# Euroopa Liidu L 181/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide10. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide10. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 649/2008, 8. juuli 2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 650/2008, 9. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 651/2008, 9. juuli 2008, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 652/2008, 9. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2008, 9. juuli 2008, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 35 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 649/2008, 8. juuli 2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 650/2008, 9. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 651/2008, 9. juuli 2008, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

15

*

Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 652/2008, 9. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2008, 9. juuli 2008, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

35

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/560/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias | 39 |
| | | 2008/561/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis | 41 |
| | | 2008/562/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias | 43 |
| | | 2008/563/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis | 45 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/564/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uue toimeaine profoksüdiimi jaoks antud ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3080 all)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2008/565/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses Paecilomyces fumosoroseus’e tüve Fe 9901 ja Trichoderma atroviride tüve I-1237 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3114 all)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2008/566/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 1. juuli 2008, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses fosfaani ja tieenkarbasooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3216 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2008/567/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuli 2008, ühenduse rahalise abi kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni tegevusele loomade heaolu ja nende haiguste järelevalve ja liigitamise valdkonnas 2008. aastal | 55 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/560/EÜ

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

39

2008/561/EÜ

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

41

2008/562/EÜ

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

43

2008/563/EÜ

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2008, millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

45

Komisjon

2008/564/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uue toimeaine profoksüdiimi jaoks antud ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3080 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3080 all)

1

47

2008/565/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses Paecilomyces fumosoroseus’e tüve Fe 9901 ja Trichoderma atroviride tüve I-1237 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3114 all)

   (
  1
  )

Paecilomyces fumosoroseus’

Trichoderma atroviride

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3114 all)

1

49

2008/566/EÜ

*

Komisjoni otsus, 1. juuli 2008, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses fosfaani ja tieenkarbasooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3216 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3216 all)

1

52

2008/567/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. juuli 2008, ühenduse rahalise abi kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni tegevusele loomade heaolu ja nende haiguste järelevalve ja liigitamise valdkonnas 2008. aastal

55

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2008/568/ÜVJP |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuni 2005, salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel | 57 |
| Kokkulepe Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta | 58 |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva kokkuleppe jõustumiskuupäeva kohta | 62 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2008/568/ÜVJP

*

Nõukogu otsus, 24. juuni 2005, salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel

57

Kokkulepe Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta

58

*

Teave Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva kokkuleppe jõustumiskuupäeva kohta

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 649/2008,

8. juuli 2008,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 1006/96 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurusega 323 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 1006/96 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurusega 323 eurot tonni kohta.

| (2) | Nõukogu kehtestas pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) määrusega (EÜ) nr 1011/2002 (3) Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes uuesti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) määrusega (EÜ) nr 1011/2002 (3) Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes uuesti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

1.2.   Läbivaatamistaotlus (käesolev uurimine)

| (3) | Komisjon sai pärast eelseisva aegumise teate (4) avaldamist 12. märtsil 2007 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai pärast eelseisva aegumise teate (4) avaldamist 12. märtsil 2007 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse.

| (4) | Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse nõukogu (CEFIC, edaspidi „taotluse esitaja”) kahe tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe kogutoodangust. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse nõukogu (CEFIC, edaspidi „taotluse esitaja”) kahe tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe kogutoodangust. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (5) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 13. juunil 2007 käesoleva menetluse, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (edaspidi „algatamisteade”). (5) |
| --- | --- |

(5)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 13. juunil 2007 käesoleva menetluse, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (edaspidi „algatamisteade”). (5)

1.3.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult eksportijatele/tootjatele, ekspordiriigi esindajatele, importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja taotluse esitajale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult eksportijatele/tootjatele, ekspordiriigi esindajatele, importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja taotluse esitajale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

a)   Hiina eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Hiina eksportijate/tootjate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 132) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eksportijatel/tootjatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportija/tootja ei vastanud pärast algatamisteate avaldamist valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ega andnud endast ka muul moel teada ja seega eksportijate/tootjate väljavõttelist uuringut ei kasutatud. |
| --- | --- |

(7)

Hiina eksportijate/tootjate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 132) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eksportijatel/tootjatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportija/tootja ei vastanud pärast algatamisteate avaldamist valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ega andnud endast ka muul moel teada ja seega eksportijate/tootjate väljavõttelist uuringut ei kasutatud.

b)   Ühenduse importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Ühenduse importijate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 33) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti ühenduse importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse importijate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 33) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti ühenduse importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (9) | Kuid kuna 33 importijast, kellega võeti ühendust, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ainult kolm importijat, otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(9)

Kuid kuna 33 importijast, kellega võeti ühendust, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ainult kolm importijat, otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud.

1.4.   Küsimustikud ja kontroll

| (10) | Küsimustikud saadeti ekspordiriigi esindajatele ning kõikidele teadaolevatele importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjatele (vt põhjendusi 22–24). |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti ekspordiriigi esindajatele ning kõikidele teadaolevatele importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjatele (vt põhjendusi 22–24).

| (11) | Küsimustikele saadi täielikud vastused kolmelt ühenduse tootmisharule toorainete tarnijalt, kolmelt kasutajalt, kahelt läbivaatamistaotlust toetavalt ühenduse tootjalt, ühelt menetluse vastu olevalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt. Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd. |
| --- | --- |

(11)

Küsimustikele saadi täielikud vastused kolmelt ühenduse tootmisharule toorainete tarnijalt, kolmelt kasutajalt, kahelt läbivaatamistaotlust toetavalt ühenduse tootjalt, ühelt menetluse vastu olevalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt. Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd.

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu analüüsiks vajalikku teavet ning tegi kontrollkäigud järgmistesse äriühingutesse:






  a) | ühenduse tootjad







  — | Norit B.V., Amersfoort, Madalmaad, ja Glasgow, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu analüüsiks vajalikku teavet ning tegi kontrollkäigud järgmistesse äriühingutesse:

a)

ühenduse tootjad

—

Norit B.V., Amersfoort, Madalmaad, ja Glasgow, Ühendkuningriik

| — | CECA S.A., Pariis ja Bordeaux, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

CECA S.A., Pariis ja Bordeaux, Prantsusmaa

| b) | muu tootja







  — | Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgia |
| --- | --- | --- |

b)

muu tootja

—

Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgia

| c) | ühenduse tarnijad







  — | Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Alam-Saksi liidumaa, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

c)

ühenduse tarnijad

—

Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Alam-Saksi liidumaa, Saksamaa

| — | Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Saksamaa

| — | WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Ühendkuningriik

| d) | võrdlusriigi tootja







  — | Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA |
| --- | --- | --- |

d)

võrdlusriigi tootja

—

Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA

1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (13) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

| (14) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (15) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise ja sellele järgnenud aegumise läbivaatamise käigus, s.o pulbriline aktiivsüsi, mis kuulub praegu CN-koodi ex 3802 10 00 alla. Pulbriline aktiivsüsi on mikropoorne süsinik, mida saadakse mitmesugustest toorainetest nagu kivisüsi, ligniit, turvas, puit, oliivikivid või kookospähkli koored, mida aktiveeritakse auru või keemiliste protsesside abil. Pulbriline aktiivsüsi on väga peen pulber. Aktiivsütt müüakse ka graanulitena (edaspidi „granuleeritud aktiivsüsi”), mida kehtivad meetmed või käesolev läbivaatamine ei hõlma. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise ja sellele järgnenud aegumise läbivaatamise käigus, s.o pulbriline aktiivsüsi, mis kuulub praegu CN-koodi ex 3802 10 00 alla. Pulbriline aktiivsüsi on mikropoorne süsinik, mida saadakse mitmesugustest toorainetest nagu kivisüsi, ligniit, turvas, puit, oliivikivid või kookospähkli koored, mida aktiveeritakse auru või keemiliste protsesside abil. Pulbriline aktiivsüsi on väga peen pulber. Aktiivsütt müüakse ka graanulitena (edaspidi „granuleeritud aktiivsüsi”), mida kehtivad meetmed või käesolev läbivaatamine ei hõlma.

| (16) | Nagu eelmine aegumise läbivaatamine kinnitas, sisaldab pulbriline aktiivsüsi määratluse kohaselt vähemalt 90 massiprotsenti (% m/m) kuni 0,5 mm suuruseid osakesi. |
| --- | --- |

(16)

Nagu eelmine aegumise läbivaatamine kinnitas, sisaldab pulbriline aktiivsüsi määratluse kohaselt vähemalt 90 massiprotsenti (% m/m) kuni 0,5 mm suuruseid osakesi.

| (17) | Pulbrilise aktiivsöe üldised kasutusalad on vee puhastamine (joogi- ja heitvesi), gaaside ja õhu puhastamine, lahustite taaskasutamine, suhkru, taimeõlide ja rasvade värvitustamine ning mitmesuguste toodete desodoreerimine ja puhastamine keemiatööstuses (nt orgaanilised happed), ravimistööstuses (nt seedetrakti raviks ettenähtud kapslid) ja toiduainetööstuses (nt alkohol ja karastusjoogid). |
| --- | --- |

(17)

Pulbrilise aktiivsöe üldised kasutusalad on vee puhastamine (joogi- ja heitvesi), gaaside ja õhu puhastamine, lahustite taaskasutamine, suhkru, taimeõlide ja rasvade värvitustamine ning mitmesuguste toodete desodoreerimine ja puhastamine keemiatööstuses (nt orgaanilised happed), ravimistööstuses (nt seedetrakti raviks ettenähtud kapslid) ja toiduainetööstuses (nt alkohol ja karastusjoogid).

| (18) | Käesolev uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate poolt toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi, Hiinast imporditav pulbriline aktiivsüsi ning võrdlusriigis (USA) toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi on samade füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega ning igas suhtes identsed. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate poolt toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi, Hiinast imporditav pulbriline aktiivsüsi ning võrdlusriigis (USA) toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi on samade füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega ning igas suhtes identsed. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (19) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on aegumise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete aegumine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(19)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on aegumise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete aegumine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

| (20) | Alguses uuriti, kui suured olid kogused, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühendusse eksporditi. Tuleb märkida, et kuna käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija, tehti ekspordiandmed kindlaks kooskõlas algmääruse artikliga 18, st kättesaadava teabe alusel. Seoses sellega meenutatakse, et ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd ka esimese aegumise läbivaatamise käigus. Alates lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest 1996. aastal on siiski olemas pulbrilise aktiivsöe importi käsitlev Eurostati statistika. Seda statistikat kinnitavad ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmed. Sellest lähtuvalt ja muu usaldusväärse teabe puudumisel kasutati kõnealust statistikat. Statistika andmetel imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast ühendusse ligikaudu 529 tonni pulbrilist aktiivsütt. See kogus on enne meetmete kehtestamist ühendusse imporditud kogusega võrreldes väike, kuid moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski üle 1 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimisest. Sellegipoolest arvutati dumpingu ligikaudne suurus. |
| --- | --- |

(20)

Alguses uuriti, kui suured olid kogused, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühendusse eksporditi. Tuleb märkida, et kuna käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija, tehti ekspordiandmed kindlaks kooskõlas algmääruse artikliga 18, st kättesaadava teabe alusel. Seoses sellega meenutatakse, et ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd ka esimese aegumise läbivaatamise käigus. Alates lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest 1996. aastal on siiski olemas pulbrilise aktiivsöe importi käsitlev Eurostati statistika. Seda statistikat kinnitavad ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmed. Sellest lähtuvalt ja muu usaldusväärse teabe puudumisel kasutati kõnealust statistikat. Statistika andmetel imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast ühendusse ligikaudu 529 tonni pulbrilist aktiivsütt. See kogus on enne meetmete kehtestamist ühendusse imporditud kogusega võrreldes väike, kuid moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski üle 1 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimisest. Sellegipoolest arvutati dumpingu ligikaudne suurus.

3.2.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (21) | Seoses dumpingu jätkumise tõenäosusega uuriti, kas sel hetkel eksporditi Hiinast dumpinguhinnaga. Seda tehti seetõttu, et kui dumping praegu esineb, võib see olla oluline märk dumpingu tõenäolisest jätkumisest tulevikus, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(21)

Seoses dumpingu jätkumise tõenäosusega uuriti, kas sel hetkel eksporditi Hiinast dumpinguhinnaga. Seda tehti seetõttu, et kui dumping praegu esineb, võib see olla oluline märk dumpingu tõenäolisest jätkumisest tulevikus, kui meetmetel lastakse aeguda.

a)   Võrdlusriik

| (22) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt valitud asjakohasest kolmandast riigist saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt valitud asjakohasest kolmandast riigist saadud andmete põhjal.

| (23) | Esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises valiti sobivaks võrdlusriigiks USA. Nagu algatamisteates osutatud, kavatses komisjon kasutada USAd sobiva võrdlusriigina ka käesolevas aegumise läbivaatamises. Seoses sellega näitas uurimine, et USA on kõige sobivam võrdlusriik järgmistel põhjustel:
  USA on üks maailma suurimaid pulbrilise aktiivsöe tootjaid. Koostööd teinud USA tootja ja ühenduse tootjate poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed näitasid, et USA ja ühenduse tootmismaht on võrreldav. Peale selle leiti, nagu põhjenduses 18 on märgitud, et USAs toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi ning Hiinas toodetav ja ühendusse eksporditav pulbriline aktiivsüsi on samasugused tooted. USA koostööd teinud tootja omamaine müük oli (mahu poolest) tüüpiline, võrreldes Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordiga ühendusse. Leiti ka, et USAs on väga kõrge konkurentsitase. Lisaks mitme USA tootja omavahelisele konkurentsile pakkus konkurentsi ka imporditud (peamiselt Hiinast, Sri Lankast ja Filipiinidelt pärit) pulbriline aktiivsüsi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik importida ilma koguseliste piirangute ja imporditollimaksudeta. Peamine USA pulbrilise aktiivsöe tootja oli valmis tegema koostööd. |
| --- | --- |

(23)

Esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises valiti sobivaks võrdlusriigiks USA. Nagu algatamisteates osutatud, kavatses komisjon kasutada USAd sobiva võrdlusriigina ka käesolevas aegumise läbivaatamises. Seoses sellega näitas uurimine, et USA on kõige sobivam võrdlusriik järgmistel põhjustel:

USA on üks maailma suurimaid pulbrilise aktiivsöe tootjaid. Koostööd teinud USA tootja ja ühenduse tootjate poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed näitasid, et USA ja ühenduse tootmismaht on võrreldav. Peale selle leiti, nagu põhjenduses 18 on märgitud, et USAs toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi ning Hiinas toodetav ja ühendusse eksporditav pulbriline aktiivsüsi on samasugused tooted. USA koostööd teinud tootja omamaine müük oli (mahu poolest) tüüpiline, võrreldes Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordiga ühendusse. Leiti ka, et USAs on väga kõrge konkurentsitase. Lisaks mitme USA tootja omavahelisele konkurentsile pakkus konkurentsi ka imporditud (peamiselt Hiinast, Sri Lankast ja Filipiinidelt pärit) pulbriline aktiivsüsi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik importida ilma koguseliste piirangute ja imporditollimaksudeta. Peamine USA pulbrilise aktiivsöe tootja oli valmis tegema koostööd.

| (24) | Arvestades eeltoodut ja seda, et ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi võrdlusriigi valiku kohta, valiti USA kõige sobivamaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades eeltoodut ja seda, et ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi võrdlusriigi valiku kohta, valiti USA kõige sobivamaks võrdlusriigiks.

b)   Normaalväärtus

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 kaaluti, kas USA pulbrilise aktiivsöe tüüpiline omamaine müük, arvestades selle eest nõutavat hinda, toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks uuriti, kas omamaine müük oli tulutoov. Seepärast võrreldi toote kõigi kvaliteediklasside tootmise kogukulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul iga kvaliteediklassi müügitehingute keskmise hinnaga samal ajavahemikul. Leiti, et enamik müügist oli tulutoov. Samuti näitas uurimine, et müük toimus ainult sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 neid hindu, mida sõltumatud kliendid maksid või peavad maksma USA siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 kaaluti, kas USA pulbrilise aktiivsöe tüüpiline omamaine müük, arvestades selle eest nõutavat hinda, toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks uuriti, kas omamaine müük oli tulutoov. Seepärast võrreldi toote kõigi kvaliteediklasside tootmise kogukulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul iga kvaliteediklassi müügitehingute keskmise hinnaga samal ajavahemikul. Leiti, et enamik müügist oli tulutoov. Samuti näitas uurimine, et müük toimus ainult sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 neid hindu, mida sõltumatud kliendid maksid või peavad maksma USA siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus.

c)   Ekspordihind

| (26) | Nagu eespool märgitud, ei teinud käesoleva aegumise läbivaatamise käigus koostööd ükski pulbrilist aktiivsütt eksportiv Hiina tootja ega selle ühendusse importija. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Nagu eespool põhjenduses 20 juba märgitud ja et muu usaldusväärne teave puudub, võeti aluseks Eurostati (TARICi) impordistatistika kohane keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(26)

Nagu eespool märgitud, ei teinud käesoleva aegumise läbivaatamise käigus koostööd ükski pulbrilist aktiivsütt eksportiv Hiina tootja ega selle ühendusse importija. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Nagu eespool põhjenduses 20 juba märgitud ja et muu usaldusväärne teave puudub, võeti aluseks Eurostati (TARICi) impordistatistika kohane keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

d)   Võrdlus

| (27) | Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Seoses sellega tehti kohandusi, arvestamaks prahtimis-, kindlustus- ja sisemaatranspordikulude erinevusi. Kuna Hiina eksportivatelt tootjatelt teavet ei saadud, põhinesid ekspordihinna kohandused kättesaadavatel andmetel, käesoleval juhul läbivaatamistaotluses esitatud asjakohastel andmetel. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Seoses sellega tehti kohandusi, arvestamaks prahtimis-, kindlustus- ja sisemaatranspordikulude erinevusi. Kuna Hiina eksportivatelt tootjatelt teavet ei saadud, põhinesid ekspordihinna kohandused kättesaadavatel andmetel, käesoleval juhul läbivaatamistaotluses esitatud asjakohastel andmetel.

e)   Dumpingumarginaal

| (28) | Kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kõigi kvaliteediklasside ekspordihinna kaalutud keskmisega näitas, et ühendusse suunatud pulbrilise aktiivsöe ekspordi dumpingumarginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel märkimisväärne. Dumpingumarginaal oli võrdne summaga, mille võrra normaalväärtus ületas ühendusse suunatud ekspordi hinnad. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli suurem kui 20 %. Kuigi kõnealuse dumpingumarginaali arvutamisel tuli Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu suures ulatuses tugineda kättesaadavatele andmetele, näitab see sellegipoolest Hiina praegust ekspordidünaamikat. Kui Hiina eksportivad tootjad oleksid teinud koostööd, oleks arvutused ilmselt täpsemad olnud. |
| --- | --- |

(28)

Kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kõigi kvaliteediklasside ekspordihinna kaalutud keskmisega näitas, et ühendusse suunatud pulbrilise aktiivsöe ekspordi dumpingumarginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel märkimisväärne. Dumpingumarginaal oli võrdne summaga, mille võrra normaalväärtus ületas ühendusse suunatud ekspordi hinnad. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli suurem kui 20 %. Kuigi kõnealuse dumpingumarginaali arvutamisel tuli Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu suures ulatuses tugineda kättesaadavatele andmetele, näitab see sellegipoolest Hiina praegust ekspordidünaamikat. Kui Hiina eksportivad tootjad oleksid teinud koostööd, oleks arvutused ilmselt täpsemad olnud.

3.3.   Ühendusse suunatud ekspordi arengutendentsid meetmete kehtivuse lõppemise korral

| (29) | Uuriti ka seda, kuidas võib areneda Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe eksport, kui meetmed peaksid aeguma. Selleks uuriti Hiina kasutamata tootmisvõimsust, ekspordimahtu ja siseturgu ning Hiina hinnadünaamikat muude kolmandate riikide turgudel. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutati ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmeid. |
| --- | --- |

(29)

Uuriti ka seda, kuidas võib areneda Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe eksport, kui meetmed peaksid aeguma. Selleks uuriti Hiina kasutamata tootmisvõimsust, ekspordimahtu ja siseturgu ning Hiina hinnadünaamikat muude kolmandate riikide turgudel. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutati ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmeid.

f)   Tootmisvõimsus, Hiina siseturg ja ekspordimaht

| (30) | Komisjonile kättesaadavast teabest selgus, et Hiina oma 300 tootjaga on maailma suurim (granuleeritud ja pulbrilise) aktiivsöe tootja ja eksportija. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina pulbrilise aktiivsöe tootmisvõimsus ligikaudu 190 000 tonni, millest umbes 70 000 tonni müüdi siseturul ja ligikaudu 60 000 tonni eksporditi. Seega oli kasutamata umbes 60 000 tonni suurune tootmisvõimsus. Märgitakse, et see kasutamata tootmisvõimsus on suurem kui ühenduse tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(30)

Komisjonile kättesaadavast teabest selgus, et Hiina oma 300 tootjaga on maailma suurim (granuleeritud ja pulbrilise) aktiivsöe tootja ja eksportija. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina pulbrilise aktiivsöe tootmisvõimsus ligikaudu 190 000 tonni, millest umbes 70 000 tonni müüdi siseturul ja ligikaudu 60 000 tonni eksporditi. Seega oli kasutamata umbes 60 000 tonni suurune tootmisvõimsus. Märgitakse, et see kasutamata tootmisvõimsus on suurem kui ühenduse tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (31) | Hiina pulbrilise aktiivsöe peamised eksporditurud on Kagu-Aasia, Jaapan, Korea Vabariik, USA ja Euroopa. Kuid ühenduse tootmisharu esitatud tõendite kohaselt on kolmandates riikides pulbrilise aktiivsöe täiendava impordi vajadus minimaalne ja need riigid ei suuda vastu võtta rohkem Hiina eksporti. Lisaks tuleb märkida, et mitmel Aasia potentsiaalsel eksporditurul, näiteks Indias ja Indoneesias, kohaldatakse pulbrilise aktiivsöe suhtes kõrgeid tollitariife. |
| --- | --- |

(31)

Hiina pulbrilise aktiivsöe peamised eksporditurud on Kagu-Aasia, Jaapan, Korea Vabariik, USA ja Euroopa. Kuid ühenduse tootmisharu esitatud tõendite kohaselt on kolmandates riikides pulbrilise aktiivsöe täiendava impordi vajadus minimaalne ja need riigid ei suuda vastu võtta rohkem Hiina eksporti. Lisaks tuleb märkida, et mitmel Aasia potentsiaalsel eksporditurul, näiteks Indias ja Indoneesias, kohaldatakse pulbrilise aktiivsöe suhtes kõrgeid tollitariife.

| (32) | Kättesaadavate andmete põhjal eeldatakse, et Hiina pulbrilise aktiivsöe omamaine tarbimine, tootmine ja tootmisvõimsus kasvavad ligikaudu 5 % aastas. Arvestades seda, et USA kehtestas 2007. aasta aprillis (st pärast uurimisperioodi) Hiinast pärit auruga aktiveeritud pulbrilise aktiivsöe suhtes dumpinguvastased meetmed, võib eksport isegi väheneda. Seega kasutamata tootmisvõimsus mitte ei vähene, vaid tõenäoliselt isegi suureneb tulevikus. |
| --- | --- |

(32)

Kättesaadavate andmete põhjal eeldatakse, et Hiina pulbrilise aktiivsöe omamaine tarbimine, tootmine ja tootmisvõimsus kasvavad ligikaudu 5 % aastas. Arvestades seda, et USA kehtestas 2007. aasta aprillis (st pärast uurimisperioodi) Hiinast pärit auruga aktiveeritud pulbrilise aktiivsöe suhtes dumpinguvastased meetmed, võib eksport isegi väheneda. Seega kasutamata tootmisvõimsus mitte ei vähene, vaid tõenäoliselt isegi suureneb tulevikus.

| (33) | Lisaks sellele on Hiina aktiivsöetööstus komisjonile kättesaadavate andmete põhjal praegu rahalistes raskustes, eelkõige tootmisvõimsuse vähese rakendamise tõttu, mis põhjustab kulude kasvu. See omakorda suurendab survet dumpinguhinnaga eksportimisele, et saavutada suuremat mastaabisäästu. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks sellele on Hiina aktiivsöetööstus komisjonile kättesaadavate andmete põhjal praegu rahalistes raskustes, eelkõige tootmisvõimsuse vähese rakendamise tõttu, mis põhjustab kulude kasvu. See omakorda suurendab survet dumpinguhinnaga eksportimisele, et saavutada suuremat mastaabisäästu.

| (34) | Neil asjaoludel on väga tõenäoline, et kui meetmed kaotatakse ja ühendusest saab atraktiivne eksporditurg, suurendavad Hiina tootjad tootmisvõimsuse rakendamist, et eksportida suuri koguseid ning vähendada sel moel kulusid ja parandada oma majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(34)

Neil asjaoludel on väga tõenäoline, et kui meetmed kaotatakse ja ühendusest saab atraktiivne eksporditurg, suurendavad Hiina tootjad tootmisvõimsuse rakendamist, et eksportida suuri koguseid ning vähendada sel moel kulusid ja parandada oma majanduslikku olukorda.

g)   Hinnadünaamika kolmandate riikide turgudel

| (35) | Muudesse kolmandatesse riikidesse, nagu USAsse, suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs näitas, et pulbrilist aktiivsütt eksporditi väga madala hinnaga või isegi dumpinguhinnaga (dumpingu tase ületas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaali, vt eespool põhjendust 28). On ilmne, et Hiina on kõnealust toodet sageli müünud dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(35)

Muudesse kolmandatesse riikidesse, nagu USAsse, suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs näitas, et pulbrilist aktiivsütt eksporditi väga madala hinnaga või isegi dumpinguhinnaga (dumpingu tase ületas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaali, vt eespool põhjendust 28). On ilmne, et Hiina on kõnealust toodet sageli müünud dumpinguhinnaga.

| (36) | Järelikult on tõenäoline, et dumpinguvastase tollimaksu kaotamise korral tuleks ühenduse turule suures koguses dumpinguhinnaga Hiina pulbrilist aktiivsütt. Seoses sellega tuleb märkida, et Hiinast pärit import ei ole ka pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1996. aastal ühenduse turult kadunud (ehkki selle maht on vähenenud), mis hõlbustab impordi kasvu, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(36)

Järelikult on tõenäoline, et dumpinguvastase tollimaksu kaotamise korral tuleks ühenduse turule suures koguses dumpinguhinnaga Hiina pulbrilist aktiivsütt. Seoses sellega tuleb märkida, et Hiinast pärit import ei ole ka pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1996. aastal ühenduse turult kadunud (ehkki selle maht on vähenenud), mis hõlbustab impordi kasvu, kui meetmetel lastakse aeguda.

