# Euroopan unionin L 165/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 165 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta26. kesäkuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 165

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta26. kesäkuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 600/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 601/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, Gabonista tuotaviin ihmisravinnoksi tarkoitettuihin tiettyihin kalastustuotteisiin sovellettavista suojatoimenpiteistä (
  1
  ) | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 602/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 603/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, asetuksella (EY) N:o 412/2008 avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä | 7 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 600/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 601/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, Gabonista tuotaviin ihmisravinnoksi tarkoitettuihin tiettyihin kalastustuotteisiin sovellettavista suojatoimenpiteistä (
  1
  )

1

3

Komission asetus (EY) N:o 602/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

6

Komission asetus (EY) N:o 603/2008, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008, asetuksella (EY) N:o 412/2008 avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

7

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/486/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan seitsemän jäsenen nimittämisestä | 8 |
| | | SOPIMUKSET |
| | | Neuvosto |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen voimaantulopäivästä | 10 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 12 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten osalta | 11 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/486/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan seitsemän jäsenen nimittämisestä

8

SOPIMUKSET

Neuvosto

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen voimaantulopäivästä

10

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 12 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten osalta

11

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen toiminta 2008/487/YUTP, hyväksytty 23 päivänä kesäkuuta 2008, jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa | 41 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen toiminta 2008/487/YUTP, hyväksytty 23 päivänä kesäkuuta 2008, jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 600/2008,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (1) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 25 päivänä kesäkuuta 2008 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 51,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 22,9 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 158,4 |
| 0805 50 10 | AR | 103,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 85,8 |
| ZA | 154,5 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | AR | 87,3 |
| BR | 79,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 73,8 |
| NZ | 121,7 |
| US | 94,9 |
| UY | 88,3 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 121,6 |
| TR | 194,6 |
| ZZ | 158,1 |
| 0809 20 95 | TR | 365,3 |
| US | 353,8 |
| ZZ | 359,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | IL | 144,8 |
| US | 245,1 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 40 05 | IL | 157,7 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 144,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MA

60,9

MK

34,1

TR

59,6

ZZ

51,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

22,9

TR

83,4

ZZ

87,7

0709 90 70

JO

216,7

TR

100,0

ZZ

158,4

0805 50 10

AR

103,2

TR

135,6

US

85,8

ZA

154,5

ZZ

119,8

0808 10 80

AR

87,3

BR

79,0

CL

90,0

CN

73,8

NZ

121,7

US

94,9

UY

88,3

ZA

90,6

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

121,6

TR

194,6

ZZ

158,1

0809 20 95

TR

365,3

US

353,8

ZZ

359,6

0809 30 10, 0809 30 90

IL

144,8

US

245,1

ZZ

195,0

0809 40 05

IL

157,7

TR

131,9

ZZ

144,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 601/2008,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008,

Gabonista tuotaviin ihmisravinnoksi tarkoitettuihin tiettyihin kalastustuotteisiin sovellettavista suojatoimenpiteistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaan on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin kolmansista maista tuotavien elintarvikkeiden osalta, jos ne todennäköisesti aiheuttavat vakavan vaaran ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle ja jos tällaista vaaraa ei voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaan on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin kolmansista maista tuotavien elintarvikkeiden osalta, jos ne todennäköisesti aiheuttavat vakavan vaaran ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle ja jos tällaista vaaraa ei voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (2) | Yhteisön vuonna 2007 Gabonissa tekemä tarkastuskäynti paljasti vakavia puutteita tietyissä kalastustuotteissa, joita oli tarkoitus viedä Euroopan yhteisöön. Vakavia puutteita todettiin varsinkin Gabonin viranomaisten valmiuksissa toteuttaa korjaustoimenpiteitä silloin, kun ilmenee korkeita raskasmetalli- ja sulfiittipitoisuuksia. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön vuonna 2007 Gabonissa tekemä tarkastuskäynti paljasti vakavia puutteita tietyissä kalastustuotteissa, joita oli tarkoitus viedä Euroopan yhteisöön. Vakavia puutteita todettiin varsinkin Gabonin viranomaisten valmiuksissa toteuttaa korjaustoimenpiteitä silloin, kun ilmenee korkeita raskasmetalli- ja sulfiittipitoisuuksia.