3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (37) | Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaseme ja toimus endiselt dumpinguhinnaga. Tehti kindlaks, et dumping jätkus ja et on väga tõenäoline, et see jätkub, kui meetmetel lastakse aeguda. Lisaks on sellisel juhul tõenäoline, et Hiina pulbrilise aktiivsöe eksport ühendusse suureneb oluliselt (ja saavutab vähemalt esialgsel uurimisel tuvastatud taseme), sest Hiinas on märkimisväärses koguses kasutamata tootmisvõimsust. Tõenäoliselt imporditakse täiendavalt märkimisväärsete dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(37)

Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaseme ja toimus endiselt dumpinguhinnaga. Tehti kindlaks, et dumping jätkus ja et on väga tõenäoline, et see jätkub, kui meetmetel lastakse aeguda. Lisaks on sellisel juhul tõenäoline, et Hiina pulbrilise aktiivsöe eksport ühendusse suureneb oluliselt (ja saavutab vähemalt esialgsel uurimisel tuvastatud taseme), sest Hiinas on märkimisväärses koguses kasutamata tootmisvõimsust. Tõenäoliselt imporditakse täiendavalt märkimisväärsete dumpinguhindadega.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (38) | Uurimine näitas, et pulbrilist aktiivsütt toodab ühenduses praegu väike arv tootjaid. Kaks taotluse esitanud tootjat ja veel kaks tootjat, kes ei teinud uurimise käigus koostööd, järgivad traditsioonilist tootmisprotsessi, mille käigus segatakse vajalikud toorained, et saada aktiveerimisprotsessi abil pulbrilist aktiivsütt. |
| --- | --- |

(38)

Uurimine näitas, et pulbrilist aktiivsütt toodab ühenduses praegu väike arv tootjaid. Kaks taotluse esitanud tootjat ja veel kaks tootjat, kes ei teinud uurimise käigus koostööd, järgivad traditsioonilist tootmisprotsessi, mille käigus segatakse vajalikud toorained, et saada aktiveerimisprotsessi abil pulbrilist aktiivsütt.

| (39) | Samuti leiti, et teatavad muud ühenduse tootjad toodavad pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel. Ühenduse tootmisharu esitatud hinnangute järgi jahvatatakse Hiinast imporditavast granuleeritud aktiivsöest ligikaudu 10 000 tonni ühenduses pulbriliseks aktiivsöeks. Üks komisjoniga uurimise käigus koostööd teinud tootja tootis pulbrilist aktiivsütt just sel viisil. Kuid nagu esimese aegumise läbivaatamise puhulgi, ei ole neid koguseid ühenduse kogutoodangu ja ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(39)

Samuti leiti, et teatavad muud ühenduse tootjad toodavad pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel. Ühenduse tootmisharu esitatud hinnangute järgi jahvatatakse Hiinast imporditavast granuleeritud aktiivsöest ligikaudu 10 000 tonni ühenduses pulbriliseks aktiivsöeks. Üks komisjoniga uurimise käigus koostööd teinud tootja tootis pulbrilist aktiivsütt just sel viisil. Kuid nagu esimese aegumise läbivaatamise puhulgi, ei ole neid koguseid ühenduse kogutoodangu ja ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud.

| (40) | Kaks ühenduse tootjat, kelle nimel esitati läbivaatamistaotlus, tegid uurimise käigus koostööd. Nad toodavad ligikaudu 80 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe toodangust ja seega moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Kaks ühenduse tootjat, kelle nimel esitati läbivaatamistaotlus, tegid uurimise käigus koostööd. Nad toodavad ligikaudu 80 % ühenduse pulbrilise aktiivsöe toodangust ja seega moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (41) | Kuna ühenduse tootmisharu koosneb kahest ühenduse tootjast, tuli ühenduse tootmisharu käsitlev teave tundlike andmete konfidentsiaalsuse säilitamiseks asjakohastel juhtudel indekseerida. |
| --- | --- |

(41)

Kuna ühenduse tootmisharu koosneb kahest ühenduse tootjast, tuli ühenduse tootmisharu käsitlev teave tundlike andmete konfidentsiaalsuse säilitamiseks asjakohastel juhtudel indekseerida.

5.   ÜHENDUSE TURUOLUKORD

5.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (42) | Ühenduse tarbimine (EL 27) tehti kindlaks järgmise põhjal:






  — | kahe koostööd teinud ühenduse tootja müügimaht ühenduse turul, |
| --- | --- | --- |

(42)

Ühenduse tarbimine (EL 27) tehti kindlaks järgmise põhjal:

—

kahe koostööd teinud ühenduse tootja müügimaht ühenduse turul,

| — | koostööst keeldunud ühenduse pulbrilise aktiivsöe tootjate müügimaht ühenduse turul, |
| --- | --- |

—

koostööst keeldunud ühenduse pulbrilise aktiivsöe tootjate müügimaht ühenduse turul,

| — | Eurostati impordistatistika. |
| --- | --- |

—

Eurostati impordistatistika.

| (43) | Nagu põhjenduses 39 on märgitud, toodetakse osa pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel, mida ei ole ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(43)

Nagu põhjenduses 39 on märgitud, toodetakse osa pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel, mida ei ole ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud.

| (44) | Eeltoodut arvestades on ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvanud 7 %. 2003.–2005. aasta 10 % kasvule järgnes 2006. aastal väike langus, pärast seda püsis tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |

(44)

Eeltoodut arvestades on ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvanud 7 %. 2003.–2005. aasta 10 % kasvule järgnes 2006. aastal väike langus, pärast seda püsis tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena.

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

38 163

39 499

41 983

40 697

40 783

Indeks (2003 = 100)

100

104

110

107

107

5.2.   Hiinast pärit import

a)   Maht ja turuosa

| (45) | Eurostati andmetel põhinevad Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi mahu ja turuosa suundumused on esitatud järgmises tabelis. Hiinast pärit impordi maht on vaatlusalusel perioodil suurenenud 55 %, kuid selle turuosa jäi üldiselt alla 2 %. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (tonnides) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |
| Turuosa | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |

(45)

Eurostati andmetel põhinevad Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi mahu ja turuosa suundumused on esitatud järgmises tabelis. Hiinast pärit impordi maht on vaatlusalusel perioodil suurenenud 55 %, kuid selle turuosa jäi üldiselt alla 2 %.

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordi maht (tonnides)

341

662

600

515

529

Indeks (2003 = 100)

100

194

176

151

155

Turuosa

0,9 %

1,7 %

1,4 %

1,3 %

1,3 %

b)   Impordihinna dünaamika

| (46) | Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe keskmised impordihinnad, mis on saadud Eurostati andmetest, millele on liidetud impordijärgsed kulud, tolli- ja dumpinguvastased maksud, tõusid veidi vaatlusalusel perioodil (8 %), nagu ilmneb järgmisest tabelist. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hind (eurot/tonn) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |

(46)

Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe keskmised impordihinnad, mis on saadud Eurostati andmetest, millele on liidetud impordijärgsed kulud, tolli- ja dumpinguvastased maksud, tõusid veidi vaatlusalusel perioodil (8 %), nagu ilmneb järgmisest tabelist.

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hind (eurot/tonn)

1 169

1 104

1 187

1 217

1 267

Indeks (2003 = 100)

100

94

102

104

108

| (47) | Hiina eksportivate tootjate üksikasjalike müügiandmete puudumise tõttu pidi komisjon võrdlema Eurostatilt saadud kohandatud impordihindu ühenduse tootmisharu kui terviku keskmiste tehasehindade tasemel müügihindadega, s.o ilma pulbrilise aktiivsöe kvaliteediklasse eristamata. Võrdlus näitas, et Hiina ekspordihinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 25–30 % madalamad kui ühenduse tootmisharu sama ajavahemiku hinnad. |
| --- | --- |

(47)

Hiina eksportivate tootjate üksikasjalike müügiandmete puudumise tõttu pidi komisjon võrdlema Eurostatilt saadud kohandatud impordihindu ühenduse tootmisharu kui terviku keskmiste tehasehindade tasemel müügihindadega, s.o ilma pulbrilise aktiivsöe kvaliteediklasse eristamata. Võrdlus näitas, et Hiina ekspordihinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 25–30 % madalamad kui ühenduse tootmisharu sama ajavahemiku hinnad.

5.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (48) | Muudest riikidest kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 7 300 tonnilt (turuosa 19 %) 2003. aastal 10 000 tonnini (turuosa 25 %) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Peamised ekspordiriigid on olnud Malaisia, Indoneesia, Filipiinid ja USA. |
| --- | --- |

(48)

Muudest riikidest kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 7 300 tonnilt (turuosa 19 %) 2003. aastal 10 000 tonnini (turuosa 25 %) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Peamised ekspordiriigid on olnud Malaisia, Indoneesia, Filipiinid ja USA.

| (49) | Kui USAst pärit import on poole võrra vähenenud, on Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit import suurenenud 2 800 tonnilt 2003. aastal 6 200 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % suuruse ühise turuosa ühenduse turul. Uurimisel selgus, et osa nimetatud kolmest riigist pärit impordist moodustab kookospähkli koortest toodetav pulbriline aktiivsüsi, mida ühenduse tootjad ei saa asjaomase tooraine kättesaamatuse tõttu ise toota. Seega on ühenduse tootmisharu osa sellest impordist ise põhjustanud, et suurendada ühenduse kasutajatele pakutavat pulbrilise aktiivsöe valikut. |
| --- | --- |

(49)

Kui USAst pärit import on poole võrra vähenenud, on Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit import suurenenud 2 800 tonnilt 2003. aastal 6 200 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % suuruse ühise turuosa ühenduse turul. Uurimisel selgus, et osa nimetatud kolmest riigist pärit impordist moodustab kookospähkli koortest toodetav pulbriline aktiivsüsi, mida ühenduse tootjad ei saa asjaomase tooraine kättesaamatuse tõttu ise toota. Seega on ühenduse tootmisharu osa sellest impordist ise põhjustanud, et suurendada ühenduse kasutajatele pakutavat pulbrilise aktiivsöe valikut.

| (50) | Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit impordi keskmised hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Malaisiast ja Indoneesiast pärit impordi hinnad olid samal tasemel kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi hinnad, kuid Filipiinidelt pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt (37 %) ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit impordi hindadest 20 % kõrgemad. |
| --- | --- |

(50)

Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit impordi keskmised hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Malaisiast ja Indoneesiast pärit impordi hinnad olid samal tasemel kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi hinnad, kuid Filipiinidelt pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt (37 %) ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit impordi hindadest 20 % kõrgemad.

| (51) | USAst pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt kõrgemad. Valdav osa kõnealusest impordist on erikvaliteediga pulbriline aktiivsüsi, mille eest makstakse ühenduse turul kõrget hinda. |
| --- | --- |

(51)

USAst pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt kõrgemad. Valdav osa kõnealusest impordist on erikvaliteediga pulbriline aktiivsüsi, mille eest makstakse ühenduse turul kõrget hinda.

| (52) | Kokkuvõttes näitas uurimine, et osa kolmandatest riikidest pärit pulbrilise aktiivsöe impordist täiendab ühenduse tootmisharu toodangut. Muu import toimus ühenduse tootmisharu keskmistest hindadest tunduvalt kõrgemate hindadega. On ka teistsugust importi, mis toimub suhteliselt madalate hindadega ja võib avaldada ühenduse turule teatavat mõju. Vaatlusaluse perioodi jooksul täheldatud suundumuste põhjal ei ole siiski tõenäoline, et selline import võiks suureneda. |
| --- | --- |

(52)

Kokkuvõttes näitas uurimine, et osa kolmandatest riikidest pärit pulbrilise aktiivsöe impordist täiendab ühenduse tootmisharu toodangut. Muu import toimus ühenduse tootmisharu keskmistest hindadest tunduvalt kõrgemate hindadega. On ka teistsugust importi, mis toimub suhteliselt madalate hindadega ja võib avaldada ühenduse turule teatavat mõju. Vaatlusaluse perioodi jooksul täheldatud suundumuste põhjal ei ole siiski tõenäoline, et selline import võiks suureneda.

5.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| (53) | Suutlikkus toota pulbrilist aktiivsütt sõltub sellest, kas toodetakse madalaktiivset (vähem aega ahjus) või kõrgaktiivset (kauem aega ahjus) ühendit. Seepärast on alljärgnevas tabelis esitatud tootmisvõimsus kindlaks tehtud tegelikult toodetud kõrg- ja madalaktiivse pulbrilise aktiivsöe koguste põhjal. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |

(53)

Suutlikkus toota pulbrilist aktiivsütt sõltub sellest, kas toodetakse madalaktiivset (vähem aega ahjus) või kõrgaktiivset (kauem aega ahjus) ühendit. Seepärast on alljärgnevas tabelis esitatud tootmisvõimsus kindlaks tehtud tegelikult toodetud kõrg- ja madalaktiivse pulbrilise aktiivsöe koguste põhjal.

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

100

105

95

100

100

Tootmisvõimsus (tonnides)

100

90

85

86

86

Tootmisvõimsuse rakendusaste

100

118

112

118

116

| (54) | Ühenduse tootmisharu pulbrilise aktiivsöe tootmine on olnud vaatlusalusel perioodil stabiilne, kui 2004. ja 2005. aastal toimunud kõikumised välja arvata. |
| --- | --- |

(54)

Ühenduse tootmisharu pulbrilise aktiivsöe tootmine on olnud vaatlusalusel perioodil stabiilne, kui 2004. ja 2005. aastal toimunud kõikumised välja arvata.

| (55) | Tootmisvõimsus vähenes aastatel 2003–2005. See kahanes keskkonnaalase õigusakti tõttu, mille kehtestas 2003. aastal ühe ühenduse tootmisharu tehase asukohariigi kohalik omavalitsus. Selle tagajärjel pidi asjaomane ühenduse tootja keskkonnanõuete tõttu peatama ühe oma aktiveerimistehase töö. |
| --- | --- |

(55)

Tootmisvõimsus vähenes aastatel 2003–2005. See kahanes keskkonnaalase õigusakti tõttu, mille kehtestas 2003. aastal ühe ühenduse tootmisharu tehase asukohariigi kohalik omavalitsus. Selle tagajärjel pidi asjaomane ühenduse tootja keskkonnanõuete tõttu peatama ühe oma aktiveerimistehase töö.

| (56) | Tootmisvõimsuse vähenemise otsene tagajärg oli tootmisvõimsuse rakendusastme kasv. |
| --- | --- |

(56)

Tootmisvõimsuse vähenemise otsene tagajärg oli tootmisvõimsuse rakendusastme kasv.

b)   Müügimaht, ühenduse tarbimise turuosa, keskmine müügihind ja kasv

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |
| Turuosa | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |
| Keskmine müügihind | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |
| Kasv | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht

100

96

94

96

96

Turuosa

100

93

87

91

91

Keskmine müügihind

100

99

98

99

99

Kasv

100

96

92

95

96

| (57) | Müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Kui ühenduse tarbimine kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % (vt eespool põhjendus 44), siis ühenduse tootmisharu turuosa kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 %. Hoolimata turuosa vähenemisest oli ühenduse tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 50 %. |
| --- | --- |

(57)

Müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Kui ühenduse tarbimine kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % (vt eespool põhjendus 44), siis ühenduse tootmisharu turuosa kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 %. Hoolimata turuosa vähenemisest oli ühenduse tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 50 %.

| (58) | Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad ühenduse turul püsisid vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena. Müügihindade stabiilsus, millele lisandus müügimahu vähenemine, põhjustas vaatlusalusel perioodil 4 % negatiivse kasvu, mis kajastas müügimahu sama suurt langust. |
| --- | --- |

(58)

Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad ühenduse turul püsisid vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena. Müügihindade stabiilsus, millele lisandus müügimahu vähenemine, põhjustas vaatlusalusel perioodil 4 % negatiivse kasvu, mis kajastas müügimahu sama suurt langust.

c)   Varud

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Varud

100

138

115

97

85

| (59) | Ühe tootmisliini seiskumise tõttu 2004. aastal (vt eespool põhjendust 55) ja klientide teenindamise tagamiseks pidi ühenduse tootmisharu ajutiselt suurendama oma varusid. Kuid järgmiste aastate jooksul saavutasid varud jälle oma esialgse taseme, mis oli ligikaudu 10–20 % tootmismahust. |
| --- | --- |

(59)

Ühe tootmisliini seiskumise tõttu 2004. aastal (vt eespool põhjendust 55) ja klientide teenindamise tagamiseks pidi ühenduse tootmisharu ajutiselt suurendama oma varusid. Kuid järgmiste aastate jooksul saavutasid varud jälle oma esialgse taseme, mis oli ligikaudu 10–20 % tootmismahust.

d)   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse müügi tasuvus | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |
| Investeeringutasuvus | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |
| Rahavoog (protsentides ühenduse müügist) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ühenduse müügi tasuvus

100

383

337

200

226

Investeeringutasuvus

100

1 051

692

215

348

Rahavoog (protsentides ühenduse müügist)

100

143

119

100

128

| (60) | Need kolm näitajat kujunesid vaatlusalusel perioodil sarnaselt (ehkki eri ulatuses), nimelt langesid need 2003.–2004. aastal järsult, pärast mida vähenesid järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(60)

Need kolm näitajat kujunesid vaatlusalusel perioodil sarnaselt (ehkki eri ulatuses), nimelt langesid need 2003.–2004. aastal järsult, pärast mida vähenesid järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.

| (61) | Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo arengu puhul 2003.–2004. aastal, tuleb silmas pidada, et 2003. aastal olid ühenduse tootmisharu majandustulemused eriti kehvad ja müügi tasuvus napilt üle tasuvuspunkti. Ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvad tulemused olid tingitud raskustest, millesse üks ühenduse tootja kõnealusel aastal sattus. |
| --- | --- |

(61)

Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo arengu puhul 2003.–2004. aastal, tuleb silmas pidada, et 2003. aastal olid ühenduse tootmisharu majandustulemused eriti kehvad ja müügi tasuvus napilt üle tasuvuspunkti. Ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvad tulemused olid tingitud raskustest, millesse üks ühenduse tootja kõnealusel aastal sattus.

| (62) | Kasumi vähenemine 2005. ja 2006. aastal oli osaliselt tingitud kulutustest, mida ühenduse tootmisharu tegi teatavate keskkonnanõuete (vt eespool põhjendust 55) täitmiseks. |
| --- | --- |

(62)

Kasumi vähenemine 2005. ja 2006. aastal oli osaliselt tingitud kulutustest, mida ühenduse tootmisharu tegi teatavate keskkonnanõuete (vt eespool põhjendust 55) täitmiseks.

| (63) | Teine koostööd teinud pulbrilise aktiivsöe tootja, kes jahvatab imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks (vt eespool põhjendust 39), väitis, et ühenduse tootmisharu sai, arvestades tema pulbrilise aktiivsöe tasuvuse kasvu aastatel 2003–2006, oma granuleeritud aktiivsöe müüki ristsubsideerida. Teisisõnu väitis ta, et kuna pulbriline aktiivsüsi on kaitstud, sai ühenduse tootmisharu küsida pulbrilise aktiivsöe eest kõrgemat hinda ja seega müüa oma granuleeritud aktiivsütt odavamalt. Seepärast oli kõnealune isik meetmete jätkuva kohaldamise vastu. |
| --- | --- |

(63)

Teine koostööd teinud pulbrilise aktiivsöe tootja, kes jahvatab imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks (vt eespool põhjendust 39), väitis, et ühenduse tootmisharu sai, arvestades tema pulbrilise aktiivsöe tasuvuse kasvu aastatel 2003–2006, oma granuleeritud aktiivsöe müüki ristsubsideerida. Teisisõnu väitis ta, et kuna pulbriline aktiivsüsi on kaitstud, sai ühenduse tootmisharu küsida pulbrilise aktiivsöe eest kõrgemat hinda ja seega müüa oma granuleeritud aktiivsütt odavamalt. Seepärast oli kõnealune isik meetmete jätkuva kohaldamise vastu.

| (64) | Seoses ühenduse tootmisharu toodetava granuleeritud aktiivsöe ja pulbrilise aktiivsöe vahelise väidetava ristsubsideerimisega märgitakse, et see küsimus jääb osaliselt käesoleva läbivaatamise ulatusest välja, sest granuleeritud aktiivsöe müügi tasuvust ei analüüsita käesoleva uurimise käigus. Tasuvuse kohta märgitakse, et kui 2003.–2004. aastani ühenduse tootmisharu tasuvus kasvas järsult, siis 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgnes sellele langus. Nagu eespool põhjenduses 61 on märgitud, tuleb 2003.–2004. aasta järsus kasvus näha pigem ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvade majandustulemuste kui 2004. aasta heade majandustulemuste tagajärge. Pealegi ei ületanud ühenduse tootmisharu tasuvus seoses pulbrilise aktiivsöe müügiga ühenduse turul vaatlusalusel perioodil kordagi 5,5 %. Seepärast lükati tagasi väide, et tasuvuse kasv oli vaatlusalusel perioodil nii suur, et ühenduse tootmisharu sai oma muude toodete müüki subsideerida, sest pulbrilise aktiivsöe müügi tasuvus oli vaatlusalusel perioodil liiga väike andmaks alust väidetele ristsubsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(64)

Seoses ühenduse tootmisharu toodetava granuleeritud aktiivsöe ja pulbrilise aktiivsöe vahelise väidetava ristsubsideerimisega märgitakse, et see küsimus jääb osaliselt käesoleva läbivaatamise ulatusest välja, sest granuleeritud aktiivsöe müügi tasuvust ei analüüsita käesoleva uurimise käigus. Tasuvuse kohta märgitakse, et kui 2003.–2004. aastani ühenduse tootmisharu tasuvus kasvas järsult, siis 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgnes sellele langus. Nagu eespool põhjenduses 61 on märgitud, tuleb 2003.–2004. aasta järsus kasvus näha pigem ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvade majandustulemuste kui 2004. aasta heade majandustulemuste tagajärge. Pealegi ei ületanud ühenduse tootmisharu tasuvus seoses pulbrilise aktiivsöe müügiga ühenduse turul vaatlusalusel perioodil kordagi 5,5 %. Seepärast lükati tagasi väide, et tasuvuse kasv oli vaatlusalusel perioodil nii suur, et ühenduse tootmisharu sai oma muude toodete müüki subsideerida, sest pulbrilise aktiivsöe müügi tasuvus oli vaatlusalusel perioodil liiga väike andmaks alust väidetele ristsubsideerimise kohta.

e)   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |
| Töötasu töötaja kohta | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

100

97

88

90

90

Töötasu töötaja kohta

100

100

99

100

97

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

100

108

108

111

111

| (65) | Nagu eelmisest tabelist selgub, vähendas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil töötajate arvu ligikaudu 10 %. Kuna tegelik tootmine oli samal ajavahemikul stabiilne (vt eespool põhjendust 54), kajastab tootlikkuse suurenemine kahte nimetatud suundumust. |
| --- | --- |

(65)

Nagu eelmisest tabelist selgub, vähendas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil töötajate arvu ligikaudu 10 %. Kuna tegelik tootmine oli samal ajavahemikul stabiilne (vt eespool põhjendust 54), kajastab tootlikkuse suurenemine kahte nimetatud suundumust.

| (66) | Lisaks sellele olid töötasud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks sellele olid töötasud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed.

f)   Investeeringud

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

100

70

71

135

135

| (67) | Eelnevast tabelist ilmneb, et ühenduse tootmisharu tegi 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisi investeeringuid. Nagu põhjenduses 55 selgitatud, tuli need investeeringud teha keskkonnanõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(67)

Eelnevast tabelist ilmneb, et ühenduse tootmisharu tegi 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisi investeeringuid. Nagu põhjenduses 55 selgitatud, tuli need investeeringud teha keskkonnanõuete täitmiseks.

g)   Kapitali kaasamise võime

| (68) | Ühenduse tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega. |
| --- | --- |

(68)

Ühenduse tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.

h)   Dumpingu ulatus

| (69) | Nagu eespool kirjeldatud, näitavad kättesaadavad andmed, et dumpingumarginaal on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(69)

Nagu eespool kirjeldatud, näitavad kättesaadavad andmed, et dumpingumarginaal on märkimisväärne.

i)   Toibumine varasemast dumpingust

| (70) | Nagu eelmises aegumise läbivaatamises juba järeldati, on kehtivad dumpinguvastased meetmed võimaldanud ühenduse tootmisharul varasemast dumpingust teataval määral toibuda, kuid ta on endiselt haavatavas olukorras. |
| --- | --- |

(70)

Nagu eelmises aegumise läbivaatamises juba järeldati, on kehtivad dumpinguvastased meetmed võimaldanud ühenduse tootmisharul varasemast dumpingust teataval määral toibuda, kuid ta on endiselt haavatavas olukorras.

5.5.   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordi müügimaht (tonnides) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |
| Eksportkauba keskmine müügihind | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |

2003

2004

2005

2006

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordi müügimaht (tonnides)

100

108

114

122

121

Eksportkauba keskmine müügihind

100

94

96

99

101

| (71) | Ekspordi müügimaht on kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud, 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul ligikaudu 21 %. |
| --- | --- |

(71)

Ekspordi müügimaht on kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud, 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul ligikaudu 21 %.

| (72) | 2003. aasta ekspordi müügihindade ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordi müügihindade võrdlus näitab, et ekspordi keskmised müügihinnad on püsinud stabiilsetena. 2004. aastal hinnad veidi langesid, kuid 2005. aastast alates sai ühenduse tootmisharu oma hindu tõsta. |
| --- | --- |

(72)

2003. aasta ekspordi müügihindade ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordi müügihindade võrdlus näitab, et ekspordi keskmised müügihinnad on püsinud stabiilsetena. 2004. aastal hinnad veidi langesid, kuid 2005. aastast alates sai ühenduse tootmisharu oma hindu tõsta.

5.6.   Järeldus ühenduse turu olukorra kohta

| (73) | 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul paranesid järgmised ühenduse tootmisharu näitajad: tasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog, tootmisvõimsuse rakendamine ja lõppvarud. Ühiku müügihind ja tootmine olid peaaegu stabiilsed. Lisaks sellele tõusis tootlikkus ja ühenduse tootmisharu sai teha investeeringuid teatavate keskkonnanõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(73)

2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul paranesid järgmised ühenduse tootmisharu näitajad: tasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog, tootmisvõimsuse rakendamine ja lõppvarud. Ühiku müügihind ja tootmine olid peaaegu stabiilsed. Lisaks sellele tõusis tootlikkus ja ühenduse tootmisharu sai teha investeeringuid teatavate keskkonnanõuete täitmiseks.

| (74) | See-eest halvenesid järgmised näitajad: müügimaht, turuosa ja tööhõive. Peale selle vähenes tootmisvõimsus eespool nimetatud keskkonnanõuete tõttu. |
| --- | --- |

(74)

See-eest halvenesid järgmised näitajad: müügimaht, turuosa ja tööhõive. Peale selle vähenes tootmisvõimsus eespool nimetatud keskkonnanõuete tõttu.

| (75) | Kuigi olukord on vastuoluline, tunduvad positiivsed suundumused negatiivseid suundumusi üldiselt üles kaaluvat. Pealegi näitab eespool nimetatud suundumuste ja esialgse uurimise käigus tuvastatud suundumuste võrdlus, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid positiivselt ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda. Sellegipoolest tuleb rõhutada, et isegi paranenud näitajad, eelkõige näiteks tasuvus ja investeeringutasuvus, ei ulatu siiski kaugeltki sellise tasemeni, mida võiks eeldada juhul, kui ühenduse tootmisharu oleks varasemast kahjustavast dumpingust täielikult toibunud. |
| --- | --- |

(75)

Kuigi olukord on vastuoluline, tunduvad positiivsed suundumused negatiivseid suundumusi üldiselt üles kaaluvat. Pealegi näitab eespool nimetatud suundumuste ja esialgse uurimise käigus tuvastatud suundumuste võrdlus, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid positiivselt ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda. Sellegipoolest tuleb rõhutada, et isegi paranenud näitajad, eelkõige näiteks tasuvus ja investeeringutasuvus, ei ulatu siiski kaugeltki sellise tasemeni, mida võiks eeldada juhul, kui ühenduse tootmisharu oleks varasemast kahjustavast dumpingust täielikult toibunud.

| (76) | Seepärast järeldatakse, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, on see ikka veel ebakindel. |
| --- | --- |

(76)

Seepärast järeldatakse, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, on see ikka veel ebakindel.

6.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (77) | Uurimine on näidanud, et Hiina kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne, ületades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimise. Kuna USA on kehtestanud Hiinast pärit (auruga aktiveeritud) pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, tekib juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, oht, et varem USAsse eksporditud kogused suunatakse ümber. Oht on seda suurem, kuna pulbrilist aktiivsütt imporditi USAsse veelgi madalama hinnaga kui ühenduse turule. |
| --- | --- |

(77)

Uurimine on näidanud, et Hiina kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne, ületades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimise. Kuna USA on kehtestanud Hiinast pärit (auruga aktiveeritud) pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, tekib juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, oht, et varem USAsse eksporditud kogused suunatakse ümber. Oht on seda suurem, kuna pulbrilist aktiivsütt imporditi USAsse veelgi madalama hinnaga kui ühenduse turule.

| (78) | Peale selle on kindlaks tehtud, et pulbrilist aktiivsütt imporditakse praegu dumpinguhinnaga, mis jääb oluliselt alla ühenduse tootmisharu keskmistele müügihindadele (ja kuludele). |
| --- | --- |

(78)

Peale selle on kindlaks tehtud, et pulbrilist aktiivsütt imporditakse praegu dumpinguhinnaga, mis jääb oluliselt alla ühenduse tootmisharu keskmistele müügihindadele (ja kuludele).

| (79) | Seepärast viitab selliste tegurite nagu:






  — | Hiina märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus; |
| --- | --- | --- |

(79)

Seepärast viitab selliste tegurite nagu:

—

Hiina märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus;

| — | koguste ümbersuunamise oht meetmete kehtestamise tõttu USAs; |
| --- | --- |

—

koguste ümbersuunamise oht meetmete kehtestamise tõttu USAs;

| — | ühendusse ja USAsse suunatud Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi madalad hinnad, |
| --- | --- |

—

ühendusse ja USAsse suunatud Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi madalad hinnad,

koondmõju sellele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on kahju kordumise oht suur.

| (80) | Nagu eespool kirjeldatud, on ühenduse tootmisharu olukord dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, kuid see on siiski jätkuvalt ebakindel. On tõenäoline, et kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(80)

Nagu eespool kirjeldatud, on ühenduse tootmisharu olukord dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, kuid see on siiski jätkuvalt ebakindel. On tõenäoline, et kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju kordumise.

7.   ÜHENDUSE HUVID

7.1.   Sissejuhatavad märkused

| (81) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide hindamisel. Käesoleva uurimise käigus analüüsiti olukorda, kui dumpinguvastaseid meetmeid on juba kohaldatud, ja see võimaldas hinnata olemasolevate dumpinguvastaste meetmete võimalikku negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(81)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide hindamisel. Käesoleva uurimise käigus analüüsiti olukorda, kui dumpinguvastaseid meetmeid on juba kohaldatud, ja see võimaldas hinnata olemasolevate dumpinguvastaste meetmete võimalikku negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (82) | Sellest lähtuvalt uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(82)

Sellest lähtuvalt uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

| (83) | Sel põhjusel saadeti küsimustikud lisaks põhjenduses 11 nimetatud kolmele tootjale ka teistele tootjatele (sealhulgas tootjad, kes jahvatavad imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks), neljale ühenduse tarnijale, kolmele koostööd teinud ühenduse importijale (vt eespool põhjendus 9) ja 37-le taotluses nimetatud ja/või komisjonile teadaolevale kasutajale. |
| --- | --- |

(83)

Sel põhjusel saadeti küsimustikud lisaks põhjenduses 11 nimetatud kolmele tootjale ka teistele tootjatele (sealhulgas tootjad, kes jahvatavad imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks), neljale ühenduse tarnijale, kolmele koostööd teinud ühenduse importijale (vt eespool põhjendus 9) ja 37-le taotluses nimetatud ja/või komisjonile teadaolevale kasutajale.

7.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (84) | Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest ning toibub veelgi, saades tagasi oma turuosa ja parandades tasuvust. Kui meetmeid edaspidi ei kohaldata, on tõenäoline, et vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitab ühenduse tootmisharule taas kahju ja et ühenduse tootmisharu praegune ebakindel majanduslik olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(84)

Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest ning toibub veelgi, saades tagasi oma turuosa ja parandades tasuvust. Kui meetmeid edaspidi ei kohaldata, on tõenäoline, et vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitab ühenduse tootmisharule taas kahju ja et ühenduse tootmisharu praegune ebakindel majanduslik olukord halveneb veelgi.

| (85) | Sellest lähtuvalt ning arvestades, et ühenduse tootmisharu arvele langeb enamik ühenduse toodangust ja et kaks ühenduse tootjat, kellest ühenduse tootmisharu koosneb, on toetanud meetmete säilitamist, võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(85)

Sellest lähtuvalt ning arvestades, et ühenduse tootmisharu arvele langeb enamik ühenduse toodangust ja et kaks ühenduse tootjat, kellest ühenduse tootmisharu koosneb, on toetanud meetmete säilitamist, võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse huvides.

7.3.   Ühenduse tarnijate huvid

| (86) | Komisjoni küsimustikule vastas kolm ühenduse tarnijat, kes tarnivad ühenduse tootmisharule toorainet (ligniit, turvas ja saepuru). Kõik kolm pooldasid meetmete säilitamist ja teatasid, et meetmete aegumine seaks ohtu olulise osa nende müügist, kõigutades nende majanduslikku stabiilsust. |
| --- | --- |

(86)

Komisjoni küsimustikule vastas kolm ühenduse tarnijat, kes tarnivad ühenduse tootmisharule toorainet (ligniit, turvas ja saepuru). Kõik kolm pooldasid meetmete säilitamist ja teatasid, et meetmete aegumine seaks ohtu olulise osa nende müügist, kõigutades nende majanduslikku stabiilsust.

| (87) | Seepärast võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse tootmisharu varustavate ühenduse tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(87)

Seepärast võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse tootmisharu varustavate ühenduse tarnijate huvides.

7.4.   Ühenduse importijate huvid

| (88) | Nagu põhjenduses 8 märgitud, võttis komisjon ühendust 33 importijaga, kes olid nimetatud läbivaatamistaotluses. Üksnes kolm importijat nõustusid tegema uurimise käigus koostööd. Kuid ükski neist kolmest importijast ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule. |
| --- | --- |

(88)

Nagu põhjenduses 8 märgitud, võttis komisjon ühendust 33 importijaga, kes olid nimetatud läbivaatamistaotluses. Üksnes kolm importijat nõustusid tegema uurimise käigus koostööd. Kuid ükski neist kolmest importijast ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule.

| (89) | Seega võib uurimise käigus koostöö tegemise vastu ilmutatud vähese huvi põhjal järeldada, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe importijate impordile olulist mõju. |
| --- | --- |

(89)

Seega võib uurimise käigus koostöö tegemise vastu ilmutatud vähese huvi põhjal järeldada, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe importijate impordile olulist mõju.

7.5.   Ühenduse kasutajate huvid

| (90) | Nagu eespool põhjenduses 83 märgitud, võeti ühendust 37 kasutajaga, kellest paljud olid ühenduse tootmisharu kliendid. Lõpuks saadi küsimustikule üksnes kolm vastust. |
| --- | --- |

(90)

Nagu eespool põhjenduses 83 märgitud, võeti ühendust 37 kasutajaga, kellest paljud olid ühenduse tootmisharu kliendid. Lõpuks saadi küsimustikule üksnes kolm vastust.

| (91) | Ükski kolmest kasutajast ei andnud küsimustiku vastuses nõusolekut kohapealse kontrolli tegemiseks. Kontrollimata andmete analüüsimisel leiti sellegipoolest, et kaalutud keskmise põhjal moodustavad asjaomaste kasutajate tegevuskuludest pulbrilise aktiivsöega seotud kulud väga väikese osa. |
| --- | --- |

(91)

Ükski kolmest kasutajast ei andnud küsimustiku vastuses nõusolekut kohapealse kontrolli tegemiseks. Kontrollimata andmete analüüsimisel leiti sellegipoolest, et kaalutud keskmise põhjal moodustavad asjaomaste kasutajate tegevuskuludest pulbrilise aktiivsöega seotud kulud väga väikese osa.

| (92) | Sellest lähtuvalt järeldati, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe kasutajate tegevusele olulist mõju. |
| --- | --- |

(92)

Sellest lähtuvalt järeldati, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe kasutajate tegevusele olulist mõju.

7.6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (93) | Võttes arvesse kõikide nende isikute huve, kes endast uurimise käigus teada andsid, ilmneb, et ühenduse huvidega seoses ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(93)

Võttes arvesse kõikide nende isikute huve, kes endast uurimise käigus teada andsid, ilmneb, et ühenduse huvidega seoses ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

8.   LÕPPSÄTTED

| (94) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtivad meetmed jõusse jätta. Pärast teavitamist anti neile aega märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(94)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtivad meetmed jõusse jätta. Pärast teavitamist anti neile aega märkuste esitamiseks.

| (95) | Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(95)

Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

9.   TOLLIMAKSUD

| (96) | Arvestades dumpingu jätkumise, kahju kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada, et vältida dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist. |
| --- | --- |

(96)

Arvestades dumpingu jätkumise, kahju kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada, et vältida dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist.

| (97) | Dumpinguvastase tollimaksu praegune suurus, mis põhineb 38,6 % suurusel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, on 323 eurot tonni kohta (kindlasummaline tollimaks). |
| --- | --- |

(97)

Dumpinguvastase tollimaksu praegune suurus, mis põhineb 38,6 % suurusel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, on 323 eurot tonni kohta (kindlasummaline tollimaks).

| (98) | Üks huvitatud isik väitis tollimaksu suuruse kohta, et pärast seda, kui kaotatakse Hiina eksportivatele tootjatele käibemaksu tagastamine siseturul ostetud toorainest toodetud kauba eksportimisel, peavad dumpingumarginaalid olema madalamad. |
| --- | --- |

(98)

Üks huvitatud isik väitis tollimaksu suuruse kohta, et pärast seda, kui kaotatakse Hiina eksportivatele tootjatele käibemaksu tagastamine siseturul ostetud toorainest toodetud kauba eksportimisel, peavad dumpingumarginaalid olema madalamad.

| (99) | Hiina eksportivate tootjate koostöö täielikul puudumisel ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise taotluse puudumisel ei olnud võimalik kinnitada eksporditava kauba tootmiskulude väidetavat muutust ja seepärast lükati see väide tagasi, |
| --- | --- |

(99)

Hiina eksportivate tootjate koostöö täielikul puudumisel ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise taotluse puudumisel ei olnud võimalik kinnitada eksporditava kauba tootmiskulude väidetavat muutust ja seepärast lükati see väide tagasi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 3802 10 00 (TARICi kood 3802100020) alla kuuluva pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurus on 323 eurot netokaalu tonni kohta.

3.   Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

Artikkel 2

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 134, 5.6.1996, lk 20.

2

(3)  EÜT L 155, 14.6.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 931/2003 (ELT L 133, 29.5.2003, lk 36).

3

(4)  ELT C 228, 22.9.2006, lk 3.

4

(5)  ELT C 131, 13.6.2007, lk 14.

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

6

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 650/2008,

9. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2008

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 22,0 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | TR | 74,8 |
| ZZ | 74,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,2 |
| US | 96,6 |
| UY | 75,5 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 96,4 |
| CL | 105,9 |
| CN | 70,5 |
| NZ | 112,2 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 20 50 | AR | 94,9 |
| CL | 103,2 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 142,1 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 112,3 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| US | 284,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 196,6 |
| 0809 20 95 | TR | 365,6 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 272,8 |
| 0809 30 | TR | 313,4 |
| ZZ | 313,4 |
| 0809 40 05 | IL | 191,3 |
| ZZ | 191,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

33,6

MK

22,0

TR

69,0

ZZ

41,5

0707 00 05

TR

74,8

ZZ

74,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

104,2

US

96,6

UY

75,5

ZA

112,5

ZZ

97,2

0808 10 80

AR

99,8

BR

96,4

CL

105,9

CN

70,5

NZ

112,2

US

88,2

UY

93,6

ZA

95,9

ZZ

95,3

0808 20 50

AR

94,9

CL

103,2

CN

113,9

NZ

142,1

ZA

107,3

ZZ

112,3

0809 10 00

TR

174,9

US

284,0

XS

130,8

ZZ

196,6

0809 20 95

TR

365,6

US

179,9

ZZ

272,8

0809 30

TR

313,4

ZZ

313,4

0809 40 05

IL

191,3

ZZ

191,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 651/2008,

9. juuli 2008,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu arvamust,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) vastuvõtmist tuleb kohandada komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004, (4) et viia see vastavusse nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „üldine finantsmäärus”). (5) |
| --- | --- |

(1)

Pärast nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) vastuvõtmist tuleb kohandada komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004, (4) et viia see vastavusse nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „üldine finantsmäärus”). (5)

| (2) | Asutuste kogemuste põhjal on osutunud vajalikuks ka muud muudatused. |
| --- | --- |

(2)

Asutuste kogemuste põhjal on osutunud vajalikuks ka muud muudatused.

| (3) | Tuleks selgitada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tõhusat ja tulemuslikku sisekontrolli. Kindlaks tuleks määrata sisekontrollisüsteemide peamised elemendid ja eesmärgid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks selgitada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tõhusat ja tulemuslikku sisekontrolli. Kindlaks tuleks määrata sisekontrollisüsteemide peamised elemendid ja eesmärgid.

| (4) | Asutuste halduseelarve avaldamist tuleks lihtsustada, kuid eelarvepädevate institutsioonide ja kontrollikoja eelisõigused tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(4)

Asutuste halduseelarve avaldamist tuleks lihtsustada, kuid eelarvepädevate institutsioonide ja kontrollikoja eelisõigused tuleks säilitada.

| (5) | Asutuste direktorite rakendatav ümberpaigutamismenetlus on ebaselge ja aeganõudev. Seepärast tuleks seda ühtlustada ja kiiremaks muuta. |
| --- | --- |

(5)

Asutuste direktorite rakendatav ümberpaigutamismenetlus on ebaselge ja aeganõudev. Seepärast tuleks seda ühtlustada ja kiiremaks muuta.

| (6) | Standardfinantsmäärusesse tuleks lisada ka selgitused huvide konflikti ja teatavate tavapäraste kuluartiklitega seotud sarnaste üksikute tehingute eelkontrolli kohta ning sätted eelarvevahendite käsutajate vastutuse ja otsekorralduse süsteemi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Standardfinantsmäärusesse tuleks lisada ka selgitused huvide konflikti ja teatavate tavapäraste kuluartiklitega seotud sarnaste üksikute tehingute eelkontrolli kohta ning sätted eelarvevahendite käsutajate vastutuse ja otsekorralduse süsteemi kohta.

| (7) | Tuleks parandada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele. Selleks tuleks asutustele kehtestada uued kohustuslikud eelarvemenetluse käigus teabe esitamise nõuded, eeskätt lepinguliste töötajate arvu ja kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest loobumise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks parandada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele. Selleks tuleks asutustele kehtestada uued kohustuslikud eelarvemenetluse käigus teabe esitamise nõuded, eeskätt lepinguliste töötajate arvu ja kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest loobumise kohta.

| (8) | Eelarvest tulenevate vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks tuleb teha kättesaadavaks nendest vahenditest abisaajaid käsitlev teave selles ulatuses, mis on vajalik õigustatud avalike ja erahuvide kaitseks. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvest tulenevate vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks tuleb teha kättesaadavaks nendest vahenditest abisaajaid käsitlev teave selles ulatuses, mis on vajalik õigustatud avalike ja erahuvide kaitseks.

| (9) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid asutused osalema Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid asutused osalema Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses.

| (10) | Selleks et tagada, et isikuandmeid ei säilitataks kauem kui vaja, pidades silmas andmete kogumise või töötlemise eesmärke, tuleks kehtestada konkreetsed nõuded dokumentidele, millega esitatakse täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada, et isikuandmeid ei säilitataks kauem kui vaja, pidades silmas andmete kogumise või töötlemise eesmärke, tuleks kehtestada konkreetsed nõuded dokumentidele, millega esitatakse täiendavat teavet.

| (11) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid asutused koostama loetelu saadaolevatest summadest koos võlglaste nimede ja võlasummaga, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid asutused koostama loetelu saadaolevatest summadest koos võlglaste nimede ja võlasummaga, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte.

| (12) | Selgemalt tuleks sõnastada peaarvepidaja kohustus tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone. |
| --- | --- |

(12)

Selgemalt tuleks sõnastada peaarvepidaja kohustus tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone.

| (13) | Arvestades et asutused on komisjoni delegeeritud eelarvevahendite käsutajad, moodustavad direktorite kasutatud tegevusassigneeringutega seotud sisekontrolliküsimused osa üldise finantsmääruse artikli 86 lõigete 3 ja 4 alusel koostatavatest aruannetest. Aruandlusmehhanismide ühtlustamiseks ja ebaühtlase teabeliikumise vältimiseks tuleks siseaudiitori aruanne täitevasutuste haldusassigneeringute kohta lisada üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohasele siseaudiitori aruandele. Samal põhjusel peaks komisjon lisama määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikli 49 neljanda lõiguga kooskõlas koostatud täitevasutuste aruanded eelarve täitmist kinnitavale asutusele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4 esitatavasse aruandesse. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades et asutused on komisjoni delegeeritud eelarvevahendite käsutajad, moodustavad direktorite kasutatud tegevusassigneeringutega seotud sisekontrolliküsimused osa üldise finantsmääruse artikli 86 lõigete 3 ja 4 alusel koostatavatest aruannetest. Aruandlusmehhanismide ühtlustamiseks ja ebaühtlase teabeliikumise vältimiseks tuleks siseaudiitori aruanne täitevasutuste haldusassigneeringute kohta lisada üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohasele siseaudiitori aruandele. Samal põhjusel peaks komisjon lisama määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikli 49 neljanda lõiguga kooskõlas koostatud täitevasutuste aruanded eelarve täitmist kinnitavale asutusele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4 esitatavasse aruandesse.

| (14) | Selgitada tuleks tingimusi, mille kohaselt asutused kasutavad komisjoni talitusi ja büroosid, institutsioonidevahelisi Euroopa büroosid ja Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskust, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta. (6) Sarnaselt finantsmäärusele tuleks lisada säte ekspertide valimise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Selgitada tuleks tingimusi, mille kohaselt asutused kasutavad komisjoni talitusi ja büroosid, institutsioonidevahelisi Euroopa büroosid ja Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskust, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta. (6) Sarnaselt finantsmäärusele tuleks lisada säte ekspertide valimise kohta.

| (15) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks ning arvestades, et asutustel puuduvad teatavad õigused, mis on ühenduse institutsioonidel, tuleks nõuda, et ühenduse asutused lisaksid kolmandate isikutega sõlmitavatesse lepingutesse teatavad sätted, mille alusel nad saaksid teatavad õigused, sealhulgas õiguse leping ja hankemenetlus peatada ja lõpetada ning õiguse kehtestada aegumistähtaeg. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks ning arvestades, et asutustel puuduvad teatavad õigused, mis on ühenduse institutsioonidel, tuleks nõuda, et ühenduse asutused lisaksid kolmandate isikutega sõlmitavatesse lepingutesse teatavad sätted, mille alusel nad saaksid teatavad õigused, sealhulgas õiguse leping ja hankemenetlus peatada ja lõpetada ning õiguse kehtestada aegumistähtaeg.

| (16) | Selleks et suurendada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele, tuleks kehtestada asutuse halduseelarvele olulist mõju avaldavatest projektidest teavitamise kord. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et suurendada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele, tuleks kehtestada asutuse halduseelarvele olulist mõju avaldavatest projektidest teavitamise kord.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et eelarve täitmine kinnitatakse hiljemalt n + 2 aasta 29. aprillil ning nähakse selgesõnaliselt ette, et täitmine kinnitatakse koos Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kinnitamisega. Pärast üldise finantsmääruse läbivaatamist on selles sätestatud, et Euroopa Liidu üldeelarve täitmine kinnitatakse hiljemalt n + 2 aasta 15. mail ja määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 14 lõige 3 ei ole sellega enam kooskõlas. Asutuste eelarve täitmise kinnitamise kuupäev tuleks viia vastavusse üldeelarve täitmise kinnitamise kuupäevaga. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et eelarve täitmine kinnitatakse hiljemalt n + 2 aasta 29. aprillil ning nähakse selgesõnaliselt ette, et täitmine kinnitatakse koos Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kinnitamisega. Pärast üldise finantsmääruse läbivaatamist on selles sätestatud, et Euroopa Liidu üldeelarve täitmine kinnitatakse hiljemalt n + 2 aasta 15. mail ja määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 14 lõige 3 ei ole sellega enam kooskõlas. Asutuste eelarve täitmise kinnitamise kuupäev tuleks viia vastavusse üldeelarve täitmise kinnitamise kuupäevaga.

| (18) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1653/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1653/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1653/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikul ja tõhusal sisekontrollil põhineva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”; |
| --- | --- |

1.

artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikul ja tõhusal sisekontrollil põhineva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”;

| 2. | artikli 9 neljandasse lõiku lisatakse järgmine lause:
  „Asutus esitab komisjonile hiljemalt n + 1 aasta 1. juuniks teabe ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta.”; |
| --- | --- |

2.

artikli 9 neljandasse lõiku lisatakse järgmine lause:

„Asutus esitab komisjonile hiljemalt n + 1 aasta 1. juuniks teabe ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta.”;

| 3. | artikli 10 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.”; |
| --- | --- |

3.

artikli 10 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.”;

| 4. | artikli 18 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Assigneeringute ümberpaigutamise tegevuseelarve siseselt otsustab direktor. Ta teavitab sellest eelnevalt juhatust, kes võib ümberpaigutused vaidlustada. Pärast heakskiidu saamist juhatuselt või vastuse andmata jätmisel kolme nädala jooksul alates teabe esitamisest võib direktor teha kavandatavad ümberpaigutused.”; |
| --- | --- |

4.

artikli 18 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Assigneeringute ümberpaigutamise tegevuseelarve siseselt otsustab direktor. Ta teavitab sellest eelnevalt juhatust, kes võib ümberpaigutused vaidlustada. Pärast heakskiidu saamist juhatuselt või vastuse andmata jätmisel kolme nädala jooksul alates teabe esitamisest võib direktor teha kavandatavad ümberpaigutused.”;

| 5. | II jaotise 7. peatükki lisatakse artikkel 19a:
  „Artikkel 19a
  1.   Eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.
  2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mille eesmärk on tagada piisava kindlusega järgnevate eesmärkide saavutamine:






  a) | toimingute tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; |
| --- | --- | --- |

5.