| (3) | Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan raskasmetallien enimmäispitoisuudet tietyille kalastustuotteille. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan raskasmetallien enimmäispitoisuudet tietyille kalastustuotteille.

| (4) | Elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20 päivänä helmikuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/2/EY (3) vahvistetaan tietyissä kalastustuotteissa sallitut sulfiittien enimmäispitoisuudet. |
| --- | --- |

(4)

Elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20 päivänä helmikuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/2/EY (3) vahvistetaan tietyissä kalastustuotteissa sallitut sulfiittien enimmäispitoisuudet.

| (5) | Jäsenvaltioiden olisi näin ollen toteutettava tiettyjen Gabonista peräisin olevien kalastustuotteiden asianmukaiset tarkastukset tuotteiden saapuessa yhteisön rajalle, jotta varmistetaan niiden täyttävän asetuksen (EY) N:o 1881/2006 säännökset raskasmetallien osalta ja direktiivin 95/2/EY säännökset sulfiittien osalta. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden olisi näin ollen toteutettava tiettyjen Gabonista peräisin olevien kalastustuotteiden asianmukaiset tarkastukset tuotteiden saapuessa yhteisön rajalle, jotta varmistetaan niiden täyttävän asetuksen (EY) N:o 1881/2006 säännökset raskasmetallien osalta ja direktiivin 95/2/EY säännökset sulfiittien osalta.

| (6) | Jäsenvaltioiden on käytettävä asianmukaisia näytteenottosuunnitelmia ja määritysmenetelmiä kyseisissä tarkastuksissa. Raskasmetallien näytteenotossa ja määrityksessä sovelletaan komission asetusta (EY) N:o 333/2007 (4). |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden on käytettävä asianmukaisia näytteenottosuunnitelmia ja määritysmenetelmiä kyseisissä tarkastuksissa. Raskasmetallien näytteenotossa ja määrityksessä sovelletaan komission asetusta (EY) N:o 333/2007 (4).

| (7) | Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 otetaan käyttöön elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä, jota olisi käytettävä neuvoston direktiivin 97/78/EY (5) 22 artiklan 2 kohdassa säädetyn vastavuoroista tiedottamista koskevan vaatimuksen täytäntöönpanemiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännölliset raportit Gabonista tuoduille, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville kalastustuotelähetyksille tehtyjen virallisten tarkastusten kaikista määritystuloksista. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 otetaan käyttöön elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä, jota olisi käytettävä neuvoston direktiivin 97/78/EY (5) 22 artiklan 2 kohdassa säädetyn vastavuoroista tiedottamista koskevan vaatimuksen täytäntöönpanemiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännölliset raportit Gabonista tuoduille, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville kalastustuotelähetyksille tehtyjen virallisten tarkastusten kaikista määritystuloksista.

| (8) | Tätä asetusta olisi tarkasteltava vuoden kuluttua uudelleen Gabonin toimivaltaisten viranomaisten antamien takeiden ja jäsenvaltioiden tekemien tarkastusten tulosten perusteella. Annettujen takeiden todentamiseksi voi olla tarpeen tehdä uusi komission suorittama tarkastus. |
| --- | --- |

(8)

Tätä asetusta olisi tarkasteltava vuoden kuluttua uudelleen Gabonin toimivaltaisten viranomaisten antamien takeiden ja jäsenvaltioiden tekemien tarkastusten tulosten perusteella. Annettujen takeiden todentamiseksi voi olla tarpeen tehdä uusi komission suorittama tarkastus.

| (9) | Kaikki tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvat menot veloitetaan lähettäjältä, vastaanottajalta tai hänen edustajaltaan. |
| --- | --- |

(9)