II jaotise 7. peatükki lisatakse artikkel 19a:

„Artikkel 19a

1.   Eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.

2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mille eesmärk on tagada piisava kindlusega järgnevate eesmärkide saavutamine:

a)

toimingute tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

| b) | aruandluse usaldusväärsus; |
| --- | --- |

b)

aruandluse usaldusväärsus;

| c) | varade ja teabe säilimise tagamine; |
| --- | --- |

c)

varade ja teabe säilimise tagamine;

| d) | pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine; |
| --- | --- |

d)

pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

| e) | aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”; |
| --- | --- |

e)

aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”;

| 6. | artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Eelarve ja paranduseelarve edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase asutuse veebisaidil. Kokkuvõte eelarvetest ja paranduseelarvetest avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  Kokkuvõte sisaldab viit peamist tulude eelarverida ja viit peamist kulude eelarverida, ametikohtade loetelu koos eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvuga (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu. Esitatakse ka eelmise aasta andmed.”; |
| --- | --- | --- |

6.

artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Eelarve ja paranduseelarve edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase asutuse veebisaidil. Kokkuvõte eelarvetest ja paranduseelarvetest avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Kokkuvõte sisaldab viit peamist tulude eelarverida ja viit peamist kulude eelarverida, ametikohtade loetelu koos eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvuga (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu. Esitatakse ka eelmise aasta andmed.”;

| b) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Asutus avaldab oma veebisaidil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta, sealhulgas niisuguste asjatundjate kohta, kellega on sõlmitud leping vastavalt artiklile 50b. Teavet peab olema lihtne kätte saada ning see peab olema läbipistev ja põhjalik. Teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) sätestatud isikuandmete kaitset ja turvalisust käsitlevate nõuetega.
  Kui avaldatud teave on anonüümne, esitab asutus taotluse saamisel Euroopa Parlamendile sobival viisil andmed toetuse saajate kohta. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõigud:

„Asutus avaldab oma veebisaidil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta, sealhulgas niisuguste asjatundjate kohta, kellega on sõlmitud leping vastavalt artiklile 50b. Teavet peab olema lihtne kätte saada ning see peab olema läbipistev ja põhjalik. Teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) sätestatud isikuandmete kaitset ja turvalisust käsitlevate nõuetega.

Kui avaldatud teave on anonüümne, esitab asutus taotluse saamisel Euroopa Parlamendile sobival viisil andmed toetuse saajate kohta.

| 7. | artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Asutus edastab komisjonile hiljemalt iga aasta 5. märtsiks direktori koostatud ja juhatuse kinnitatud tulude ja kulude kalkulatsiooni aastaks n + 1 koos selle aluseks olevate põhjendustega, ning oma tööprogrammi.
  Asutuse tulude ja kulude kalkulatsioon peab sisaldama:






  a) | ametikohtade loetelu, milles nähakse ette eelarveassigneeringute piires lubatud ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa; |
| --- | --- | --- |

7.

artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Asutus edastab komisjonile hiljemalt iga aasta 5. märtsiks direktori koostatud ja juhatuse kinnitatud tulude ja kulude kalkulatsiooni aastaks n + 1 koos selle aluseks olevate põhjendustega, ning oma tööprogrammi.

Asutuse tulude ja kulude kalkulatsioon peab sisaldama:

a)

ametikohtade loetelu, milles nähakse ette eelarveassigneeringute piires lubatud ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa;

| b) | uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust, kui ametikohtade arv muutub; |
| --- | --- |

b)

uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust, kui ametikohtade arv muutub;

| c) | sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni; |
| --- | --- |

c)

sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni;

| d) | asutuse lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arvu ning hinnangulist arvu aastal n + 1; |
| --- | --- |

d)

asutuse lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arvu ning hinnangulist arvu aastal n + 1;

| e) | sihtotstarbelise tulu kalkulatsiooni; |
| --- | --- |

e)

sihtotstarbelise tulu kalkulatsiooni;

| f) | teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta. |
| --- | --- |

f)

teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta.

Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse selleks, et tõendada kasu, mida võib anda asutuse tegevuseelarve kavandatav suurendamine või vähendamine võrreldes selle asutuse n aasta tegevuseelarvega.”;

| 8. | artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Üldeelarve vastuvõtmise menetluse raames saadab komisjon asutuse kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele ning teeb enda seisukohast lähtuva ettepaneku selle kohta, kui suurt toetust tuleks asutusele maksta ja kui palju töötajaid sellel peaks olema. Nende asutuste kohta, millele taotletakse assigneeringuid, esitab komisjon ametikohtade loetelu eelnõu ning eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvu (taandatuna täistööajale).”; |
| --- | --- | --- |

8.

artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Üldeelarve vastuvõtmise menetluse raames saadab komisjon asutuse kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele ning teeb enda seisukohast lähtuva ettepaneku selle kohta, kui suurt toetust tuleks asutusele maksta ja kui palju töötajaid sellel peaks olema. Nende asutuste kohta, millele taotletakse assigneeringuid, esitab komisjon ametikohtade loetelu eelnõu ning eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvu (taandatuna täistööajale).”;

| b) | artikli 22 kolmandasse lõiku lisatakse järgmise lause: „Ametikohtade loetelu avaldatakse üldeelarve III jao (komisjon) lisas.”; |
| --- | --- |

b)

artikli 22 kolmandasse lõiku lisatakse järgmise lause: „Ametikohtade loetelu avaldatakse üldeelarve III jao (komisjon) lisas.”;

| 9. | artikli 23 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | eelmise eelarveaasta tulud ja eelarveaasta n – 2 tulud, sealhulgas sihtotstarbelised tulud;”; |
| --- | --- | --- |

9.

artikli 23 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

eelmise eelarveaasta tulud ja eelarveaasta n – 2 tulud, sealhulgas sihtotstarbelised tulud;”;

| 10. | artikli 24 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „palgaastmest A3 allpool” sõnadega „palgaastmest AD13 allpool”; |
| --- | --- |

10.

artikli 24 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „palgaastmest A3 allpool” sõnadega „palgaastmest AD13 allpool”;

| 11. | artiklile 25 lisatakse järgmine lõik:
  „Asutused osalevad Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses, ilma et see piiraks eelarvevahendite käsutaja ülesannete täitmist pettuste ja rikkumiste ennetamise ja tuvastamise valdkonnas. ”; |
| --- | --- |

11.

artiklile 25 lisatakse järgmine lõik:

„Asutused osalevad Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses, ilma et see piiraks eelarvevahendite käsutaja ülesannete täitmist pettuste ja rikkumiste ennetamise ja tuvastamise valdkonnas. ”;

| 12. | artikli 27 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma kõnealuste meetmete võtmisest ja suunama küsimuse oma ülemusele. Direktor peab selle suunama lahendamiseks juhatusele.”; |
| --- | --- |

12.

artikli 27 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma kõnealuste meetmete võtmisest ja suunama küsimuse oma ülemusele. Direktor peab selle suunama lahendamiseks juhatusele.”;

| 13. | artiklid 29 ja 30 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 29
  1.   Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja nõuetekohasuse tagamise eest. Ta säilitab tõendavaid dokumente teostatud toimingute kohta viis aastat alates eelarve täitmisega seotud heakskiitva otsuse kuupäevast. Kui tõendavates dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ei ole vaja seoses eelarve täitmise kinnitamise, kontrollimise või auditeerimisega, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.
  2.   Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate ülesannete laadiga seotud konkreetseid ohte asjakohaselt arvesse võttes kehtestab eelarvevahendite käsutaja komisjoni poolt talituste jaoks vastu võetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilise struktuuri ning oma ülesannete täitmiseks sobivad haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise.
  Eelarvevahendite käsutaja võib sõltuvalt oma ülesannete laadist ja ulatusest määrata oma talituste raames ametisse spetsialiste ja nõustajaid, kelle ülesanne on aidata tal juhtida oma tegevusega seotud riske.
  Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik.
  Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega. Sel juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja sõltuvalt oma riskianalüüsi tulemustest asjakohase järelkontrolli.
  Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.
  3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 9 lõikele 7 annab eelarvevahendite käsutaja iga aasta 15. märtsiks haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides on sätestatud teisiti.
  Artikkel 30
  1.   Juhatus määrab ametisse peaarvepidaja, kelleks on lähetatud ametnik või asutuse poolt otse värvatud ajutine töötaja, ja kelle vastutusalasse kuulub:






  a) | maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine; |
| --- | --- | --- |

13.

artiklid 29 ja 30 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 29

1.   Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja nõuetekohasuse tagamise eest. Ta säilitab tõendavaid dokumente teostatud toimingute kohta viis aastat alates eelarve täitmisega seotud heakskiitva otsuse kuupäevast. Kui tõendavates dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ei ole vaja seoses eelarve täitmise kinnitamise, kontrollimise või auditeerimisega, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.

2.   Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate ülesannete laadiga seotud konkreetseid ohte asjakohaselt arvesse võttes kehtestab eelarvevahendite käsutaja komisjoni poolt talituste jaoks vastu võetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilise struktuuri ning oma ülesannete täitmiseks sobivad haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise.

Eelarvevahendite käsutaja võib sõltuvalt oma ülesannete laadist ja ulatusest määrata oma talituste raames ametisse spetsialiste ja nõustajaid, kelle ülesanne on aidata tal juhtida oma tegevusega seotud riske.

Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik.

Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega. Sel juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja sõltuvalt oma riskianalüüsi tulemustest asjakohase järelkontrolli.

Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 9 lõikele 7 annab eelarvevahendite käsutaja iga aasta 15. märtsiks haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides on sätestatud teisiti.

Artikkel 30

1.   Juhatus määrab ametisse peaarvepidaja, kelleks on lähetatud ametnik või asutuse poolt otse värvatud ajutine töötaja, ja kelle vastutusalasse kuulub:

a)

maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine;

| b) | asutuse raamatupidamisaruannete koostamine VI jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

b)

asutuse raamatupidamisaruannete koostamine VI jaotise kohaselt;

| c) | raamatupidamisarvestus VI jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestus VI jaotise kohaselt;

| d) | raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele; |
| --- | --- |

d)

raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele;

| e) | raamatupidamisarvestuse süsteemi kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestuse süsteemi kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist;

| f) | sularahahaldus. |
| --- | --- |

f)

sularahahaldus.

2.   Enne juhatusepoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas kehtiva raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.

Eelarvevahendite käsutaja edastab kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.

Eelarvevahendite käsutaja jääb täielikult vastutavaks tema hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning tema kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.

Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allakirjutamiseks vajalikuks.

Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja ühenduse asutuse varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab selle teabe usaldusväärsuse.

3.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.”;

| 14. | IV jaotise 2. peatükki lisatakse artikkel 30a:
  „Artikkel 30a
  Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kes kuuluvad ajutise personali hulka.”; |
| --- | --- |

14.

IV jaotise 2. peatükki lisatakse artikkel 30a:

„Artikkel 30a

Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kes kuuluvad ajutise personali hulka.”;

| 15. | artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.”; |
| --- | --- | --- |

15.

artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.”;

| b) | lisatakse lõige 1a:
  „1a.   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:






  a) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või oma raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju eirates; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:

a)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või oma raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju eirates;

| b) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada ühenduse asutuse vastu tsiviilhagi.”; |
| --- | --- |

b)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada ühenduse asutuse vastu tsiviilhagi.”;

| 16. | artikli 35 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Direktor esitab toimkonna seisukoha anonüümsena oma tegevuse aastaaruandes ja kirjeldab võetud järelmeetmeid. ”; |
| --- | --- |

16.

artikli 35 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Direktor esitab toimkonna seisukoha anonüümsena oma tegevuse aastaaruandes ja kirjeldab võetud järelmeetmeid. ”;

| 17. | artikli 38 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Asutuse ja ettevõtjate vahelistes lepingutes sätestatakse, et sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmisel võetakse intressi vastavalt Komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. (8) Tingimused, mille alusel asutusele tasutakse võlgnevuse tähtajaks tasumata jätmisel intressi, sealhulgas viivisintressimäär, sätestatakse selgesõnaliselt lepingutes. |
| --- | --- |

17.

artikli 38 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Asutuse ja ettevõtjate vahelistes lepingutes sätestatakse, et sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmisel võetakse intressi vastavalt Komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. (8) Tingimused, mille alusel asutusele tasutakse võlgnevuse tähtajaks tasumata jätmisel intressi, sealhulgas viivisintressimäär, sätestatakse selgesõnaliselt lepingutes.

| 18. | artikli 40 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Ta teatab juhatusele oma kavatsusest kindlaksmääratud võlanõudest loobuda. Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja võib niisuguse otsuse tegemise delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.”; |
| --- | --- |

18.

artikli 40 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Ta teatab juhatusele oma kavatsusest kindlaksmääratud võlanõudest loobuda. Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja võib niisuguse otsuse tegemise delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.”;

| 19. | artikkel 42 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 42
  Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel ja tingimusel, et võlgnik kohustub maksma intressi kogu lisaaja eest, alates võlateates esitatud tähtpäevast, ning et võlgnik annab asutuse õiguste tagamiseks finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.”; |
| --- | --- |

19.

artikkel 42 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 42

Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel ja tingimusel, et võlgnik kohustub maksma intressi kogu lisaaja eest, alates võlateates esitatud tähtpäevast, ning et võlgnik annab asutuse õiguste tagamiseks finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.”;

| 20. | IV jaotise 4. peatükki lisatakse järgmised artiklid 42a ja 42b:
  „Artikkel 42a
  Peaarvepidaja peab sissenõudmisele kuuluvate summade loetelu. Asutuse nõuded on loetelus rühmitatud sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Ta esitab selles ka otsused kindlaksmääratud summade sissenõudmisest täieliku või osalise loobumise kohta. Loetelu lisatakse asutuse eelarvehaldus ja finantsjuhtimise aruandele. Asutus koostab loetelu halduseelarvega seotud nõuetest, nimetades võlgnike nimed ja võla summa, kui võlgnikult on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte.
  Artikkel 42b
  Asutuse kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja asutusele kolmandate isikute esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega. Aegumistähtaeg nähakse ette asutuse sõlmitavates lepingutes.”; |
| --- | --- |

20.

IV jaotise 4. peatükki lisatakse järgmised artiklid 42a ja 42b:

„Artikkel 42a

Peaarvepidaja peab sissenõudmisele kuuluvate summade loetelu. Asutuse nõuded on loetelus rühmitatud sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Ta esitab selles ka otsused kindlaksmääratud summade sissenõudmisest täieliku või osalise loobumise kohta. Loetelu lisatakse asutuse eelarvehaldus ja finantsjuhtimise aruandele. Asutus koostab loetelu halduseelarvega seotud nõuetest, nimetades võlgnike nimed ja võla summa, kui võlgnikult on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte.

Artikkel 42b

Asutuse kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja asutusele kolmandate isikute esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega. Aegumistähtaeg nähakse ette asutuse sõlmitavates lepingutes.”;

| 21. | artikli 47 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Perioodiliste maksete tegemisel seoses teenuste osutamise või kaupade tarnimisega võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse rakendada otsekorralduse süsteemi.”; |
| --- | --- |

21.

artikli 47 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Perioodiliste maksete tegemisel seoses teenuste osutamise või kaupade tarnimisega võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse rakendada otsekorralduse süsteemi.”;

| 22. | artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | teise lõigu neljas lause asendatakse järgmisega:
  „Siseaudiitor märgib üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatavas aastaaruandes asutustes tehtud siseauditite arvu ja liigi, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Sellise teabe esitab ta ka asjaomasele asutusele.”; |
| --- | --- | --- |

22.

artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

teise lõigu neljas lause asendatakse järgmisega:

„Siseaudiitor märgib üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatavas aastaaruandes asutustes tehtud siseauditite arvu ja liigi, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Sellise teabe esitab ta ka asjaomasele asutusele.”;

| b) | neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Igal aastal koostab direktor aruande, mis sisaldab siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende põhjal võetud meetmete kokkuvõtet. Ta edastab pärast juhatuse teavitamist aruande komisjonile. Komisjon lisab selle oma aruandele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4.”; |
| --- | --- |

b)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Igal aastal koostab direktor aruande, mis sisaldab siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende põhjal võetud meetmete kokkuvõtet. Ta edastab pärast juhatuse teavitamist aruande komisjonile. Komisjon lisab selle oma aruandele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4.”;

| 23. | artikkel 50 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 50
  1.   Asutuse tegevusvajadustest lähtuvate hangete suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3–5.
  2.   Asutused võivad taotleda enda kaasamist komisjoni või institutsioonide ühiste hankelepingute sõlmimisse hanke korraldajatena.
  3.   Asutused pöörduvad kõigepealt komisjoni, institutsioonidevaheliste ametite või tõlkekeskuse poole, kui need pakuvad kaupade tarnet, osutavad teenuseid või teostavad töid. Sama tuleb teha ka juhul, kui nimetatud asutused suudavad täita selliseid ülesandeid ettevõtjatega sõlmitud lepingute kaudu ja pakkuda märkimisväärseid lisateenuseid võrreldes tavavahendaja või konsultandiga. Asutus sõlmib selliste institutsioonidega lepingud.
  4.   Üdise finantsmääruse artikli 101 rakendamiseks sätestatakse pakkumiskutses, et asutus võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei ole õigust nõuda hüvitist.
  5.   Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse asutuse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib nimetatud artiklis sätestatud tingimustel peatada menetluse ja võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.
  Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse asutuse sõlmitavas lepingus, et ühenduse asutus võib võtta nimetatud artiklis sätestatud meetmeid samas artiklis sätestatud tingimustel.”; |
| --- | --- |

23.

artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

1.   Asutuse tegevusvajadustest lähtuvate hangete suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3–5.

2.   Asutused võivad taotleda enda kaasamist komisjoni või institutsioonide ühiste hankelepingute sõlmimisse hanke korraldajatena.

3.   Asutused pöörduvad kõigepealt komisjoni, institutsioonidevaheliste ametite või tõlkekeskuse poole, kui need pakuvad kaupade tarnet, osutavad teenuseid või teostavad töid. Sama tuleb teha ka juhul, kui nimetatud asutused suudavad täita selliseid ülesandeid ettevõtjatega sõlmitud lepingute kaudu ja pakkuda märkimisväärseid lisateenuseid võrreldes tavavahendaja või konsultandiga. Asutus sõlmib selliste institutsioonidega lepingud.

4.   Üdise finantsmääruse artikli 101 rakendamiseks sätestatakse pakkumiskutses, et asutus võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei ole õigust nõuda hüvitist.

5.   Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse asutuse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib nimetatud artiklis sätestatud tingimustel peatada menetluse ja võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.

Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse asutuse sõlmitavas lepingus, et ühenduse asutus võib võtta nimetatud artiklis sätestatud meetmeid samas artiklis sätestatud tingimustel.”;

| 24. | lisatakse jaotised VA ja VB:
  „JAOTIS VA
  PROJEKTID, MILLEL ON EELARVELE OLULINE MÕJU
  Artikkel 50a
  Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekt, millel võib olla oluline rahaline mõju tema tegevuseelarve rahastamisele, eriti kinnisvaraga seotud projekt, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.
  Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada oma arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teabe saamist asjaomasele asutusele oma kavatsusest arvamus esitada. Kui asutus ei saa vastust, võib ta jätkata kavandatud tegevust.
  Arvamus esitatakse asjaomasele asutusele ja komisjonile kahe nädala jooksul pärast teises lõikes nimetatud teatamist.
  JAOTIS VB
  EKSPERDID
  Artikkel 50b
  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a kohaldatakse mutatis mutandis, kui valitakse eksperte, kes aitavad asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel. Asutused võivad kasutada ka komisjoni koostatud ekspertide nimekirju”; |
| --- | --- |

24.

lisatakse jaotised VA ja VB:

„JAOTIS VA

PROJEKTID, MILLEL ON EELARVELE OLULINE MÕJU

Artikkel 50a

Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekt, millel võib olla oluline rahaline mõju tema tegevuseelarve rahastamisele, eriti kinnisvaraga seotud projekt, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada oma arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teabe saamist asjaomasele asutusele oma kavatsusest arvamus esitada. Kui asutus ei saa vastust, võib ta jätkata kavandatud tegevust.

Arvamus esitatakse asjaomasele asutusele ja komisjonile kahe nädala jooksul pärast teises lõikes nimetatud teatamist.

JAOTIS VB

EKSPERDID

Artikkel 50b

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a kohaldatakse mutatis mutandis, kui valitakse eksperte, kes aitavad asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel. Asutused võivad kasutada ka komisjoni koostatud ekspertide nimekirju”;

| 25. | artikkel 51 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 51
  Asutuse raamatupidamisaruanded sisaldavad raamatupidamisaruandeid ja eelarve täitmise aruandeid. Nendele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel eelarveaastal ja milles esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”; |
| --- | --- |

25.

artikkel 51 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 51

Asutuse raamatupidamisaruanded sisaldavad raamatupidamisaruandeid ja eelarve täitmise aruandeid. Nendele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel eelarveaastal ja milles esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”;

| 26. | artiklit 57 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | juhatus esitab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal ning saadab samal kuupäeval eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

juhatus esitab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal ning saadab samal kuupäeval eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| b) | punktis c asendatakse sõnad „31. oktoobril” sõnadega „15. novembriks”; |
| --- | --- |

b)

punktis c asendatakse sõnad „31. oktoobril” sõnadega „15. novembriks”;

| 27. | artikli 66 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega heakskiidu direktori tegevusele aasta n halduseelarve täitmisel enne n+2 aasta 15. maid. Direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis. ”; |
| --- | --- |

27.

artikli 66 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega heakskiidu direktori tegevusele aasta n halduseelarve täitmisel enne n+2 aasta 15. maid. Direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis. ”;

| 28. | artikkel 68 jäetakse välja. |
| --- | --- |

28.

artikkel 68 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT C 216, 14.9.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1821/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 10).

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

5

(6)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”;

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.”;

8

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 652/2008,

9. juuli 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eelkõige selle artikli 185 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse nõukogu arvamust,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „üldine finantsmäärus”) muutmist nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (3) tuleb kohandada komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, (4) et viia see vastavusse üldise finantsmäärusega. Ühenduse asutuste kogemuste põhjal on osutunud vajalikuks ka muud muudatused. |
| --- | --- |

(1)

Pärast määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „üldine finantsmäärus”) muutmist nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (3) tuleb kohandada komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, (4) et viia see vastavusse üldise finantsmäärusega. Ühenduse asutuste kogemuste põhjal on osutunud vajalikuks ka muud muudatused.

| (2) | Ühenduse asutuste eelarve täitmise otsuste tegemise tähtaja ning üldise finantsmäärusega üldeelarve suhtes kehtestatud tähtaja erinevuste puhul tuleb käesolevas määruses kõrvalekaldumatult järgida ühenduse asutuste asutamise alusaktides sätestatud tähtaega. Asjaomane institutsioon ja vajadusel ka ühenduse asutused peaksid oma tegevusega vältima raskuste teket ning seadma eesmärgiks nimetatud alusaktid tulevikus ühtlustada. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse asutuste eelarve täitmise otsuste tegemise tähtaja ning üldise finantsmäärusega üldeelarve suhtes kehtestatud tähtaja erinevuste puhul tuleb käesolevas määruses kõrvalekaldumatult järgida ühenduse asutuste asutamise alusaktides sätestatud tähtaega. Asjaomane institutsioon ja vajadusel ka ühenduse asutused peaksid oma tegevusega vältima raskuste teket ning seadma eesmärgiks nimetatud alusaktid tulevikus ühtlustada.

| (3) | Tuleks selgitada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tõhusat ja tulemuslikku sisekontrolli. Kindlaks tuleks määrata sisekontrollisüsteemide peamised elemendid ja eesmärgid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks selgitada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tõhusat ja tulemuslikku sisekontrolli. Kindlaks tuleks määrata sisekontrollisüsteemide peamised elemendid ja eesmärgid.

| (4) | Tuleks parandada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele. Selleks tuleks ühenduse asutustele kehtestada uued kohustuslikud eelarvemenetluse käigus teabe esitamise nõuded, eeskätt lepinguliste töötajate, ülejäägi, sihtotstarbeliste tulude ja kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest loobumise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks parandada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele. Selleks tuleks ühenduse asutustele kehtestada uued kohustuslikud eelarvemenetluse käigus teabe esitamise nõuded, eeskätt lepinguliste töötajate, ülejäägi, sihtotstarbeliste tulude ja kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest loobumise kohta.

| (5) | Selleks et tagada, et isikuandmeid ei säilitataks kauem kui vaja, pidades silmas andmete kogumise või töötlemise eesmärke, tuleks kehtestada konkreetsed nõuded dokumentidele, millega esitatakse täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada, et isikuandmeid ei säilitataks kauem kui vaja, pidades silmas andmete kogumise või töötlemise eesmärke, tuleks kehtestada konkreetsed nõuded dokumentidele, millega esitatakse täiendavat teavet.

| (6) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid ühenduse asutused koostama loetelu saadaolevatest summadest koos võlglaste nimede ja võlasummaga, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid ühenduse asutused koostama loetelu saadaolevatest summadest koos võlglaste nimede ja võlasummaga, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu tuleks avaldada, võttes arvesse andmekaitsealaseid õigusakte.

| (7) | Ühenduse asutuste eelarveliste vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane sätestada, et ühenduse asutused on kohustatud tegema kättesaadavaks teabe nendest vahenditest abisaajate kohta. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse asutuste eelarveliste vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane sätestada, et ühenduse asutused on kohustatud tegema kättesaadavaks teabe nendest vahenditest abisaajate kohta.

| (8) | Ilmnes, et sihtotstarbelise tulu loetelu on ebatäielik, mistõttu tuleks seda täiendada vastavalt üldise finantsmääruse artikli 18 lõikele 1. |
| --- | --- |

(8)

Ilmnes, et sihtotstarbelise tulu loetelu on ebatäielik, mistõttu tuleks seda täiendada vastavalt üldise finantsmääruse artikli 18 lõikele 1.

| (9) | Ühenduse asutuste eelarve avaldamist tuleks lihtsustada, kuid eelarvepädevate institutsioonide ja kontrollikoja eelisõigused tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse asutuste eelarve avaldamist tuleks lihtsustada, kuid eelarvepädevate institutsioonide ja kontrollikoja eelisõigused tuleks säilitada.

| (10) | Ühenduse asutuste direktorite poolt rakendatavat ümberpaigutamismenetlust on kohaldatud ebajärjekindlalt ja seda tuleks seetõttu muuta selgemaks. Eeskätt tuleks eelarvepädevaid institutsioone pidevalt teavitada suurematest ümberpaigutustest. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse asutuste direktorite poolt rakendatavat ümberpaigutamismenetlust on kohaldatud ebajärjekindlalt ja seda tuleks seetõttu muuta selgemaks. Eeskätt tuleks eelarvepädevaid institutsioone pidevalt teavitada suurematest ümberpaigutustest.

| (11) | Komisjonile esitatavaid maksetaotlusi tuleks põhjendada ja nende aluseks peaks olema range rahavoogude juhtimine, et vältida ülejäägi tekkimist aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonile esitatavaid maksetaotlusi tuleks põhjendada ja nende aluseks peaks olema range rahavoogude juhtimine, et vältida ülejäägi tekkimist aasta lõpuks.

| (12) | Osalise tööaja mõju ametikohtade loetelule tuleks täpsustada, et eriti väiksematel ühenduse asutustel oleks seda lihtsam rakendada. |
| --- | --- |

(12)

Osalise tööaja mõju ametikohtade loetelule tuleks täpsustada, et eriti väiksematel ühenduse asutustel oleks seda lihtsam rakendada.

| (13) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid ühenduse asutused osalema Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks peaksid ühenduse asutused osalema Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses.

| (14) | On asjakohane kehtestada üksikasjalikud sätted kõikide hanke- ja toetusmenetlustes osalevate isikute huvide konflikti kohta. |
| --- | --- |

(14)

On asjakohane kehtestada üksikasjalikud sätted kõikide hanke- ja toetusmenetlustes osalevate isikute huvide konflikti kohta.

| (15) | Eelkontrollimise kohustuse raames tuleks lihtsustada teatavate jooksvate kuluartiklitega seotud sarnaste üksiktehingute käsitlemist. |
| --- | --- |

(15)

Eelkontrollimise kohustuse raames tuleks lihtsustada teatavate jooksvate kuluartiklitega seotud sarnaste üksiktehingute käsitlemist.

| (16) | Tuleks selgesõnaliselt sätestada, et eelarvevahendite käsutaja vastutab rahaliselt ainult raske hooletuse ja tahtliku üleastumise korral. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks selgesõnaliselt sätestada, et eelarvevahendite käsutaja vastutab rahaliselt ainult raske hooletuse ja tahtliku üleastumise korral.

| (17) | Ühenduse asutustel peaks olema võimalik kasutada otsekorralduse süsteemi, et lihtsustada teatavate tehingute tegemist. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse asutustel peaks olema võimalik kasutada otsekorralduse süsteemi, et lihtsustada teatavate tehingute tegemist.

| (18) | Selgelt tuleks sõnastada, et peaarvepidaja on oma ülesannete täitmisel sõltumatu, juhul kui tema ülemus on ühenduse asutuse direktor ja ühtlasi eelarvevahendite käsutaja. |
| --- | --- |

(18)

Selgelt tuleks sõnastada, et peaarvepidaja on oma ülesannete täitmisel sõltumatu, juhul kui tema ülemus on ühenduse asutuse direktor ja ühtlasi eelarvevahendite käsutaja.

| (19) | Selgemalt tuleks sõnastada peaarvepidaja kohustus tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone. |
| --- | --- |

(19)

Selgemalt tuleks sõnastada peaarvepidaja kohustus tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone.

| (20) | Lähtudes teatavate ühenduse asutuste vajadustest, kelle tegevust rahastatakse tasudest ja lõivudest saadavatest tuludest, tuleb välja töötada nende tasude ja lõivude suhtes kehtivad eeskirjad. |
| --- | --- |

(20)

Lähtudes teatavate ühenduse asutuste vajadustest, kelle tegevust rahastatakse tasudest ja lõivudest saadavatest tuludest, tuleb välja töötada nende tasude ja lõivude suhtes kehtivad eeskirjad.

| (21) | Ühenduse asutustel peaks olema võimalik kasutada üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel moodustatud komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonna asjatundjate abi. Nimetatud toimkonna pädevust tuleks laiendada kõikidele ühenduse asutustele, välja arvatud juhul, kui ühenduse asutus moodustab oma toimkonna või osaleb ühenduse mitme asutuse ühistoimkonnas. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse asutustel peaks olema võimalik kasutada üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel moodustatud komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonna asjatundjate abi. Nimetatud toimkonna pädevust tuleks laiendada kõikidele ühenduse asutustele, välja arvatud juhul, kui ühenduse asutus moodustab oma toimkonna või osaleb ühenduse mitme asutuse ühistoimkonnas.

| (22) | Täpsustada tuleks tingimusi, mille kohaselt ühenduse asutused kasutavad komisjoni talitusi ja büroosid, institutsioonidevahelisi Euroopa büroosid ja Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskust (loodud nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) (5) ning vastuvõtva liikmesriigiga ühist hankemenetlust, et tugevdada institutsioonidevahelist ja ühenduse asutuste vahelist koostööd ning koostööd liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(22)

Täpsustada tuleks tingimusi, mille kohaselt ühenduse asutused kasutavad komisjoni talitusi ja büroosid, institutsioonidevahelisi Euroopa büroosid ja Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskust (loodud nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) (5) ning vastuvõtva liikmesriigiga ühist hankemenetlust, et tugevdada institutsioonidevahelist ja ühenduse asutuste vahelist koostööd ning koostööd liikmesriikidega.

| (23) | Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks ning arvestades, et ühenduse asutustel puuduvad teatavad õigused, mis on ühenduse institutsioonidel, tuleks nõuda, et ühenduse asutused lisaksid kolmandate isikutega sõlmitavatesse lepingutesse või toetuslepingutesse teatavad sätted, mille alusel nad saaksid teatavad õigused, sealhulgas õiguse leping ja hankemenetlus peatada ja lõpetada ning õiguse kehtestada aegumistähtaeg. |
| --- | --- |

(23)

Ühenduste finantshuvide paremaks kaitsmiseks ning arvestades, et ühenduse asutustel puuduvad teatavad õigused, mis on ühenduse institutsioonidel, tuleks nõuda, et ühenduse asutused lisaksid kolmandate isikutega sõlmitavatesse lepingutesse või toetuslepingutesse teatavad sätted, mille alusel nad saaksid teatavad õigused, sealhulgas õiguse leping ja hankemenetlus peatada ja lõpetada ning õiguse kehtestada aegumistähtaeg.

| (24) | Selleks et suurendada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele, tuleks kehtestada ühenduse asutuse halduseelarvele olulist mõju avaldavatest projektidest teavitamise kord. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et suurendada läbipaistvust eelarvepädevatele institutsioonidele, tuleks kehtestada ühenduse asutuse halduseelarvele olulist mõju avaldavatest projektidest teavitamise kord.

| (25) | Tuleb sätestada konkreetne ekspertide valimise menetlus, mis vastab üldises finantsmääruses sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

(25)

Tuleb sätestada konkreetne ekspertide valimise menetlus, mis vastab üldises finantsmääruses sätestatud menetlusele.

| (26) | Parandada tuleks ühenduse asutuse direktori ja haldusnõukogu vastastikust teavitamist ja koostööd eelarve täitmise kinnitamise menetluse raames. |
| --- | --- |

(26)

Parandada tuleks ühenduse asutuse direktori ja haldusnõukogu vastastikust teavitamist ja koostööd eelarve täitmise kinnitamise menetluse raames.

| (27) | Vastavalt üldise finantsmääruse artikli 185 lõikele 1 tuleks sätestada, et ühenduse asutus kooskõlastab komisjoniga oma finantsmääruse rakenduseeskirjad enne nende vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt üldise finantsmääruse artikli 185 lõikele 1 tuleks sätestada, et ühenduse asutus kooskõlastab komisjoniga oma finantsmääruse rakenduseeskirjad enne nende vastuvõtmist.

| (28) | Seepärast tuleks määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleks määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Ühenduse asutuse eelarve (edaspidi „eelarve”) koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ja läbipaistvust, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”; |
| --- | --- |

1)

artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Ühenduse asutuse eelarve (edaspidi „eelarve”) koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ja läbipaistvust, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”;

| 2) | artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid ja juhul, kui see tuleneb tegevusvajadusest, siis ka liigendatud assigneeringuid. Viimased koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.”; |
| --- | --- |

2)

artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid ja juhul, kui see tuleneb tegevusvajadusest, siis ka liigendatud assigneeringuid. Viimased koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.”;

| 3) | artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „lõigetele 2–8” sõnadega „lõigetele 2–7”; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „lõigetele 2–8” sõnadega „lõigetele 2–7”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kulukohustuste assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidumata, võib üle kanda summasid, mis vastavad kulukohustustele, mille ettevalmistusetappidest, nagu need määratletakse iga ühenduse asutuse finantsmääruse rakenduseeskirjades, on suurem osa lõpule viidud 31. detsembriks; seejärel võib need summad siduda järgmise aasta 31. märtsini.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kulukohustuste assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidumata, võib üle kanda summasid, mis vastavad kulukohustustele, mille ettevalmistusetappidest, nagu need määratletakse iga ühenduse asutuse finantsmääruse rakenduseeskirjades, on suurem osa lõpule viidud 31. detsembriks; seejärel võib need summad siduda järgmise aasta 31. märtsini.”;

| c) | lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Maksete assigneeringutest võib üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende kulukohustuste katmiseks, mis on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgmise eelarveaasta asjaomastel eelarveridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vajadust.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Maksete assigneeringutest võib üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende kulukohustuste katmiseks, mis on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgmise eelarveaasta asjaomastel eelarveridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vajadust.”;

| d) | lõikele 7 lisatakse järgmine lõik:
  „Ühenduse asutus esitab komisjonile hiljemalt N+1 aasta 1. juuniks teabe ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta.”; |
| --- | --- |

d)

lõikele 7 lisatakse järgmine lõik:

„Ühenduse asutus esitab komisjonile hiljemalt N+1 aasta 1. juuniks teabe ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta.”;

| 4) | artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  1.   Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.
  2.   Kulusid, mis tuleb tasuda ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt. Lõikes 1 nimetatud piirangut sel juhul ei kohaldata.”; |
| --- | --- |

4)

artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

1.   Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.

2.   Kulusid, mis tuleb tasuda ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt. Lõikes 1 nimetatud piirangut sel juhul ei kohaldata.”;

| 5) | artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Ühenduse asutusele makstavad ühenduse vahendid moodustavad selle eelarves tasakaalustava toetuse, mida käsitatakse eelmaksena üldise finantsmääruse artikli 81 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses.”; |
| --- | --- | --- |

5)

artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ühenduse asutusele makstavad ühenduse vahendid moodustavad selle eelarves tasakaalustava toetuse, mida käsitatakse eelmaksena üldise finantsmääruse artikli 81 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses.”;

| b) | lisatakse lõige 5:
  „5.   Ühenduse asutus juhib rahavooge rangelt ja sihtotstarbelisi tulusid arvestades, et tagada oma sularahasaldo vastavus õigustatud nõuetele. Ta esitab oma maksetaotlustes üksikasjalikud ja ajakohased aasta tegeliku sularahavajaduse prognoosid, sealhulgas teabe sihtotstarbeliste tulude kohta.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 5:

„5.   Ühenduse asutus juhib rahavooge rangelt ja sihtotstarbelisi tulusid arvestades, et tagada oma sularahasaldo vastavus õigustatud nõuetele. Ta esitab oma maksetaotlustes üksikasjalikud ja ajakohased aasta tegeliku sularahavajaduse prognoosid, sealhulgas teabe sihtotstarbeliste tulude kohta.”;

| 6) | artikli 16 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Et täiendada olemasolevat teavet aasta N–2 ülejäägi kohta, peaksid ühenduse asutused hiljemalt iga aasta N märtsi lõpuks esitama prognoosi aasta N–1 tegevuse ülejäägi kohta, mis kantakse aasta N jooksul tagasi ühenduse eelarvesse. Seda teavet võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse ühenduse asutuste N+1 eelarveaasta finantsvajaduste hindamisel.”; |
| --- | --- |

6)

artikli 16 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Et täiendada olemasolevat teavet aasta N–2 ülejäägi kohta, peaksid ühenduse asutused hiljemalt iga aasta N märtsi lõpuks esitama prognoosi aasta N–1 tegevuse ülejäägi kohta, mis kantakse aasta N jooksul tagasi ühenduse eelarvesse. Seda teavet võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse ühenduse asutuste N+1 eelarveaasta finantsvajaduste hindamisel.”;

| 7) | artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  1.   Konkreetsete kululiikide rahastamiseks kasutatakse järgmisi tulusid:






  a) | sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud; |
| --- | --- | --- |

7)

artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

1.   Konkreetsete kululiikide rahastamiseks kasutatakse järgmisi tulusid:

a)

sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud;

| b) | liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja mitmesuguste asutuste toetused ühenduse asutuse tegevuseks, kui see on ette nähtud asjaomase ühenduse asutuse ning liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja erinevate asutuste vahelise lepinguga; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja mitmesuguste asutuste toetused ühenduse asutuse tegevuseks, kui see on ette nähtud asjaomase ühenduse asutuse ning liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja erinevate asutuste vahelise lepinguga;

| c) | kolmandatelt isikutelt saadud tulu, mis on laekunud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud tööde eest, välja arvatud artikli 5 punktis a nimetatud tasud ja lõivud; |
| --- | --- |

c)

kolmandatelt isikutelt saadud tulu, mis on laekunud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud tööde eest, välja arvatud artikli 5 punktis a nimetatud tasud ja lõivud;

| d) | tulu ühenduse institutsioonidele või teistele ühenduse asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud tööde eest; |
| --- | --- |

d)

tulu ühenduse institutsioonidele või teistele ühenduse asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud tööde eest;

| e) | tulu valesti makstud summade tagasimaksmisest; |
| --- | --- |

e)

tulu valesti makstud summade tagasimaksmisest;

| f) | tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud; |
| --- | --- |

f)

tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

| g) | laekunud kindlustusmaksed; |
| --- | --- |

g)

laekunud kindlustusmaksed;

| h) | rendilepingute alusel tehtud maksetest saadud tulu; |
| --- | --- |

h)

rendilepingute alusel tehtud maksetest saadud tulu;

| i) | tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist. |
| --- | --- |

i)

tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist.

1a)   Kohaldatava põhiõigusaktiga võidakse samuti ette näha, et selle põhjal saadavat tulu kasutatakse teatavate kululiikide jaoks.

2.   Kõikide lõike 1 punktides a–d sätestatud tulude arvelt kaetakse kõik asjaomase meetme või eesmärgiga seotud otsesed ja kaudsed kulud.

3.   Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõigetes 1 ja 1a osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka summad.”;

| 8) | artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Maksenõuetest, arvetest või tasaarveldusteatistest võib enne nende netosummas maksmiseks esitamist teha järgmised mahaarvamised:






  a) | hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid; |
| --- | --- | --- |

8)

artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Maksenõuetest, arvetest või tasaarveldusteatistest võib enne nende netosummas maksmiseks esitamist teha järgmised mahaarvamised:

a)

hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid;

| b) | üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid; |
| --- | --- |

b)

üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid;

| c) | eelmaksetest saadud intressid.”; |
| --- | --- |

c)

eelmaksetest saadud intressid.”;

| 9) | artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  1.   Direktor võib teha ümberpaigutusi ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta ning ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse.
  2.   Lõikes 1 nimetatud piirmäära ületamisel võib direktor ühest jaotisest teise ümberpaigutuste tegemiseks esitada ettepaneku haldusnõukogule. Haldusnõukogul on nimetatud ümberpaigutuste vastu protestimiseks aega kolm nädalat. Selle tähtaja möödumisel loetakse ümberpaigutused vastuvõetuks.
  3.   Ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks ning lõigete 1 ja 2 kohaselt ümberpaigutatud assigneeringutele lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarverubriikide kohta, kuhu assigneeringud kirjendatakse, ja nende rubriikide kohta, mille arvelt need võetakse.
  4.   Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik. Ta teatab eelarvepädevatele institutsioonidele kõikidest lõike 2 kohaselt tehtud ümberpaigutustest.”; |
| --- | --- |

9)

artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

1.   Direktor võib teha ümberpaigutusi ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta ning ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse.

2.   Lõikes 1 nimetatud piirmäära ületamisel võib direktor ühest jaotisest teise ümberpaigutuste tegemiseks esitada ettepaneku haldusnõukogule. Haldusnõukogul on nimetatud ümberpaigutuste vastu protestimiseks aega kolm nädalat. Selle tähtaja möödumisel loetakse ümberpaigutused vastuvõetuks.

3.   Ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks ning lõigete 1 ja 2 kohaselt ümberpaigutatud assigneeringutele lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarverubriikide kohta, kuhu assigneeringud kirjendatakse, ja nende rubriikide kohta, mille arvelt need võetakse.

4.   Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik. Ta teatab eelarvepädevatele institutsioonidele kõikidest lõike 2 kohaselt tehtud ümberpaigutustest.”;

| 10) | II jaotise 7. peatükki lisatakse artikkel 25a:
  „Artikkel 25a
  1.   Eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.
  2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mille eesmärk on tagada piisava kindlusega järgnevate eesmärkide saavutamine:






  a) | toimingute tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; |
| --- | --- | --- |

10)

II jaotise 7. peatükki lisatakse artikkel 25a:

„Artikkel 25a

1.   Eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.

2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mille eesmärk on tagada piisava kindlusega järgnevate eesmärkide saavutamine:

a)

toimingute tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

| b) | aruandluse usaldusväärsus; |
| --- | --- |

b)

aruandluse usaldusväärsus;

| c) | varade ja teabe säilimise tagamine; |
| --- | --- |

c)

varade ja teabe säilimise tagamine;

| d) | pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine; |
| --- | --- |

d)

pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

| e) | aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”; |
| --- | --- |

e)

aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”;

| 11) | artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  Kokkuvõte sisaldab viit peamist tulude eelarverida, viit peamist haldus- ja tegevuskulude eelarverida, ametikohtade loetelu koos eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvuga (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu. Esitatakse ka eelmise aasta andmed.”; |
| --- | --- | --- |

11)

artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Kokkuvõte sisaldab viit peamist tulude eelarverida, viit peamist haldus- ja tegevuskulude eelarverida, ametikohtade loetelu koos eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvuga (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu. Esitatakse ka eelmise aasta andmed.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked 3 ja 4:
  „3.   Lõplikult vastuvõetud eelarve koos ametikohtade loeteluga ja paranduseelarved ning teave eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu kohta edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebisaidil nelja nädala jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  4.   Ühenduse asutus avaldab oma veebisaidil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta, sealhulgas niisuguste asjatundjate kohta, kellega on sõlmitud leping vastavalt artiklile 74b. Teavet peab olema lihtne kätte saada ning see peab olema läbipistev ja põhjalik. Teabe avaldamisel lähtutakse konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetest, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevatest nõuetest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001. (6)

  Kui avaldatud teave on anonüümne, esitab ühenduse asutus taotluse saamisel Euroopa Parlamendile sobival viisil andmed toetuse saajate kohta. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked 3 ja 4:

„3.   Lõplikult vastuvõetud eelarve koos ametikohtade loeteluga ja paranduseelarved ning teave eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu kohta edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebisaidil nelja nädala jooksul pärast nende vastuvõtmist.

4.   Ühenduse asutus avaldab oma veebisaidil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta, sealhulgas niisuguste asjatundjate kohta, kellega on sõlmitud leping vastavalt artiklile 74b. Teavet peab olema lihtne kätte saada ning see peab olema läbipistev ja põhjalik. Teabe avaldamisel lähtutakse konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetest, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevatest nõuetest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001. (6)

Kui avaldatud teave on anonüümne, esitab ühenduse asutus taotluse saamisel Euroopa Parlamendile sobival viisil andmed toetuse saajate kohta.

| 12) | artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  1.   Eelarve koostatakse vastavalt asjaomase ühenduse asutuse asutamisaktile.
  2.   Ühenduse asutus saadab komisjonile igal aastal hiljemalt 10. veebruariks tulude ja kulude esialgse kalkulatsiooni projekti ning üldjuhised, millel kalkulatsioon põhineb; lõpliku kalkulatsiooni projekti esitab ühenduse asutus asutamisaktis sätestatud kuupäevaks.
  3.   Ühenduse asutuse tulude ja kulude kalkulatsioon peab sisaldama:






  a) | ametikohtade loetelu, milles nähakse ette eelarveassigneeringute piires lubatud alaliste ja ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa; |
| --- | --- | --- |

12)

artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

1.   Eelarve koostatakse vastavalt asjaomase ühenduse asutuse asutamisaktile.

2.   Ühenduse asutus saadab komisjonile igal aastal hiljemalt 10. veebruariks tulude ja kulude esialgse kalkulatsiooni projekti ning üldjuhised, millel kalkulatsioon põhineb; lõpliku kalkulatsiooni projekti esitab ühenduse asutus asutamisaktis sätestatud kuupäevaks.

3.   Ühenduse asutuse tulude ja kulude kalkulatsioon peab sisaldama:

a)

ametikohtade loetelu, milles nähakse ette eelarveassigneeringute piires lubatud alaliste ja ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa;

| b) | uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust, kui ametikohtade arv muutub; |
| --- | --- |

b)

uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust, kui ametikohtade arv muutub;

| c) | sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni; |
| --- | --- |

c)

sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni;

| d) | teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta. |
| --- | --- |

d)

teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta.

Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse selleks, et tõendada kasu, mida võib anda ühenduse asutuse eelarve kavandatav suurendamine või vähendamine võrreldes selle asutuse N aasta eelarvega.