Kaikki tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvat menot veloitetaan lähettäjältä, vastaanottajalta tai hänen edustajaltaan.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tätä asetusta sovelletaan sellaisiin Gabonista peräisin oleviin ihmisravinnoksi tarkoitettuihin kalastustuotteisiin, jotka kuuluvat raskasmetallien osalta asetuksen (EY) N:o 1881/2006 soveltamisalaan ja sulfiittien osalta direktiivin 95/2/EY soveltamisalaan.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on tarkoituksenmukaisia näytteenottosuunnitelmia ja määritysmenetelmiä käyttäen varmistettava, että jokainen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita sisältävä lähetys tutkitaan tarvittavilla testeillä sen varmistamiseksi, että kyseiset tuotteet ovat asetuksen (EY) N:o 1881/2006 säännösten mukaisia raskasmetallien osalta ja direktiivin 95/2/EY säännösten mukaisia sulfiittien osalta. Raskasmetallien näytteenotto ja määritys on suoritettava asetuksen (EY) N:o 333/2007 mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka kolmas kuukausi raportti 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita sisältäville lähetyksille tehtyjen virallisten tarkastusten kaikista määritystuloksista. Raportti on toimitettava kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden aikana (huhtikuu, heinäkuu, lokakuu ja tammikuu).

3.   Raportoinnissa on käytettävä tämän asetuksen liitteessä esitettyä yhteistä raportointimuotoa.

3 artikla

Jäsenvaltiot eivät saa sallia 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuontia, jos ne eivät ole 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisia.

4 artikla

Kaikki tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvat menot veloitetaan lähettäjältä, vastaanottajalta tai jommankumman edustajalta.

5 artikla

Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen Gabonin toimivaltaisten viranomaisten antamien takeiden ja 2 artiklassa tarkoitettujen testien tulosten perusteella. Annettujen takeiden todentamiseksi voi olla tarpeen tehdä uusi komission suorittama tarkastus.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 202/2008 (EUVL L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1126/2007 (EUVL L 255, 29.9.2007, s. 14).

2

(3)  EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/52/EY (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 10).

3

(4)  EUVL L 88, 29.3.2007, s. 29.

4

(5)  EUVL L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/104/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 352).

5

---

LIITE

2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu yhteinen raportointimuoto

Tietyille Gabonista tuoduille kalastustuotteille tehtyjen tarkastusten tulokset raskasmetallien ja sulfiittien osalta

Ilmoittava maa:

Vuosi:

Vuosineljännes:

| Kalastustuotteen tyyppi | Näytekoodi | Määrityspäivä
  [pp/kk/vvvv] | Määritetty aine [esim. Pb, Cd, Hg, sulfiitti] (1) | Tulos
  [mg/kg] (2) | Mittausepävarmuus
  (vain raskasmetallien osalta)
  [x ± U] (3) | Vaatimusten mukainen
  [kyllä/ei] | Toteamisraja
  (vain raskasmetallien osalta)
  [mg/kg] | Määritysraja
  (vain raskasmetallien osalta)
  [mg/kg] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Kalastustuotteen tyyppi

Näytekoodi

Määrityspäivä

[pp/kk/vvvv]

Määritetty aine [esim. Pb, Cd, Hg, sulfiitti] (1)

Tulos

[mg/kg] (2)

Mittausepävarmuus

(vain raskasmetallien osalta)

[x ± U] (3)

Vaatimusten mukainen

[kyllä/ei]

Toteamisraja

(vain raskasmetallien osalta)

[mg/kg]

Määritysraja

(vain raskasmetallien osalta)

[mg/kg]

---

(1)  Kukin määritettävä aine ilmoitetaan eri rivillä.

(2)  Sulfiittien tapauksessa tulos ilmoitetaan SO2:na.

(3)  Asetuksen (EY) N:o 333/2007 mukaisesti.