4.   Ühenduse asutus saadab komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal hiljemalt 31. märtsiks järgmised dokumendid:

| a) | oma tööprogrammi eelnõu; |
| --- | --- |

a)

oma tööprogrammi eelnõu;

| b) | oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele; |
| --- | --- |

b)

oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;

| c) | aastaid N–1 ja N käsitleva teabe ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate arvu kohta vastavalt personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes (edaspidi „personalieeskirjad”) sätestatud määratlusele, samuti vastava prognoosi aasta N+1 kohta; |
| --- | --- |

c)

aastaid N–1 ja N käsitleva teabe ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate arvu kohta vastavalt personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes (edaspidi „personalieeskirjad”) sätestatud määratlusele, samuti vastava prognoosi aasta N+1 kohta;

| d) | teabe asukohaliikmesriigi poolt ühenduse asutusele antud mitterahaliste toetuste kohta. |
| --- | --- |

d)

teabe asukohaliikmesriigi poolt ühenduse asutusele antud mitterahaliste toetuste kohta.

| e) | aasta N–1 täitumise ülevaate saldo prognoosi artikli 81 mõistes. |
| --- | --- |

e)

aasta N–1 täitumise ülevaate saldo prognoosi artikli 81 mõistes.

5.   Üldeelarve vastuvõtmise menetluse raames saadab komisjon ühenduse asutuse kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele ning teeb enda seisukohast lähtuva ettepaneku selle kohta, kui suurt toetust tuleks ühenduse asutusele maksta ja kui palju töötajaid sellel peaks olema. Nende ühenduse asutuste kohta, millele taotletakse assigneeringuid, esitab komisjon ametikohtade loetelu kava ning eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvu (taandatuna täistööajale).

6.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ühenduse asutuse ametikohtade loetelu ning kõik selle muudatused vastavalt artikli 32 lõikele 1. Ametikohtade loetelu avaldatakse üldeelarve III jao (komisjon) lisas.

7.   Eelarve ja ametikohtade loetelu kinnitab haldusnõukogu. Need muutuvad lõplikuks pärast seda, kui lõplikult on vastu võetud üldeelarve, milles sätestatakse toetuse summa ja ametikohtade loetelu, ning vajaduse korral muudetakse eelarvet ja sellest lähtuvalt ka ametikohtade loetelu.”;

| 13) | artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „A1, A2 ja A3” sõnadega „AD 16, AD 15, AD 14 ja AD 13”; |
| --- | --- | --- |

13)

artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „A1, A2 ja A3” sõnadega „AD 16, AD 15, AD 14 ja AD 13”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lause:
  „Kui töötaja taotleb loa tühistamist enne selle kehtivusaja lõppu, võtab ühenduse asutus niipea kui võimalik asjakohaseid meetmeid lõike 1 punktis b nimetatud piirangust kinnipidamiseks.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lause:

„Kui töötaja taotleb loa tühistamist enne selle kehtivusaja lõppu, võtab ühenduse asutus niipea kui võimalik asjakohaseid meetmeid lõike 1 punktis b nimetatud piirangust kinnipidamiseks.”;

| 14) | artiklile 33 lisatakse järgmine lõik:
  „Ühenduse asutus osaleb Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses, ilma et see piiraks eelarvevahendite käsutaja ülesannete täitmist pettuste ja rikkumiste ennetamise ja tuvastamise valdkonnas.”; |
| --- | --- |

14)

artiklile 33 lisatakse järgmine lõik:

„Ühenduse asutus osaleb Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses, ilma et see piiraks eelarvevahendite käsutaja ülesannete täitmist pettuste ja rikkumiste ennetamise ja tuvastamise valdkonnas.”;

| 15) | artikli 34 lõikes 1 asendatakse sõnad „määrused ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes (edaspidi „personalieeskirjad”)” sõnaga „personalieeskirjad”; |
| --- | --- |

15)

artikli 34 lõikes 1 asendatakse sõnad „määrused ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes (edaspidi „personalieeskirjad”)” sõnaga „personalieeskirjad”;

| 16) | artikli 35 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduste asutuse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma kõnealuste meetmete võtmisest ja suunama asja pädevale asutusele.
  2.   Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.”; |
| --- | --- |

16)

artikli 35 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduste asutuse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma kõnealuste meetmete võtmisest ja suunama asja pädevale asutusele.

2.   Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.”;

| 17) | artikli 38 lõikele 6 lisatakse järgmised laused:
  „Kui tõendavates dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ei ole vaja seoses eelarve täitmise kinnitamise, kontrollimise või auditeerimisega, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.”; |
| --- | --- |

17)

artikli 38 lõikele 6 lisatakse järgmised laused:

„Kui tõendavates dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ei ole vaja seoses eelarve täitmise kinnitamise, kontrollimise või auditeerimisega, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.”;

| 18) | artikli 39 lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega.
  Teises lõigus osutatud juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt oma riskianalüüsile lõike 4 kohaselt läbi asjakohase järelkontrolli.”; |
| --- | --- |

18)

artikli 39 lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega.

Teises lõigus osutatud juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt oma riskianalüüsile lõike 4 kohaselt läbi asjakohase järelkontrolli.”;

| 19) | artikli 40 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides on sätestatud teisiti.
  Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Artiklis 71 sätestatud siseaudiitor tutvub iga-aastase tegevusaruande ja muude esitatud andmetega.”; |
| --- | --- |

19)

artikli 40 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides on sätestatud teisiti.

Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Artiklis 71 sätestatud siseaudiitor tutvub iga-aastase tegevusaruande ja muude esitatud andmetega.”;

| 20) | artikkel 43 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 43
  1.   Haldusnõukogu määrab ametisse personalieeskirjade alla kuuluva peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Tema vastutusalasse kuuluvad ühenduse asutuses:






  a) | maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine; |
| --- | --- | --- |

20)

artikkel 43 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 43

1.   Haldusnõukogu määrab ametisse personalieeskirjade alla kuuluva peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Tema vastutusalasse kuuluvad ühenduse asutuses:

a)

maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine;

| b) | raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt;

| c) | raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;

| d) | VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele; |
| --- | --- |

d)

VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele;

| e) | raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgmist; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgmist;

| f) | sularahahaldus. |
| --- | --- |

f)

sularahahaldus.

2.   Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja ühenduse asutuse varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab selle teabe usaldusväärsuse.

2a)   Enne direktoripoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas kehtiva raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.

Eelarvevahendite käsutaja edastab kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.

Eelarvevahendite käsutaja jääb täielikult vastutavaks tema hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning tema kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.

2b)   Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allakirjutamiseks vajalikuks.

Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

2c)   Ühenduse asutuse peaarvepidaja allkirjastab ühenduse asutuse raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle komisjoni peaarvepidajale.

3.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 ja artiklile 44 on ainult peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.

4.   Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, kui see on tema ülesannete täitmiseks hädavajalik.

5.   Volituses täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded ning nende õigused ja kohustused.”;

| 21) | artiklisse 44 lisatakse järgmine lõik:
  „Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas artikli 66 lõikes 1a osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.”; |
| --- | --- |

21)

artiklisse 44 lisatakse järgmine lõik:

„Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas artikli 66 lõikes 1a osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.”;

| 22) | IV jaotise 3. peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
  „2.   jagu
  Eelarvevahendite käsutajate ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad”; |
| --- | --- |

22)

IV jaotise 3. peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.   jagu

Eelarvevahendite käsutajate ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad”;

| 23) | artikkel 47 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 47
  1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.
  1a)   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:






  a) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või oma raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju eirates; |
| --- | --- | --- |

23)

artikkel 47 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 47

1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.

1a)   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:

a)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või oma raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju eirates;

| b) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada ühenduse asutuse vastu tsiviilhagi. |
| --- | --- |

b)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada ühenduse asutuse vastu tsiviilhagi.

2.   Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille elluviimine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab seejärel volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealune otsus täita, peab viimane selle täitma ning teda ei saa vastutusele võtta.

3.   Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja sisseseatud sisemiste haldus- ja kontrollsüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

4.   Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes, välja arvatud juhul, kui haldusnõukogu otsustab moodustada oma tegevuses sõltumatu toimkonna või osaleda mitme ühenduse asutuse loodud ühistoimkonnas. Ühenduse asutuse esitatud juhtumite puhul kuulub finantsrikkumiste uurimise eritoimkonda üks selle asutuse töötaja.

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks direktorit, saadab toimkond aruande haldusnõukogule ja komisjoni siseaudiitorile. Direktor esitab toimkonna seisukoha anonüümsena oma tegevuse aastaaruandes ja kirjeldab võetud järelmeetmeid.

5.   Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on ühenduse asutusele tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega.

Pärast personalieeskirjadega distsiplinaarküsimuste puhuks ettenähtud formaalsuste täitmist teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik põhjendatud otsuse.”;

| 24) | artikkel 50 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 50
  Ühenduse asutus esitab komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta artikli 15 lõike 5 kohaselt vastavalt komisjoniga kokkulepitud tingimustele ja ajavahemikele.”; |
| --- | --- |

24)

artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

Ühenduse asutus esitab komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta artikli 15 lõike 5 kohaselt vastavalt komisjoniga kokkulepitud tingimustele ja ajavahemikele.”;

| 25) | artikli 53 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes sätestatakse, et sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmisel võetakse intressi vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. (7) Tingimused, mille alusel ühenduse asutusele tasutakse võlgnevuse tähtajaks tasumata jätmisel intressi, sealhulgas viivisintressimäär, sätestatakse selgesõnaliselt lepingutes ja toetuslepingutes. |
| --- | --- |

25)

artikli 53 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes sätestatakse, et sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmisel võetakse intressi vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. (7) Tingimused, mille alusel ühenduse asutusele tasutakse võlgnevuse tähtajaks tasumata jätmisel intressi, sealhulgas viivisintressimäär, sätestatakse selgesõnaliselt lepingutes ja toetuslepingutes.

| 26) | artikli 55 lõikes 3 asendatakse esimene ja teine lõik järgmistega:
  „Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.
  Loobumine vormistatakse eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt põhjendatud otsusena. Eelarvevahendite käsutaja võib niisuguse otsuse tegemise delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot.”; |
| --- | --- |

26)

artikli 55 lõikes 3 asendatakse esimene ja teine lõik järgmistega:

„Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Loobumine vormistatakse eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt põhjendatud otsusena. Eelarvevahendite käsutaja võib niisuguse otsuse tegemise delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot.”;

| 27) | artikli 58 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | võlgnik kohustub maksma määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 86 sätestatud määra alusel intressi kogu lubatud lisaaja eest, mida arvestatakse alates võlateates esitatud kuupäevast;”; |
| --- | --- | --- |

27)

artikli 58 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

võlgnik kohustub maksma määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 86 sätestatud määra alusel intressi kogu lubatud lisaaja eest, mida arvestatakse alates võlateates esitatud kuupäevast;”;

| 28) | IV jaotise 4. peatüki 5. jaole lisatakse järgmised artiklid 58a ja 58b:
  „Artikkel 58a
  Peaarvepidaja koostab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu, milles ühenduse asutuse nõuded on rühmitatud sissenõudekorralduse väljastamise kuupäevade järgi. Ta esitab selles ka otsused kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmisest täieliku või osalise loobumise kohta. Loetelu lisatakse ühenduse asutuse eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.
  Ühenduse asutus koostab loetelu asutuse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte.
  Artikkel 58b
  Ühenduse asutuse kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja ühenduse asutusele kolmandate isikute esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega, mis sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes.”; |
| --- | --- |

28)

IV jaotise 4. peatüki 5. jaole lisatakse järgmised artiklid 58a ja 58b:

„Artikkel 58a

Peaarvepidaja koostab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu, milles ühenduse asutuse nõuded on rühmitatud sissenõudekorralduse väljastamise kuupäevade järgi. Ta esitab selles ka otsused kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmisest täieliku või osalise loobumise kohta. Loetelu lisatakse ühenduse asutuse eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.

Ühenduse asutus koostab loetelu asutuse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte.

Artikkel 58b

Ühenduse asutuse kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja ühenduse asutusele kolmandate isikute esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega, mis sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes.”;

| 29) | artikkel 59 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 59
  Kui ühenduse asutus kogub artikli 5 punktis a nimetatud tasusid ja lõive, koostatakse iga eelarveaasta alguses nende tasude ja lõivude laekumise esialgne prognoos.
  Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktide või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja koostada võlateated kohe pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta. Peaarvepidaja peab võlateadete nimekirja ning esitab nende arvu ja kogusumma ühenduse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.
  Kui ühenduse asutusel on eraldi arvete väljastamise süsteem, kannab peaarvepidaja laekunud tasude ja lõivude kumuleerud summa raamatupidamisarvestusse korrapäraselt, kuid mitte harvemini kui kord kuus.
  Üldjuhul osutab ühenduse asutus talle määratud ülesannetega seotud teenuseid üksnes pärast vastava tasu või lõivu täielikku maksmist. Kui erandjuhul on teenust osutatud, ilma et vastav tasu või lõiv oleks eelnevalt makstud, kohaldatakse käesoleva peatüki 3., 4. ja 5. jagu.”; |
| --- | --- |

29)

artikkel 59 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 59

Kui ühenduse asutus kogub artikli 5 punktis a nimetatud tasusid ja lõive, koostatakse iga eelarveaasta alguses nende tasude ja lõivude laekumise esialgne prognoos.

Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktide või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja koostada võlateated kohe pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta. Peaarvepidaja peab võlateadete nimekirja ning esitab nende arvu ja kogusumma ühenduse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

Kui ühenduse asutusel on eraldi arvete väljastamise süsteem, kannab peaarvepidaja laekunud tasude ja lõivude kumuleerud summa raamatupidamisarvestusse korrapäraselt, kuid mitte harvemini kui kord kuus.

Üldjuhul osutab ühenduse asutus talle määratud ülesannetega seotud teenuseid üksnes pärast vastava tasu või lõivu täielikku maksmist. Kui erandjuhul on teenust osutatud, ilma et vastav tasu või lõiv oleks eelnevalt makstud, kohaldatakse käesoleva peatüki 3., 4. ja 5. jagu.”;

| 30) | artikli 60 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: „Tööprogrammis esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajaid.”; |
| --- | --- |

30)

artikli 60 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: „Tööprogrammis esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajaid.”;

| 31) | artikkel 62 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 62
  1.   Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.
  2.   Üldised eelarvelised kulukohustused hõlmavad kuni N+1 aasta 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste kogusummat.
  Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta N aasta 31. detsembriks.
  Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtaegade möödumisel vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõnealuste eelarveliste kulukohustuste kasutamata saldo.
  3.   Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on määratud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.
  Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, vabastatakse artikli 11 kohaselt.
  Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 67 tähenduses, vabastatakse.”; |
| --- | --- |

31)

artikkel 62 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 62

1.   Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.

2.   Üldised eelarvelised kulukohustused hõlmavad kuni N+1 aasta 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste kogusummat.

Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta N aasta 31. detsembriks.

Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtaegade möödumisel vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõnealuste eelarveliste kulukohustuste kasutamata saldo.

3.   Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on määratud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.

Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, vabastatakse artikli 11 kohaselt.

Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 67 tähenduses, vabastatakse.”;

| 32) | artiklisse 66 lisatakse lõige 1a:
  „1a)   Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste, või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.”; |
| --- | --- |

32)

artiklisse 66 lisatakse lõige 1a:

„1a)   Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste, või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.”;

| 33) | artikli 72 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja auditisüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust.”; |
| --- | --- | --- |

33)

artikli 72 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja auditisüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust.”;

| 34) | artikkel 74 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 74
  1.   Hangete suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4–7.
  2.   Ühenduse asutus võib taotleda õigust osaleda tellijana komisjoni või institutsioonidevaheliste lepingute ning ühenduse teiste asutuste lepingute sõlmimisel.
  3.   Ühenduse asutus osaleb ühises keskandmekogus, mille komisjon on loonud ja mida ta haldab vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 95.
  4.   Ilma avaliku hankemenetluseta võib ühenduse asutus sõlmida lepingu komisjoni, institutsioonidevaheliste büroode ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (8) asutatud Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusega nende poolt pakutavate kaupade, teenuste ja tööde hankimiseks.
  5.   Ühenduse asutus võib kasutada ühist institutsioonidevahelist hankemenetlust koos vastuvõtva liikmesriigi tellijaga, et katta oma haldusvajadusi. Sel juhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 125c.
  6.   Üdise finantsmääruse artikli 101 rakendamiseks sätestatakse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei ole õigust nõuda hüvitist.
  7.   Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib nimetatud artiklis sätestatud tingimustel peatada menetluse ja võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.
  Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse ja ettevõtjate vahelises lepingus, et ühenduse asutus võib võtta nimetatud artiklis sätestatud meetmeid samas artiklis sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

34)

artikkel 74 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 74

1.   Hangete suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4–7.

2.   Ühenduse asutus võib taotleda õigust osaleda tellijana komisjoni või institutsioonidevaheliste lepingute ning ühenduse teiste asutuste lepingute sõlmimisel.

3.   Ühenduse asutus osaleb ühises keskandmekogus, mille komisjon on loonud ja mida ta haldab vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 95.

4.   Ilma avaliku hankemenetluseta võib ühenduse asutus sõlmida lepingu komisjoni, institutsioonidevaheliste büroode ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (8) asutatud Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusega nende poolt pakutavate kaupade, teenuste ja tööde hankimiseks.

5.   Ühenduse asutus võib kasutada ühist institutsioonidevahelist hankemenetlust koos vastuvõtva liikmesriigi tellijaga, et katta oma haldusvajadusi. Sel juhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 125c.

6.   Üdise finantsmääruse artikli 101 rakendamiseks sätestatakse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei ole õigust nõuda hüvitist.

7.   Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib nimetatud artiklis sätestatud tingimustel peatada menetluse ja võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.

Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse ja ettevõtjate vahelises lepingus, et ühenduse asutus võib võtta nimetatud artiklis sätestatud meetmeid samas artiklis sätestatud tingimustel.

| 35) | lisatakse jaotised VA ja VB:
  „JAOTIS VA
  PROJEKTID, MILLEL ON EELARVELE OLULINE MÕJU
  Artikkel 74a
  Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekt, millel võib olla oluline rahaline mõju tema halduseelarve rahastamisele, eriti kinnisvaraga seotud projekt, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.
  Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada oma arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teabe saamist asjaomasele ühenduse asutusele oma kavatsusest arvamus esitada. Kui ühenduse asutus ei saa vastust, võib ta jätkata kavandatud tegevust.
  Arvamus esitatakse ühenduse asutusele nelja nädala jooksul pärast teises lõikes nimetatud teatamist.
  JAOTIS VB
  EKSPERDID
  Artikkel 74b
  Ekspertide valimisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a. Kõnealused eksperdid aitavad ühenduse asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankepakkumiste hindamisel või pakuvad ühenduse asutusele tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning neile tasutakse selle eest kindla summa alusel. Ühenduse asutus võib kasutada komisjoni või teiste ühenduse asutuste koostatud ekspertide nimekirju.”; |
| --- | --- |

35)

lisatakse jaotised VA ja VB:

„JAOTIS VA

PROJEKTID, MILLEL ON EELARVELE OLULINE MÕJU

Artikkel 74a

Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekt, millel võib olla oluline rahaline mõju tema halduseelarve rahastamisele, eriti kinnisvaraga seotud projekt, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada oma arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teabe saamist asjaomasele ühenduse asutusele oma kavatsusest arvamus esitada. Kui ühenduse asutus ei saa vastust, võib ta jätkata kavandatud tegevust.

Arvamus esitatakse ühenduse asutusele nelja nädala jooksul pärast teises lõikes nimetatud teatamist.

JAOTIS VB

EKSPERDID

Artikkel 74b

Ekspertide valimisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a. Kõnealused eksperdid aitavad ühenduse asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankepakkumiste hindamisel või pakuvad ühenduse asutusele tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning neile tasutakse selle eest kindla summa alusel. Ühenduse asutus võib kasutada komisjoni või teiste ühenduse asutuste koostatud ekspertide nimekirju.”;

| 36) | artikkel 75 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 75
  1.   Kui ühenduse asutusel on asutamisakti või üldise finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b kohase volitusega lubatud anda toetusi, kohaldatakse üldise finantsmääruse ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.
  2.   Ühenduse asutus ja toetuse saaja sõlmivad toetuse kohta kirjaliku lepingu.
  3.   Üdise finantsmääruse artikli 119 lõike 2 kohaldamiseks sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes, et ta võib määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 183 ettenähtud juhtudel toetuse andmise peatada, toetust vähendada või toetuse andmise lõpetada pärast seda, kui toetuse saajale on antud võimalus esitada oma seisukoht.”; |
| --- | --- |

36)

artikkel 75 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 75

1.   Kui ühenduse asutusel on asutamisakti või üldise finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b kohase volitusega lubatud anda toetusi, kohaldatakse üldise finantsmääruse ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.

2.   Ühenduse asutus ja toetuse saaja sõlmivad toetuse kohta kirjaliku lepingu.

3.   Üdise finantsmääruse artikli 119 lõike 2 kohaldamiseks sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes, et ta võib määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 183 ettenähtud juhtudel toetuse andmise peatada, toetust vähendada või toetuse andmise lõpetada pärast seda, kui toetuse saajale on antud võimalus esitada oma seisukoht.”;

| 37) | artikli 76 teine lõik asendatakse järgmisega.
  „Ühenduse asutuse raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, milles käsitletakse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. Aruandes esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”; |
| --- | --- |

37)

artikli 76 teine lõik asendatakse järgmisega.

„Ühenduse asutuse raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, milles käsitletakse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. Aruandes esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”;

| 38) | artiklid 82 ja 83 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 82
  Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 76 nimetatud asjakohase eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks üldise finantsmääruse artikli 128 kohaselt raamatupidamisaruande konsolideerida.
  Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks saadab peaarvepidaja eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Artikkel 83
  1.   Vastavalt üldise finantsmääruse artikli 129 lõikele 1 esitab kontrollikoda hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks oma märkused ühenduse asutuse esialgse raamatupidamisaruande kohta.
  2.   Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande ning saadab selle haldusnõukogule, kes esitab selle aruande kohta arvamuse.
  3.   Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.
  4.   Komisjoni lõpliku raamatupidamisaruandega konsolideeritud ühenduse asutuse lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.
  5.   Direktor saadab hiljemalt järgmise aasta 30. septembriks kontrollikojale vastuse tema esitatud aastaaruande suhtes tehtud märkuste kohta. Ühenduse asutuse vastused saadetakse samal ajal ka komisjonile.”; |
| --- | --- |

38)

artiklid 82 ja 83 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 82

Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 76 nimetatud asjakohase eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks üldise finantsmääruse artikli 128 kohaselt raamatupidamisaruande konsolideerida.

Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks saadab peaarvepidaja eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 83

1.   Vastavalt üldise finantsmääruse artikli 129 lõikele 1 esitab kontrollikoda hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks oma märkused ühenduse asutuse esialgse raamatupidamisaruande kohta.

2.   Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande ning saadab selle haldusnõukogule, kes esitab selle aruande kohta arvamuse.

3.   Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.

4.   Komisjoni lõpliku raamatupidamisaruandega konsolideeritud ühenduse asutuse lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

5.   Direktor saadab hiljemalt järgmise aasta 30. septembriks kontrollikojale vastuse tema esitatud aastaaruande suhtes tehtud märkuste kohta. Ühenduse asutuse vastused saadetakse samal ajal ka komisjonile.”;

| 39) | artikkel 94 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 94
  1.   Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele N aasta eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N+2, kui asutamisaktis ei sätestata teisiti. Direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis.
  2.   Kui lõikes 1 ette nähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu direktorile põhjused, miks otsuse tegemine edasi lükatakse.
  3.   Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab direktor koostöös haldusnõukoguga võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.”; |
| --- | --- |

39)

artikkel 94 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 94

1.   Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele N aasta eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N+2, kui asutamisaktis ei sätestata teisiti. Direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis.

2.   Kui lõikes 1 ette nähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu direktorile põhjused, miks otsuse tegemine edasi lükatakse.

3.   Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab direktor koostöös haldusnõukoguga võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.”;

| 40) | artikkel 97 jäetakse välja; |
| --- | --- |

40)

artikkel 97 jäetakse välja;

| 41) | artikkel 99 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 99
  Vajaduse korral võtab haldusnõukogu direktori ettepanekul ja komisjoni eelneval nõusolekul vastu ühenduse asutuse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.”. |
| --- | --- |

41)

artikkel 99 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 99

Vajaduse korral võtab haldusnõukogu direktori ettepanekul ja komisjoni eelneval nõusolekul vastu ühenduse asutuse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.”.

Artikkel 2

Iga üldise finantsmääruse artiklis 185 nimetatud asutus muudab oma finantsmäärust hiljemalt 10. jaanuariks 2009.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

1

(2)  ELT C 23, 28.1.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

4

(5)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).