---

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 602/2008,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008,

asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 19 päivänä toukokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 431/2008 (3) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontia koskeva tariffikiintiö. |
| --- | --- |

(1)

CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 19 päivänä toukokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 431/2008 (3) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontia koskeva tariffikiintiö.

| (2) | Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, |
| --- | --- |

(2)

Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Järjestysnumeroon 09.4003 kuuluvan kiintiön tuontioikeuksiin, joita koskevat hakemukset on jätetty asetuksen (EY) N:o 431/2008 nojalla 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, sovelletaan jakokerrointa, jonka suuruus on 20,564162 prosenttia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2). Asetus (EY) N:o 1254/1999 korvataan asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1) 1 päivästä heinäkuuta 2008.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 289/2007 (EUVL L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUVL L 130, 20.5.2007, s. 3.

3

---

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 603/2008,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2008,

asetuksella (EY) N:o 412/2008 avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi haettujen, jalostettavaksi tarkoitettua jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä aikana 8 päivänä toukokuuta 2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 545/2007 (3) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontia koskevia tariffikiintiöitä. |
| --- | --- |

(1)

Jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä aikana 8 päivänä toukokuuta 2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 545/2007 (3) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontia koskevia tariffikiintiöitä.

| (2) | Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät kiintiön, jonka järjestysnumero on 09.4057, oikeuksien osalta. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, |
| --- | --- |

(2)

Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät kiintiön, jonka järjestysnumero on 09.4057, oikeuksien osalta. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontioikeushakemuksiin, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 412/2008 nojalla 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseksi ajaksi, sovelletaan 9,748767 prosentin suuruista jakokerrointa kiintiön, jonka järjestysnumero on 09.4057 oikeuksien osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2). Asetus (EY) N:o 1254/1999 korvataan asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1) 1 päivästä heinäkuuta 2008.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 289/2007 (EUVL L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EYVL L 125, 9.5.2008, s. 7.

3

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/8

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008,

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan seitsemän jäsenen nimittämisestä

(2008/486/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen komission neuvostolle esittämän ehdokasluettelon,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin esittämän kannan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuuden, korkean tieteellisen tason, avoimuuden ja tehokkuuden varmistaminen on oleellista. Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on myös välttämätöntä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuuden, korkean tieteellisen tason, avoimuuden ja tehokkuuden varmistaminen on oleellista. Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on myös välttämätöntä.

| (2) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan jäsenistä puolella toimikausi päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan jäsenistä puolella toimikausi päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2008.

| (3) | Ehdokkaita on arvioitu seitsemän uuden johtokunnan jäsenen nimittämistä varten komission toimittamien asiakirjojen ja Euroopan parlamentin esittämien käsitysten perusteella. Tavoitteena on varmistaa mahdollisimman korkea pätevyys ja alan laaja asiantuntemus esimerkiksi johtamisessa ja julkishallinnossa sekä mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Ehdokkaita on arvioitu seitsemän uuden johtokunnan jäsenen nimittämistä varten komission toimittamien asiakirjojen ja Euroopan parlamentin esittämien käsitysten perusteella. Tavoitteena on varmistaa mahdollisimman korkea pätevyys ja alan laaja asiantuntemus esimerkiksi johtamisessa ja julkishallinnossa sekä mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma unionissa.

| (4) | Kolmella jäsenistä on oltava kuluttajia ja elintarvikeketjun muita sidosryhmiä edustaviin järjestöihin liittyvää kokemusta, |
| --- | --- |

(4)

Kolmella jäsenistä on oltava kuluttajia ja elintarvikeketjun muita sidosryhmiä edustaviin järjestöihin liittyvää kokemusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan jäseniksi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseksi kaudeksi:

| — | Davies, Sue (2) |
| --- | --- |

—

Davies, Sue (2)

| — | Facelli, Piergiuseppe |
| --- | --- |

—

Facelli, Piergiuseppe

| — | Horst, Matthias (2) |
| --- | --- |

—

Horst, Matthias (2)

| — | Pogačnik, Milan |
| --- | --- |

—

Pogačnik, Milan

| — | Ruprich, Jiri |
| --- | --- |

—

Ruprich, Jiri

| — | Turunen, Sinikka (2) |
| --- | --- |

—

Turunen, Sinikka (2)

| — | Url, Bernhard. |
| --- | --- |

—

Url, Bernhard.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. JARC

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 202/2008 (EUVL L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  Jäsen, jolla on kuluttajia ja elintarvikeketjun muita sidosryhmiä edustaviin järjestöihin liittyvää kokemusta.

2

---

SOPIMUKSET

Neuvosto

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/10

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen voimaantulopäivästä

Euroopan yhteisö ja Kiribatin tasavallan hallitus ilmoittivat toisilleen 15. marraskuuta 2007 ja 29. huhtikuuta 2008 sopimuksen (1) voimaantulon edellyttämien menettelyjen saattamisesta päätökseen.

Sopimuksen 18 artiklan mukaisesti sopimus tuli näin ollen voimaan 29. huhtikuuta 2008.

---

(1)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 3.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/11

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 12 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 täydennys 3 – voimaantulopäivä: 23. maaliskuuta 2000.

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvojen ja sellaisten N1-luokan ajoneuvojen, joiden suurin sallittu paino on vähemmän kuin 1 500 kg, ohjausmekanismin toimintaan kuljettajan suojaamiseksi edestä tapahtuvassa törmäyksessä.

1.2   Valmistajan pyynnöstä muut kuin edellä 1.1 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan:

| 2.1 | ’ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten; |
| --- | --- |

2.1

’ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten;

| 2.2 | ’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  2.2.1 | Polttomoottorilla toimiva ajoneuvo:






  2.2.1.1 | ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit, |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

2.2.1

Polttomoottorilla toimiva ajoneuvo:

2.2.1.1

ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit,

| 2.2.1.2 | ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

2.2.1.2

ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti,

| 2.2.2 | Sähkömoottorilla toimiva ajoneuvo:






  2.2.2.1 | Ajoneuvon mitat, paino, rakenne, muodot ja olennaiset materiaalit, käyttövoimajärjestelmän osien sijainti, akun tai käyttövoima-akun osien sijainti. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Sähkömoottorilla toimiva ajoneuvo:

2.2.2.1

Ajoneuvon mitat, paino, rakenne, muodot ja olennaiset materiaalit, käyttövoimajärjestelmän osien sijainti, akun tai käyttövoima-akun osien sijainti.

| 2.2.2.2 | Ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti.

| 2.3 | ’ohjauslaitteen tyyppihyväksynnällä’ ohjauslaitetyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten; |
| --- | --- |

2.3

’ohjauslaitteen tyyppihyväksynnällä’ ohjauslaitetyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten;

| 2.4 | ’ohjauslaitteen tyypillä’ ohjauslaitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  2.4.1 | rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit; |
| --- | --- | --- |

2.4

’ohjauslaitteen tyypillä’ ohjauslaitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

2.4.1

rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit;

| 2.5 | ’ohjauslaitteella’ kuljettajan käyttämää ohjauslaitetta, tavallisimmin ohjauspyörää; |
| --- | --- |

2.5

’ohjauslaitteella’ kuljettajan käyttämää ohjauslaitetta, tavallisimmin ohjauspyörää;

| 2.6 | ’yleisellä ohjauslaitteella’ ohjauslaitetta, joka voidaan asentaa useampaan kuin yhteen hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin, kun erot ohjauslaitteen kiinnittämisessä ohjauspylvääseen eivät vaikuta ohjauslaitteen toimintaan törmäystilanteessa; |
| --- | --- |

2.6

’yleisellä ohjauslaitteella’ ohjauslaitetta, joka voidaan asentaa useampaan kuin yhteen hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin, kun erot ohjauslaitteen kiinnittämisessä ohjauspylvääseen eivät vaikuta ohjauslaitteen toimintaan törmäystilanteessa;

| 2.7 | ’turvatyynyllä’ joustavaa tyynyä, joka on suunniteltu täyttyväksi painekaasulla, ja joka






  2.7.1 | on suunniteltu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa törmäyksessä ohjauslaitetta vasten; |
| --- | --- | --- |

2.7

’turvatyynyllä’ joustavaa tyynyä, joka on suunniteltu täyttyväksi painekaasulla, ja joka