5

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”;

6

(7)  ELT L 357, 31.12.2002, lk 1.”;

7

(8)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.”;

8

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 653/2008,

9. juuli 2008,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4340 (2007–2008) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4340 (2007–2008) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 30. juuni–4. juuli 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 või määruse (EÜ) nr 1832/2006 artiklile 5, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetu määrusega (EÜ) nr 371/2007 (ELT L 92, 3.4.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 354, 14.12.2006, lk 8.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | — | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 24,6827 | Saavutatud |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

—

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

24,6827

Saavutatud

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Saavutatud

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2008/2009

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | AKV protokollile alla kirjutanud riigid | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4315

India

100

09.4316

AKV protokollile alla kirjutanud riigid

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik suhkruimport

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Limite |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | — | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Limite

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

—

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 1832/2006 1. peatüki 2. jagu

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 30.6.2008-4.7.2008: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

0

Saavutatud

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2008,

millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

(2008/560/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2005/694/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk ületas nii 2003. kui ka 2004. aastal küll kontrollväärtust 3 % SKPst, kuid püsis selle lähedal, ning valitsemissektori koguvõlg oli nimetatud aastatel ligikaudu 106–107 % SKPst, mis ületab selgelt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst, ning see ei olnud viimastel aastatel rahuldava kiirusega vähenenud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2005/694/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk ületas nii 2003. kui ka 2004. aastal küll kontrollväärtust 3 % SKPst, kuid püsis selle lähedal, ning valitsemissektori koguvõlg oli nimetatud aastatel ligikaudu 106–107 % SKPst, mis ületab selgelt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst, ning see ei olnud viimastel aastatel rahuldava kiirusega vähenenud.

| (2) | Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 28. juulil 2005 Itaaliale soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 28. juulil 2005 Itaaliale soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (4) | Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (5) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Itaalia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | pärast suurenemist 3,5 %lt SKPst 2004. aastal 4,2 %le SKPst 2005. aastal vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 3,4 %ni SKPst ja seejärel 2007. aastal 1,9 %ni SKPst ehk alla kontrollväärtuse, milleks on 3 % SKPst. Arvestamata ühekordsete meetmete mõju eelarvele, oleks eelarvepuudujääk 2007. aastal 1,7 % SKPst. Sellega on saavutatud ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2006. aasta detsembris kehtestatud eesmärk, milleks on 2,8 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Itaalia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

pärast suurenemist 3,5 %lt SKPst 2004. aastal 4,2 %le SKPst 2005. aastal vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 3,4 %ni SKPst ja seejärel 2007. aastal 1,9 %ni SKPst ehk alla kontrollväärtuse, milleks on 3 % SKPst. Arvestamata ühekordsete meetmete mõju eelarvele, oleks eelarvepuudujääk 2007. aastal 1,7 % SKPst. Sellega on saavutatud ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2006. aasta detsembris kehtestatud eesmärk, milleks on 2,8 % SKPst;

| — | kohandamine toimus tänu püsivale maksutulu suurenemisele 2006. ja 2007. aastal, mis ületas suuresti ootused. See oli peamiselt tänu võetud meetmete oodatust tõhusamale mõjule ning prognoositavast mingil määral kõrgemale majanduskasvule. Pärast prognoositud 0,25 protsendipunktilist halvenemist SKPst 2005. aastal leitakse, et struktuurne seisund (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvestamata) on paranenud 2006. ja 2007. aastal vastavalt 1,75 ja 1,25 protsendipunkti võrra SKPst; |
| --- | --- |

—

kohandamine toimus tänu püsivale maksutulu suurenemisele 2006. ja 2007. aastal, mis ületas suuresti ootused. See oli peamiselt tänu võetud meetmete oodatust tõhusamale mõjule ning prognoositavast mingil määral kõrgemale majanduskasvule. Pärast prognoositud 0,25 protsendipunktilist halvenemist SKPst 2005. aastal leitakse, et struktuurne seisund (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvestamata) on paranenud 2006. ja 2007. aastal vastavalt 1,75 ja 1,25 protsendipunkti võrra SKPst;

| — | 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk suurenema 2,3 %ni SKPst, millest 0,1 % SKPst moodustab ühekordsete meetmete tulemusena kinnisvaramüügist laekunud tulu. Eelarveseisundi eeldatav halvenemine tuleneb praeguste esmaste kulutuste suhte SKPst suurenemisest ning madalamatest jooksvatest maksudest. Seda tasakaalustas osaliselt kapitalikulu prognoositud vähenemine, mis kajastab 2007. aastal lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi. Kuigi eelarvepuudujäägi prognoos 2,3 % SKPst ületab üksnes pisut ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2007. aasta novembris sätestatud ametliku eelarvepuudujäägi eesmärki 2,2 % SKPst, prognoositi seda, kasutades hinnangulist eelarvepuudujääki 2007. aastal, mis oli oluliselt suurem kui esitatud tulemus. Kevadprognoosi kohaselt on 2009. aastal (eeldusel et poliitikat ei muudeta) eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst; |
| --- | --- |

—

2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk suurenema 2,3 %ni SKPst, millest 0,1 % SKPst moodustab ühekordsete meetmete tulemusena kinnisvaramüügist laekunud tulu. Eelarveseisundi eeldatav halvenemine tuleneb praeguste esmaste kulutuste suhte SKPst suurenemisest ning madalamatest jooksvatest maksudest. Seda tasakaalustas osaliselt kapitalikulu prognoositud vähenemine, mis kajastab 2007. aastal lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi. Kuigi eelarvepuudujäägi prognoos 2,3 % SKPst ületab üksnes pisut ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2007. aasta novembris sätestatud ametliku eelarvepuudujäägi eesmärki 2,2 % SKPst, prognoositi seda, kasutades hinnangulist eelarvepuudujääki 2007. aastal, mis oli oluliselt suurem kui esitatud tulemus. Kevadprognoosi kohaselt on 2009. aastal (eeldusel et poliitikat ei muudeta) eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst;

| — | struktuurne seisund halveneb prognooside kohaselt sellegipoolest rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKPst 2008. aastal ning paraneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Seda tuleb vaadelda keskpikas perspektiivis eelarveseisundi eesmärgi saavutamise taustal, milleks Itaalia puhul on struktuurse tasakaalu saavutamine; |
| --- | --- |

—

struktuurne seisund halveneb prognooside kohaselt sellegipoolest rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKPst 2008. aastal ning paraneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Seda tuleb vaadelda keskpikas perspektiivis eelarveseisundi eesmärgi saavutamise taustal, milleks Itaalia puhul on struktuurse tasakaalu saavutamine;

| — | pärast 10 aastat kestnud vähenemist alla 104 % SKPst 2004. aastal (rohkem kui 121 %lt SKPst 1994. aastal) suurenes valitsemissektori võla suhe 2005. aastal kahe protsendipunkti võrra SKPst ning seejärel 2006. aastal 0,6 protsendipunkti, jõudes 106,5 %ni SKPst. Võla suhe vähenes 2007. aastal taas 104 % tasemele SKPst. Võla suhte arengut mõjutas oluliselt ajutine võlga suurendav finantstehing, st likviidsete varade akumuleerimine 2006. aastal ja selle pöördtehing 2007. aastal. Ilma selle tehinguta oleks võla suhe 2006. aastal jäänud suuremalt jaolt stabiilseks, kajastades esmase ülejäägi paranemist kooskõlas nõukogu soovitusega. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile peaks võla suhe 2009. aastaks vähenema ligikaudu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Kuigi võla suhe jääb Itaalias kõrgeks ja selgelt üle kontrollväärtuse, võib seda pidada vähenenuks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandusega 2007. aastal. |
| --- | --- |

—

pärast 10 aastat kestnud vähenemist alla 104 % SKPst 2004. aastal (rohkem kui 121 %lt SKPst 1994. aastal) suurenes valitsemissektori võla suhe 2005. aastal kahe protsendipunkti võrra SKPst ning seejärel 2006. aastal 0,6 protsendipunkti, jõudes 106,5 %ni SKPst. Võla suhe vähenes 2007. aastal taas 104 % tasemele SKPst. Võla suhte arengut mõjutas oluliselt ajutine võlga suurendav finantstehing, st likviidsete varade akumuleerimine 2006. aastal ja selle pöördtehing 2007. aastal. Ilma selle tehinguta oleks võla suhe 2006. aastal jäänud suuremalt jaolt stabiilseks, kajastades esmase ülejäägi paranemist kooskõlas nõukogu soovitusega. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile peaks võla suhe 2009. aastaks vähenema ligikaudu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Kuigi võla suhe jääb Itaalias kõrgeks ja selgelt üle kontrollväärtuse, võib seda pidada vähenenuks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandusega 2007. aastal.

| (6) | Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud ja otsus 2005/694/EÜ tuleks seetõttu tühistada, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud ja otsus 2005/694/EÜ tuleks seetõttu tühistada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud.

Artikkel 2

Käesolevaga tühistatakse otsus 2005/694/EÜ.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Luxembourg, 3. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 57.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

3

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/41

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2008,

millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

(2008/561/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2005/730/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2005. aastal oli 6,2 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 66,5 % SKPst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2005/730/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2005. aastal oli 6,2 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 66,5 % SKPst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst.

| (2) | Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 20. septembril 2005 Portugalile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 20. septembril 2005 Portugalile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (4) | Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (5) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Portugali poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | valitsemissektori eelarve puudujääki vähendati 6,1 %lt SKPst 2005. aastal 3,9 %ni SKPst 2006. aastal ja 2,6 %ni SKPst 2007. aastal, mis on toob eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3 % SKPst üks aasta enne nõukogu seatud tähtaja lõppu. See vastab Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 3 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Portugali poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

valitsemissektori eelarve puudujääki vähendati 6,1 %lt SKPst 2005. aastal 3,9 %ni SKPst 2006. aastal ja 2,6 %ni SKPst 2007. aastal, mis on toob eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3 % SKPst üks aasta enne nõukogu seatud tähtaja lõppu. See vastab Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 3 % SKPst;

| — | valitsemissektori kulude suhte SKPsse vähenemine ja suurenev tulude suhe SKPsse aitas kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal 1,25 protsendipunkti SKPst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKPst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKPst. Eelarve tasakaalustamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKPst. Struktuurse eelarveseisundi (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) paranemist oodatakse 2006. aastal kaks protsendipunkti SKPst ja 2007. aastal üks protsendipunkt SKPst, mis on kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega parandada struktuurset eelarveseisundit 2006. aastal 1,5 % SKPst ja 2007. aastal vähemalt 0,75 % SKPst; |
| --- | --- |

—

valitsemissektori kulude suhte SKPsse vähenemine ja suurenev tulude suhe SKPsse aitas kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal 1,25 protsendipunkti SKPst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKPst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKPst. Eelarve tasakaalustamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKPst. Struktuurse eelarveseisundi (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) paranemist oodatakse 2006. aastal kaks protsendipunkti SKPst ja 2007. aastal üks protsendipunkt SKPst, mis on kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega parandada struktuurset eelarveseisundit 2006. aastal 1,5 % SKPst ja 2007. aastal vähemalt 0,75 % SKPst;

| — | 2008. aastal prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, et eelarve puudujääk väheneb 2,2 %ni SKPst peamiselt tänu teatavale lisatulule, kusjuures eelarve täitmisele aitavad kaasa eelarve puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,2 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,4 % SKPst, mis on sätestatud 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis, ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKPst, millest Portugali ametiasutused teatasid 2008. aasta märtsi lõpus. 2009. aastaks prognoositi kevadprognoosis, eeldusel et poliitikat ei muudeta, valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKPst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst; |
| --- | --- |

—

2008. aastal prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, et eelarve puudujääk väheneb 2,2 %ni SKPst peamiselt tänu teatavale lisatulule, kusjuures eelarve täitmisele aitavad kaasa eelarve puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,2 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,4 % SKPst, mis on sätestatud 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis, ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKPst, millest Portugali ametiasutused teatasid 2008. aasta märtsi lõpus. 2009. aastaks prognoositi kevadprognoosis, eeldusel et poliitikat ei muudeta, valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKPst. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst;

| — | kuid prognoositavalt paraneb struktuurne eelarveseisund rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKPst 2008. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta halveneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKPst. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Portugali puhul on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst; |
| --- | --- |

—

kuid prognoositavalt paraneb struktuurne eelarveseisund rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKPst 2008. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta halveneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKPst. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Portugali puhul on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst;

| — | valitsemissektori võlg vähenes 64,7 %lt SKPst 2006. aastal 63,6 %ni SKPst 2007. aastal. Madala SKP kasvu ja jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu, mida prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosis, suureneb valitsemissektori võlg eeldatavalt ligikaudu 64,25 %ni SKPst 2009. aastal. |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg vähenes 64,7 %lt SKPst 2006. aastal 63,6 %ni SKPst 2007. aastal. Madala SKP kasvu ja jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu, mida prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosis, suureneb valitsemissektori võlg eeldatavalt ligikaudu 64,25 %ni SKPst 2009. aastal.

| (6) | Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud ja seega tuleks otsus 2005/730/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud ja seega tuleks otsus 2005/730/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud.

Artikkel 2

Käesolevaga tühistatakse otsus 2005/730/EÜ.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Luxembourg, 3. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

3

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/43

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2008,

millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

(2008/562/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2005/182/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 3,6 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2005/182/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 3,6 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| (2) | Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004 Slovakkiale soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004 Slovakkiale soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (4) | Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (5) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | seoses andmete läbivaatamisega pärast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel 2003–2005 alla 3 % SKPst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKPst, vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKPst, mis on alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. See vastab ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 2,9 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

seoses andmete läbivaatamisega pärast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel 2003–2005 alla 3 % SKPst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKPst, vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKPst, mis on alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. See vastab ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 2,9 % SKPst;

| — | eelarveseisund on paranenud tänu SKP, töökohtade arvu ja tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKPsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe SKPsse. Kulude suhte SKPsse vähenemine oli tingitud ka kulude kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult eelarve tasakaalustamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne puudujääk (st eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenes 1,5 % tasemelt SKPst 2003. aastal ligikaudu 3 %le SKPst 2006. aastal, vähenedes ligikaudu 2,5 %le SKPst 2007. aastal. Osa struktuurse seisundi halvenemisest on siiski tingitud teise pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aastal, kusjuures ülekanded sellesse sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %lt SKPst 2005. aastal 1,2 %le ja 1,3 %le SKPst vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Sigarettide aktsiisimaksu tõus, millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal maksutulu suurenes, vähenes aga samaväärselt neile järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

—

eelarveseisund on paranenud tänu SKP, töökohtade arvu ja tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKPsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe SKPsse. Kulude suhte SKPsse vähenemine oli tingitud ka kulude kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult eelarve tasakaalustamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne puudujääk (st eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenes 1,5 % tasemelt SKPst 2003. aastal ligikaudu 3 %le SKPst 2006. aastal, vähenedes ligikaudu 2,5 %le SKPst 2007. aastal. Osa struktuurse seisundi halvenemisest on siiski tingitud teise pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aastal, kusjuures ülekanded sellesse sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %lt SKPst 2005. aastal 1,2 %le ja 1,3 %le SKPst vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Sigarettide aktsiisimaksu tõus, millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal maksutulu suurenes, vähenes aga samaväärselt neile järgnevatel aastatel;

| — | komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saavutades 2,0 % taseme SKPst, mis on tingitud peamiselt headest kasvuprognoosidest ning teatavatest tulu suurendavatest meetmetest, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine. See on kooskõlas 2008. aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,0 % SKPst. 2009. aastal suureneb kevadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni SKPst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst; |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saavutades 2,0 % taseme SKPst, mis on tingitud peamiselt headest kasvuprognoosidest ning teatavatest tulu suurendavatest meetmetest, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine. See on kooskõlas 2008. aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,0 % SKPst. 2009. aastal suureneb kevadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni SKPst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst;

| — | kuid struktuurne eelarveseisund peaks 2008. aastal halvenema ligi 0,25 protsendipunkti võrra SKPst ja – eeldusel et poliitikat ei muudeta – ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Slovakkia puhul on struktuurne puudujääk alla 1 % SKPst; |
| --- | --- |

—

kuid struktuurne eelarveseisund peaks 2008. aastal halvenema ligi 0,25 protsendipunkti võrra SKPst ja – eeldusel et poliitikat ei muudeta – ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Slovakkia puhul on struktuurne puudujääk alla 1 % SKPst;

| — | valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. See vähenes 2003. aastal 42,4 %lt SKPst 2007. aastaks 29,4 %le. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta). |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. See vähenes 2003. aastal 42,4 %lt SKPst 2007. aastaks 29,4 %le. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta).

| (6) | Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias kõrvaldatud ja otsus 2005/182/EÜ tuleks seetõttu tühistada, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias kõrvaldatud ja otsus 2005/182/EÜ tuleks seetõttu tühistada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias kõrvaldatud.

Artikkel 2

Käesolevaga tühistatakse otsus 2005/182/EÜ.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Luxembourg, 3. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 62, 9.3.2005, lk 16.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

3

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/45

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2008,

millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

(2008/563/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2005/185/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 12,9 % SKPst (5,9 % SKPst, kui arvata välja ühekordne suur tehing seoses arvestuslike riigitagatistega), mis ületas asutamislepinguga ette nähtud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2005/185/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 12,9 % SKPst (5,9 % SKPst, kui arvata välja ühekordne suur tehing seoses arvestuslike riigitagatistega), mis ületas asutamislepinguga ette nähtud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| (2) | Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004 Tšehhi Vabariigile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004 Tšehhi Vabariigile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Võttes arvesse prognoosi, mille kohaselt eeldati 2007. aastal märkimisväärseid kõrvalekaldeid eelarvest ja eelarvepuudujäägi püsimist ülalpool kontrollväärtust 2008. aastal, võttis nõukogu 10. juulil 2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse, milles on märgitud, et Tšehhi Vabariigi võetud meetmed ei ole piisavad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ettenähtud tähtajaks, st 2008. aastaks. (3) Nõukogu andis 10. oktoobril 2007. aastal artikli 104 lõike 7 alusel ja tuginedes komisjoni soovitusele välja uue soovituse, mille kohaselt peab Tšehhi Vabariik 2007. aastal veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2008. aastaks, kusjuures Tšehhi ametiasutused peavad võtma tõhusaid meetmeid hiljemalt 9. aprilliks 2008. Sel ajal kättesaadavate prognooside alusel kutsus nõukogu Tšehhi Vabariigi ametiasutusi üles parandama 2008. aastal struktuurset eelarveseisundit (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKPst võrreldes 2007. aastaga. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse prognoosi, mille kohaselt eeldati 2007. aastal märkimisväärseid kõrvalekaldeid eelarvest ja eelarvepuudujäägi püsimist ülalpool kontrollväärtust 2008. aastal, võttis nõukogu 10. juulil 2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse, milles on märgitud, et Tšehhi Vabariigi võetud meetmed ei ole piisavad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ettenähtud tähtajaks, st 2008. aastaks. (3) Nõukogu andis 10. oktoobril 2007. aastal artikli 104 lõike 7 alusel ja tuginedes komisjoni soovitusele välja uue soovituse, mille kohaselt peab Tšehhi Vabariik 2007. aastal veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2008. aastaks, kusjuures Tšehhi ametiasutused peavad võtma tõhusaid meetmeid hiljemalt 9. aprilliks 2008. Sel ajal kättesaadavate prognooside alusel kutsus nõukogu Tšehhi Vabariigi ametiasutusi üles parandama 2008. aastal struktuurset eelarveseisundit (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKPst võrreldes 2007. aastaga.

| (4) | Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (5) | Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. (4) |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt asutamislepingule lisatud protokollile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artiklile 4 esitama kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit, andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. (4)

| (6) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Tšehhi Vabariigi poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2,7 protsendilt SKPst 2006. aastal 1,6 protsendile SKPst 2007. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse 3 % SKPst enne nõukogu seatud tähtaega. See vastab 2007. aasta märtsi lähenemisprogrammis seatud eesmärgile 4 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

(6)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Tšehhi Vabariigi poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2,7 protsendilt SKPst 2006. aastal 1,6 protsendile SKPst 2007. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse 3 % SKPst enne nõukogu seatud tähtaega. See vastab 2007. aasta märtsi lähenemisprogrammis seatud eesmärgile 4 % SKPst;

| — | kuigi maksutulud osutusid kavandatust suuremaks tänu oodatust suuremale majanduskasvule, oli eelarvepuudujäägi vähenemine 2007. aastal tingitud ka kulutuste piiramisest, eelkõige seoses avaliku sektori töötajate hüvitistega ja vahetarbimisega. Enamik kulutuste kokkuhoiust on püsivat laadi. Struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2007. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKPst; |
| --- | --- |

—

kuigi maksutulud osutusid kavandatust suuremaks tänu oodatust suuremale majanduskasvule, oli eelarvepuudujäägi vähenemine 2007. aastal tingitud ka kulutuste piiramisest, eelkõige seoses avaliku sektori töötajate hüvitistega ja vahetarbimisega. Enamik kulutuste kokkuhoiust on püsivat laadi. Struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2007. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKPst;

| — | 2008. aasta kevadprognoosis eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2008. aastal veelgi, 1,4 % tasemele SKPst, kusjuures sellele aitavad kaasa täiendavad kulutuste kokkuhoiumeetmed, seadusandlikud meetmed sotsiaalkulude kärpimiseks ja omaosaluse kehtestamine tervishoius. Tänu 2008. aastal rakendatud eri maksumeetmetele peaks tulude suhe SKPsse jääma üldiselt samaks. Kevadprognoos on kooskõlas aprilli finantsteatises esitatud puudujäägi eesmärgiga 1,5 % SKPst. 2009. aastaks eeldatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 1,1 protsendini SKPst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning et valitsemissektori kulutusi jätkuvalt piiratakse. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst; |
| --- | --- |

—

2008. aasta kevadprognoosis eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2008. aastal veelgi, 1,4 % tasemele SKPst, kusjuures sellele aitavad kaasa täiendavad kulutuste kokkuhoiumeetmed, seadusandlikud meetmed sotsiaalkulude kärpimiseks ja omaosaluse kehtestamine tervishoius. Tänu 2008. aastal rakendatud eri maksumeetmetele peaks tulude suhe SKPsse jääma üldiselt samaks. Kevadprognoos on kooskõlas aprilli finantsteatises esitatud puudujäägi eesmärgiga 1,5 % SKPst. 2009. aastaks eeldatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 1,1 protsendini SKPst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning et valitsemissektori kulutusi jätkuvalt piiratakse. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst;

| — | prognoositakse, et struktuurne eelarveseisund paraneb 2008. aastal umbes 0,5 protsendipunkti võrra SKPst, samuti peaks struktuurne eelarveseisund paranema ka 2009. aastal, eeldusel et poliitikat ei muudeta ning et valitsemissektori kulutusi jätkuvalt piiratakse. Seda on vaja, et saavutada kiiremini eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk, mis Tšehhi Vabariigi puhul on struktuurne puudujääk 1 % SKPst, nagu soovitati nõukogu 2008. aasta märtsi arvamuses lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versiooni kohta; |
| --- | --- |

—

prognoositakse, et struktuurne eelarveseisund paraneb 2008. aastal umbes 0,5 protsendipunkti võrra SKPst, samuti peaks struktuurne eelarveseisund paranema ka 2009. aastal, eeldusel et poliitikat ei muudeta ning et valitsemissektori kulutusi jätkuvalt piiratakse. Seda on vaja, et saavutada kiiremini eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk, mis Tšehhi Vabariigi puhul on struktuurne puudujääk 1 % SKPst, nagu soovitati nõukogu 2008. aasta märtsi arvamuses lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versiooni kohta;

| — | valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. See vähenes 29,4 protsendilt 2006. aastal 28,7 protsendile 2007. aastal. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2009. aasta lõpuks alla 28 % SKPst (eeldusel et poliitikat ei muudeta). |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. See vähenes 29,4 protsendilt 2006. aastal 28,7 protsendile 2007. aastal. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2009. aasta lõpuks alla 28 % SKPst (eeldusel et poliitikat ei muudeta).

| (7) | Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis kõrvaldatud ja otsus 2005/185/EÜ tuleks seetõttu tühistada, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis kõrvaldatud ja otsus 2005/185/EÜ tuleks seetõttu tühistada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis kõrvaldatud.

Artikkel 2

Käesolevaga tühistatakse otsus 2005/185/EÜ.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Luxembourg, 3. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 62, 9.3.2005, lk 20.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  Otsus 2007/640/EÜ (ELT L 260, 5.10.2007, lk 13).

3

(4)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

4

---

Komisjon

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/47

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuni 2008,

millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uue toimeaine profoksüdiimi jaoks antud ajutisi kasutuslube

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3080 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/564/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 1998. aasta märtsis Hispaaniale taotluse toimeaine profoksüdiimi lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/43/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib põhimõtteliselt lugeda vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas esitatud nõuetele andmete ja teabe kohta. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 1998. aasta märtsis Hispaaniale taotluse toimeaine profoksüdiimi lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/43/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib põhimõtteliselt lugeda vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas esitatud nõuetele andmete ja teabe kohta.

| (2) | Toimiku täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada selle üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kõnealust toimeainet sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajutised kasutusload kuni kolmeks aastaks, täites samal ajal direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eriti tingimust üksikasjalikult hinnata toimeainet ja taimekaitsevahendit kõnealuse direktiiviga sätestatud nõuete seisukohast. |
| --- | --- |

(2)

Toimiku täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada selle üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kõnealust toimeainet sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajutised kasutusload kuni kolmeks aastaks, täites samal ajal direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eriti tingimust üksikasjalikult hinnata toimeainet ja taimekaitsevahendit kõnealuse direktiiviga sätestatud nõuete seisukohast.

| (3) | Taotleja kavandatud kasutusviiside osas on kõnealuse toimeaine toimet inimeste tervisele ja keskkonnale hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetele. Referentliikmesriik esitas komisjonile hindamisaruande projekti 28. märtsil 2001. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja kavandatud kasutusviiside osas on kõnealuse toimeaine toimet inimeste tervisele ja keskkonnale hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetele. Referentliikmesriik esitas komisjonile hindamisaruande projekti 28. märtsil 2001.

| (4) | Kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruande projekti, selgus, et taotlejalt vajati täiendavat teavet, millega referentliikmesriigil tuli tutvuda ja esitada oma hinnang. Seetõttu ei ole toimiku läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist ei ole võimalik direktiiviga 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul lõpetada. |
| --- | --- |

(4)

Kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruande projekti, selgus, et taotlejalt vajati täiendavat teavet, millega referentliikmesriigil tuli tutvuda ja esitada oma hinnang. Seetõttu ei ole toimiku läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist ei ole võimalik direktiiviga 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul lõpetada.

| (5) | Kuna senine hindamine ei ole tuvastanud vahetut põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavatele taimekaitsevahenditele antud esialgset luba 24 kuud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute uurimine võiks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik profoksüdiimi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Kuna senine hindamine ei ole tuvastanud vahetut põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada nimetatud toimeainet sisaldavatele taimekaitsevahenditele antud esialgset luba 24 kuud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute uurimine võiks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik profoksüdiimi I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad pikendada profoksüdiimi sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lube kuni 24 kuu võrra alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 5.4.2008, lk 21).

1

(2)  EÜT L 14, 19.1.1999, lk 30.

2

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/49

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuni 2008,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses Paecilomyces fumosoroseus’e tüve Fe 9901 ja Trichoderma atroviride tüve I-1237 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3114 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/565/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduse loetelu koostamine toimeainete kohta, mida on lubatud lisada taimekaitsevahenditesse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduse loetelu koostamine toimeainete kohta, mida on lubatud lisada taimekaitsevahenditesse.

| (2) | FuturEco esitas 4. veebruaril 2005 Belgia ametiasutustele toimiku toimeaine Paecilomyces fumosoroseus’e tüve Fe 9901 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. AGRAUXINE esitas 28. augustil 2007 Prantsusmaa ametiasutustele toimiku toimeaine Trichoderma atroviride tüve I-1237 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

FuturEco esitas 4. veebruaril 2005 Belgia ametiasutustele toimiku toimeaine Paecilomyces fumosoroseus’e tüve Fe 9901 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. AGRAUXINE esitas 28. augustil 2007 Prantsusmaa ametiasutustele toimiku toimeaine Trichoderma atroviride tüve I-1237 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Belgia ja Prantsusmaa ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Belgia ja Prantsusmaa ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ning vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ning vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohaldamist, vastavad käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeainete kohta esitatud toimikud, mis on esitatud komisjonile ja liikmesriikidele eesmärgiga kanda kõnealused ained nimetatud direktiivi I lisasse, põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti vastavad kõnealused toimikud nimetatud direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviise.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimikute üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab selle läbivaatamise tulemused koos soovitusega artiklis 1 osutatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise ning sellega seotud tingimuste kohta komisjonile nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt aasta jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 5.4.2008, lk 21).

1

---

LISA

Käesolevas otsuses käsitletud toimeaine

| Tavanimetus, CIPACi nr | Taotleja | Kohaldamise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Paecilomyces fumosoroseus

  tüvi Fe 9901
  CIPACi nr: Ei kohaldata | FuturEco | 4. veebruar 2005 | BE |
| Trichoderma atroviride

  tüvi I-1237
  CIPACi nr: Ei kohaldata | AGRAUXINE | 28. august 2007 | FR |

Tavanimetus, CIPACi nr

Taotleja

Kohaldamise kuupäev

Referentliikmesriik

Paecilomyces fumosoroseus

tüvi Fe 9901

CIPACi nr: Ei kohaldata

FuturEco

4. veebruar 2005

BE

Trichoderma atroviride

tüvi I-1237

CIPACi nr: Ei kohaldata

AGRAUXINE

28. august 2007

FR

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/52

---

KOMISJONI OTSUS,

1. juuli 2008,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses fosfaani ja tieenkarbasooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3216 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/566/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduse loetelu koostamine toimeainete kohta, mida on lubatud lisada taimekaitsevahenditesse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduse loetelu koostamine toimeainete kohta, mida on lubatud lisada taimekaitsevahenditesse.

| (2) | S&A Service und Anwendungstechnik GmbH esitas 11. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine fosfaan kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bayer Crop Science esitas 13. aprillil 2007 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine tieenkarbasooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

S&A Service und Anwendungstechnik GmbH esitas 11. oktoobril 2007 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine fosfaan kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bayer Crop Science esitas 13. aprillil 2007 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine tieenkarbasooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Saksamaa ja Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ja Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotluste esitajad on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ning vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ning vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohaldamist, vastavad käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeainete kohta esitatud toimikud, mis on esitatud komisjonile ja liikmesriikidele eesmärgiga kanda kõnealused ained nimetatud direktiivi I lisasse, põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti vastavad kõnealused toimikud nimetatud direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviise.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimikute üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab selle läbivaatamise tulemused koos soovitusega artiklis 1 osutatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise ning sellega seotud tingimuste kohta komisjonile nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt aasta jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 5.4.2008, lk 21).

1

---

LISA

Käesolevas otsuses käsitletud toimeaine

| Tavanimetus, CIPACi nr | Taotleja | Kohaldamise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Fosfaan
  CIPACi nr: 127 | S&A Service und Anwendungstechnik GmbH | 11. oktoober 2007 | DE |
| Tieenkarbasoon
  CIPACi nr: 797 | Bayer Crop Science AG | 13. aprill 2007 | UK |

Tavanimetus, CIPACi nr

Taotleja

Kohaldamise kuupäev

Referentliikmesriik

Fosfaan

CIPACi nr: 127

S&A Service und Anwendungstechnik GmbH

11. oktoober 2007

DE

Tieenkarbasoon

CIPACi nr: 797

Bayer Crop Science AG

13. aprill 2007

UK

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/55

---

KOMISJONI OTSUS,

4. juuli 2008,

ühenduse rahalise abi kohta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni tegevusele loomade heaolu ja nende haiguste järelevalve ja liigitamise valdkonnas 2008. aastal

(2008/567/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võib ühendus võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võib ühendus võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010 tehti kindlaks, et sellise täiendava rahvusvahelise tegevuse toetamine ja algatamine, mis tõstaks teadlikkust loomade heaolu kohta ja suurendaks selles osas üksmeelt, on üks viiest peamisest tegevusvaldkonnast. |
| --- | --- |

(2)

Loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010 tehti kindlaks, et sellise täiendava rahvusvahelise tegevuse toetamine ja algatamine, mis tõstaks teadlikkust loomade heaolu kohta ja suurendaks selles osas üksmeelt, on üks viiest peamisest tegevusvaldkonnast.

| (3) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomade tervishoiu parandamise eest kogu maailmas. Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon võttis 2005. aastal vastu loomade heaolu käsitlevad suunised, mis hõlmavad loomade maa- ja meretransporti, loomade tapmist toidu saamise eesmärgil ning loomade humaanset surmamist haiguste tõrje eesmärgil. Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon kavatseb neid suuniseid täiendada, võtta vastu uusi suuniseid ning toetada juba vastuvõetud suuniste rakendamist Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni liikmesriikides, pakkudes selleks eelkõige koolitust ja juhendamist. |
| --- | --- |

(3)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomade tervishoiu parandamise eest kogu maailmas. Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon võttis 2005. aastal vastu loomade heaolu käsitlevad suunised, mis hõlmavad loomade maa- ja meretransporti, loomade tapmist toidu saamise eesmärgil ning loomade humaanset surmamist haiguste tõrje eesmärgil. Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon kavatseb neid suuniseid täiendada, võtta vastu uusi suuniseid ning toetada juba vastuvõetud suuniste rakendamist Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni liikmesriikides, pakkudes selleks eelkõige koolitust ja juhendamist.

| (4) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni kavandatud koolitus- ja teavitamisüritused on vajalikud kehtivate veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks kõikides osalevates riikides. Kolmandates riikides tehtavad parandused on tihedalt seotud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamisega ja vajadusega saavutada kõnealuste õigusaktide eesmärgid tõhusalt. Lisaks sellele vastavad kavandatavad koolitus- ja teavitusüritused enamiku Euroopa Liidu kodanike soovile, (2) et ühendusse eksportivates riikides kohaldataks samasuguseid loomade heaolu tingimusi kui ühenduses. Seega peaks ühendus nende ürituste korraldamist rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

(4)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni kavandatud koolitus- ja teavitamisüritused on vajalikud kehtivate veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks kõikides osalevates riikides. Kolmandates riikides tehtavad parandused on tihedalt seotud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamisega ja vajadusega saavutada kõnealuste õigusaktide eesmärgid tõhusalt. Lisaks sellele vastavad kavandatavad koolitus- ja teavitusüritused enamiku Euroopa Liidu kodanike soovile, (2) et ühendusse eksportivates riikides kohaldataks samasuguseid loomade heaolu tingimusi kui ühenduses. Seega peaks ühendus nende ürituste korraldamist rahaliselt toetama.

| (5) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teise ülemaailmse loomade heaolu käsitleva konverentsi „Putting the OIE Standards to work” eesmärk on aidata kogu maailmas rakendada Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni suuniseid, mis käsitlevad loomade maa- ja meretransporti, loomade tapmist toidu saamise eesmärgil ning loomade humaanset surmamist haiguste tõrje eesmärgil. Konverentsil on ka kavas rõhutada loomade heaolu tähtsust ja julgustada veterinaararste ja -teenistusi võtma suuremat vastutust loomade heaolu eest. |
| --- | --- |

(5)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teise ülemaailmse loomade heaolu käsitleva konverentsi „Putting the OIE Standards to work” eesmärk on aidata kogu maailmas rakendada Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni suuniseid, mis käsitlevad loomade maa- ja meretransporti, loomade tapmist toidu saamise eesmärgil ning loomade humaanset surmamist haiguste tõrje eesmärgil. Konverentsil on ka kavas rõhutada loomade heaolu tähtsust ja julgustada veterinaararste ja -teenistusi võtma suuremat vastutust loomade heaolu eest.

| (6) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teisel ülemaailmsel loomade heaolu käsitleval konverentsil võib olla suur mõju ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamisele. Selle eesmärgid on kooskõlas loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010 sätestatud eesmärkidega. Seepärast on asjakohane anda Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni konverentsile ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

(6)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teisel ülemaailmsel loomade heaolu käsitleval konverentsil võib olla suur mõju ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamisele. Selle eesmärgid on kooskõlas loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010 sätestatud eesmärkidega. Seepärast on asjakohane anda Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni konverentsile ühenduse rahalist toetust.

| (7) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia (2007–2013) kohta kirjeldatakse ELi sekkumise prioriteetsust uue loomatervishoiustrateegia ühe sambana. Seega võimaldaks Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ülemaailmse loomatervishoiualase algatuse järelmeetmena teostatav loomahaiguste järelevalve ja liigitamise kulude uuring saada teavet, mis aitaks loomahaigusi liigitada ja suurendada järelevalvemeetmete tähtsust. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia (2007–2013) kohta kirjeldatakse ELi sekkumise prioriteetsust uue loomatervishoiustrateegia ühe sambana. Seega võimaldaks Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ülemaailmse loomatervishoiualase algatuse järelmeetmena teostatav loomahaiguste järelevalve ja liigitamise kulude uuring saada teavet, mis aitaks loomahaigusi liigitada ja suurendada järelevalvemeetmete tähtsust.

| (8) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on oma sektoris de facto monopol nagu nimetatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (3) (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 168 lõike 1 punktis c; seepärast ei ole pakkumiskutset vaja esitada. |
| --- | --- |

(8)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on oma sektoris de facto monopol nagu nimetatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (3) (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 168 lõike 1 punktis c; seepärast ei ole pakkumiskutset vaja esitada.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks 100 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni korraldatavale koolitusseminarile loomade heaolu käsitlevate Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni suuniste rakendamise kohta; ühenduse kaasrahastamine võib moodustada kuni 65 % kõigist abikõlblikest kuludest.

Artikkel 2

Kiidetakse heaks 200 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2008. aastal korraldatavale Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni teisele ülemaailmsele loomade heaolu käsitlevale konverentsile „Putting the OIE Standards to work”; ühenduse kaasrahastamine võib moodustada kuni 50 % kõigist abikõlblikest kuludest.

Artikkel 3

Kiidetakse heaks 200 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2008. aastal teostatavale uuringule loomahaiguste järelevalve ja liigitamise kohta; ühenduse kaasrahastamine võib moodustada kuni 67 % kõigist abikõlblikest kuludest.

Artikkel 4

Artiklitega 1–3 ettenähtud ühenduse rahaline toetus eraldatakse Euroopa Ühenduste 2008. aasta eelarve eelarverealt 17 04 02 01.

Toetusleping artiklitega 1–3 ettenähtud rahalise toetuse andmise kohta sõlmitakse Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooniga ilma pakkumiskutset esitamata, kuna Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomade tervishoiu parandamise eest kogu maailmas ja sellel on de facto monopol.

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  Eurobaromeetri eriuuring (270): „Attitudes of EU citizens towards Animal Welfare”, http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/survey/sp_barometer_aw_en.pdf, lk 32.

2

(3)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/57

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuni 2005,

salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel

(2008/568/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 27. ja 28. novembri 2003. aasta istungil otsustas nõukogu volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkulepete sõlmimiseks Euroopa Liidu ja iga kõnealuse riigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

27. ja 28. novembri 2003. aasta istungil otsustas nõukogu volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkulepete sõlmimiseks Euroopa Liidu ja iga kõnealuse riigi vahel.

| (2) | Pärast nimetatud volituse saamist läbirääkimiste alustamiseks leppis eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimiste tulemusena Šveitsi Konföderatsiooniga kokku kokkuleppe osas salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nimetatud volituse saamist läbirääkimiste alustamiseks leppis eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimiste tulemusena Šveitsi Konföderatsiooniga kokku kokkuleppe osas salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta.

| (3) | Kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel kiidetakse käesolevaga heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud kokkulepe salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat määrama isikut/isikuid, kellel on õigus Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutada.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 24. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LUX

---

TÕLGE

KOKKULEPE

Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON ja

EUROOPA LIIT, edaspidi „EL”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik,

edaspidi „kokkuleppeosalised”,

ARVESTADES, et nii Šveitsi Konföderatsiooni kui ka ELi eesmärk on igal viisil tugevdada oma julgeolekut ja tagada oma kodanikele kõrgetasemeline kaitse turvalisusel rajaneval alal,

ARVESTADES, et Šveitsi Konföderatsioon ja EL nõustuvad, et julgeolekuga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes tuleks arendada nendevahelisi konsultatsioone ja koostööd,

ARVESTADES, et sellega seoses on olemas pidev vajadus vahetada salastatud teavet Šveitsi Konföderatsiooni ja ELi vahel,

TÕDEDES, et põhjalikud ja tõhusad konsultatsioonid ja koostöö võivad nõuda juurdepääsu Šveitsi ja ELi salastatud teabele ja materjalile, samuti salastatud teabe ja seonduvate materjalide vahetamist Šveitsi Konföderatsiooni ja ELi vahel,

OLLES TEADLIKUD, et selline juurdepääs salastatud teabele ja seonduvatele materjalidele ning nende vahetamine nõuab asjakohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse mis tahes vormis salastatud teabe või materjalide suhtes, mida kokkuleppeosalised teineteisele edastavad või omavahel vahetavad, et täita igal viisil kokkuleppeosaliste julgeoleku tugevdamise eesmärki.

Artikkel 2

Käesolevas kokkuleppes tähendab salastatud teave mis tahes teavet (mis tahes vormis edasiantavaid teadmisi) või materjali, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria (edaspidi: „salastatud teave”).

Artikkel 3

Käesolevas kokkuleppes tähendab „EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi „Euroopa Komisjon”).

Artikkel 4

Kumbki kokkuleppeosaline:

| a) | peab kaitsma ja turvama kokkuleppele vastavat salastatud teavet, mille teine kokkulepposaline on edastanud või mida temaga on vahetatud; |
| --- | --- |

a)

peab kaitsma ja turvama kokkuleppele vastavat salastatud teavet, mille teine kokkulepposaline on edastanud või mida temaga on vahetatud;

| b) | peab tagama, et kokkuleppele vastavalt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria, mille teabe edastanud kokkuleppeosaline on sellele määranud. Vastuvõttev kokkuleppeosaline kaitseb ja turvab salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade nende sätetega, mis on seotud vastava salastatuse kategooriaga teabe või materjaliga, nagu on ette nähtud julgeolekukorraldustega, mis kehtestatakse artiklite 11 ja 12 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

peab tagama, et kokkuleppele vastavalt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria, mille teabe edastanud kokkuleppeosaline on sellele määranud. Vastuvõttev kokkuleppeosaline kaitseb ja turvab salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade nende sätetega, mis on seotud vastava salastatuse kategooriaga teabe või materjaliga, nagu on ette nähtud julgeolekukorraldustega, mis kehtestatakse artiklite 11 ja 12 kohaselt;

| c) | peab kasutama käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet üksnes eesmärkidel, mis on ette näinud teabe allikas ja eesmärkidel, milleks kõnealust teavet edastati või vahetati; |
| --- | --- |

c)

peab kasutama käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet üksnes eesmärkidel, mis on ette näinud teabe allikas ja eesmärkidel, milleks kõnealust teavet edastati või vahetati;

| d) | ei tohi avalikustada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet kolmandatele isikutele ega artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või üksustele ilma teabe allika eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

d)

ei tohi avalikustada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet kolmandatele isikutele ega artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või üksustele ilma teabe allika eelneva nõusolekuta.

Artikkel 5

1.   Salastatud teavet võib avalikustada või levitada kooskõlas allikakontrolli põhimõttega ühelt kokkuleppeosaliselt („edastav kokkuleppeosaline”) teisele kokkuleppeosalisele („vastuvõttev kokkuleppeosaline”).

2.   Otsuse salastatud teabe avalikustamiseks või levitamiseks muudele vastuvõtjatele kui käesoleva kokkuleppe osalistele teeb vastuvõttev kokkuleppeosaline pärast edastava kokkuleppeosalise nõusoleku saamist kooskõlas edastava kokkuleppeosalise julgeolekueeskirjades määratletud allikakontrolli põhimõttega.

3.   Lõigete 1 ja 2 rakendamisel on üldine avalikustamine võimalik ainult siis, kui kokkuleppeosalised on kokku leppinud ja kehtestanud korra, mis käsitleb nende operatiivvajadustele vastavaid teatavaid teabekategooriaid.

Artikkel 6

Mõlemal kokkulepposalisel ja artiklis 3 kindlaks määratud üksustel peab olema julgeolekukorraldus ja julgeolekuprogrammid, mis põhinevad sellistel julgeoleku põhimõtetel ja miinimumstandarditel, mida rakendatakse artiklite 11 ja 12 kohaselt väljatöötatavates kokkuleppeosaliste julgeolekusüsteemides, et tagada käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe suhtes võrdväärse tasemega kaitse kohaldamine.

Artikkel 7

1.   Kokkuleppeosalised tagavad, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs vastavalt käesolevale kokkuleppele edastatud või vahetatud teabele, peavad läbima asjakohase julgeolekukontrolli enne, kui neile antakse luba sellisele teabele juurdepääsuks.

2.   Julgeolekukontrolli kord peab olema selline, et selle alusel on võimalik otsustada, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes anda juurdepääsu salastatud teabele.

Artikkel 8

Kokkuleppeosalised annavad vastastikust abi käesolevas kokkuleppes sätestatud salastatud teabe julgeoleku osas ja ühist huvi pakkuvates julgeolekuküsimustes. Artiklis 11 määratletud asutused viivad läbi vastastikku kokkulepitud ja vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja kontrolle, et hinnata artiklite 11 ja 12 kohaselt väljatöötatavate julgeolekukorralduste tõhusust nende vastutusalas.

Artikkel 9

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel:

| a) | ELi puhul:
  saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels |

a)

ELi puhul:

saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels

Nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) edastab kogu posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile, võttes arvesse lõikes 2 sätestatut.

| b) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul:
  saadetakse kogu post Šveitsi Välisministeeriumi registri juhatajale (Chief Registry Officer); vajaduse korral Šveitsi esinduse kaudu Euroopa Liidu juures järgmisel aadressil:





  Mission of Switzerland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Place du Luxembourg, 1 |
| B-1050 Brussels |

b)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul:

saadetakse kogu post Šveitsi Välisministeeriumi registri juhatajale (Chief Registry Officer); vajaduse korral Šveitsi esinduse kaudu Euroopa Liidu juures järgmisel aadressil:

Mission of Switzerland to the European Union

Registry Officer

Place du Luxembourg, 1

B-1050 Brussels

2.   Vajaduse korral võib ühe kokkuleppeosalise saadetud posti, millele on juurdepääs üksnes kõnealuse kokkuleppeosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel, adresseerida funktsionaalsetel põhjustel teise kokkuleppeosalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt vastuvõtjateks määratud ja kellel on sellisele postile juurdepääsu ainuõigus, võttes arvesse nende pädevust ja vastavalt põhjendatud teadmisvajaduse põhimõttele. Euroopa Liidu puhul edastatakse selline post nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) kaudu. Šveitsi Konföderatsiooni puhul võib posti edastada Šveitsi esinduse kaudu Euroopa Liidu juures.

Artikkel 10

Šveitsi Konföderatsiooni Välisministeeriumi riigisekretär ning nõukogu ja Euroopa Komisjoni peasekretärid kontrollivad käesoleva kokkuleppe rakendamist.

Artikkel 11

Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks:

| 1. | Šveitsi Konföderatsiooni riiklikud julgeolekuasutused (föderaalne justiits- ja politseiministeerium, föderaalne politseiamet ning föderaalne kaitse-, tsiviilkaitse ja spordi ministeerium, kaitse valdkond – relvajõudude, teabeturbe ja rajatiste kaitse ülema staap), mis tegutsevad Šveitsi Konföderatsiooni valitsuse nimel ja alluvuses, vastutavad Šveitsi Konföderatsioonile käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

1.

Šveitsi Konföderatsiooni riiklikud julgeolekuasutused (föderaalne justiits- ja politseiministeerium, föderaalne politseiamet ning föderaalne kaitse-, tsiviilkaitse ja spordi ministeerium, kaitse valdkond – relvajõudude, teabeturbe ja rajatiste kaitse ülema staap), mis tegutsevad Šveitsi Konföderatsiooni valitsuse nimel ja alluvuses, vastutavad Šveitsi Konföderatsioonile käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

| 2. | Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo (edaspidi „nõukogu julgeolekubüroo”) vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel ning nõukogu nimel ja alluvuses käesoleva kokkuleppe kohaselt ELile edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo (edaspidi „nõukogu julgeolekubüroo”) vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel ning nõukogu nimel ja alluvuses käesoleva kokkuleppe kohaselt ELile edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

| 3. | Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat, tegutsedes Euroopa Komisjoni nimel ja alluvuses, vastutab käesoleva kokkuleppe kohaselt Euroopa Komisjonis ja selle ametiruumides edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat, tegutsedes Euroopa Komisjoni nimel ja alluvuses, vastutab käesoleva kokkuleppe kohaselt Euroopa Komisjonis ja selle ametiruumides edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

Artikkel 12

Julgeolekukorraldustes, mis kehtestatakse artikli 11 kohaselt nelja asjaomase ametkonna kokkuleppel, sätestatakse käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe vastastikuse kaitse standardid. ELi puhul peab need standardid heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

Artikkel 13

Artiklis 11 määratletud asutused kehtestavad korra, mida tuleb järgida käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe tõestatud või oletatava kahjustamise korral.

Artikkel 14

Enne käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe kokkuleppeosalistele edastamist peavad artiklis 11 määratletud julgeolekuküsimuste eest vastutavad asutused nõustuma, et vastuvõttev kokkuleppeosaline suudab käesolevale kokkuleppele vastavat teavet kaitsta ja turvata kooskõlas artiklite 11 ja 12 kohaselt kehtestatava korraga.

Artikkel 15

Käesolev kokkulepe ei takista kokkuleppeosalistel muude käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe edastamise või vahetamisega seotud kokkulepete sõlmimist tingimusel, et need ei ole vastuolus käesoleva kokkuleppe sätetega.

Artikkel 16

Kõik käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad lahkarvamused kokkuleppeosaliste vahel lahendatakse nendevaheliste läbirääkimiste teel.

Artikkel 17

1.   Käesolev kokkulepe jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teatanud teineteisele kokkuleppe jõustamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat kokkulepet võib selle võimalikuks muutmiseks üle vaadata kummagi kokkuleppeosalise taotluse korral.

3.   Kõik muudatused käesolevasse kokkuleppesse tehakse kirjalikult kokkuleppeosaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad pärast lõikes 1 sätestatud vastastikust teatamist.

Artikkel 18

Kumbki kokkuleppeosaline võib käesoleva kokkuleppe denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele kokkuleppeosalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine kokkuleppeosaline on denonsseerimiskirja kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

Koostatud 28. aprillil 2008 Brüsselis kahes ingliskeelses eksemplaris.

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Euroopa Liidu nimel

---

| 10.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/62

---

Teave Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva kokkuleppe jõustumiskuupäeva kohta

Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon teatasid teineteisele vastavalt 28. aprillil 2008 ja 7. mail 2008 kokkuleppe jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. (1)

Vastavalt kokkuleppe artiklile 17 jõustus kokkulepe seega 1. juunil 2008.

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 57.

---