2.7.1

on suunniteltu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa törmäyksessä ohjauslaitetta vasten;

| 2.7.2 | täyttyy kaasulla sellaisen laitteen avulla, joka käynnistyy ajoneuvon törmätessä; |
| --- | --- |

2.7.2

täyttyy kaasulla sellaisen laitteen avulla, joka käynnistyy ajoneuvon törmätessä;

| 2.8 | ’ohjauslaitteen kehällä’ ohjauspyörän osalta sen rengasmaista ulkoreunaa, josta kuljettaja tavallisesti pitää kiinni ajon aikana; |
| --- | --- |

2.8

’ohjauslaitteen kehällä’ ohjauspyörän osalta sen rengasmaista ulkoreunaa, josta kuljettaja tavallisesti pitää kiinni ajon aikana;

| 2.9 | ’puolalla’ ohjauslaitteen kehän ja keskiön yhdistävää tankoa; |
| --- | --- |

2.9

’puolalla’ ohjauslaitteen kehän ja keskiön yhdistävää tankoa;

| 2.10 | ’keskiöllä’ tavallisesti ohjauslaitteen keskellä olevaa osaa, joka






  2.10.1 | yhdistää ohjauslaitteen ohjausakseliin, |
| --- | --- | --- |

2.10

’keskiöllä’ tavallisesti ohjauslaitteen keskellä olevaa osaa, joka

2.10.1

yhdistää ohjauslaitteen ohjausakseliin,

| 2.10.2 | välittää ohjauslaitteen vääntömomentin ohjausakseliin; |
| --- | --- |

2.10.2

välittää ohjauslaitteen vääntömomentin ohjausakseliin;

| 2.11 | ’ohjauslaitteen keskiön keskipisteellä’ sitä pistettä keskiön pinnalla, joka sijaitsee ohjausakselin keskiviivalla; |
| --- | --- |

2.11

’ohjauslaitteen keskiön keskipisteellä’ sitä pistettä keskiön pinnalla, joka sijaitsee ohjausakselin keskiviivalla;

| 2.12 | ’ohjauslaitteen tasolla’ ohjauspyörän osalta sitä tasaista pintaa, joka jakaa ohjauspyörän kehän tasaisesti kuljettajan ja ajoneuvon etuosan välistä; |
| --- | --- |

2.12

’ohjauslaitteen tasolla’ ohjauspyörän osalta sitä tasaista pintaa, joka jakaa ohjauspyörän kehän tasaisesti kuljettajan ja ajoneuvon etuosan välistä;

| 2.13 | ’ohjausakselilla’ osaa, joka välittää ohjauslaitteeseen kohdistuvan vääntömomentin ohjausvaihteeseen; |
| --- | --- |

2.13

’ohjausakselilla’ osaa, joka välittää ohjauslaitteeseen kohdistuvan vääntömomentin ohjausvaihteeseen;

| 2.14 | ’ohjauspylväällä’ ohjausakselin koteloa; |
| --- | --- |

2.14

’ohjauspylväällä’ ohjausakselin koteloa;

| 2.15 | ’ohjausmekanismilla’ laitetta, joka koostuu ohjauslaitteesta, ohjauspylväästä, asennelman lisälaitteista, ohjausakselista, ohjausvaihteesta ja kaikista muista osista, esimerkiksi sellaisista, jotka osaltaan auttavat absorboimaan ohjauslaitetta vasten tapahtuvassa törmäyksessä syntyvää energiaa; |
| --- | --- |

2.15

’ohjausmekanismilla’ laitetta, joka koostuu ohjauslaitteesta, ohjauspylväästä, asennelman lisälaitteista, ohjausakselista, ohjausvaihteesta ja kaikista muista osista, esimerkiksi sellaisista, jotka osaltaan auttavat absorboimaan ohjauslaitetta vasten tapahtuvassa törmäyksessä syntyvää energiaa;

| 2.16 | ’matkustajatilalla’ henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoikkunoihin, rintapeltiin sekä takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan tasoon, ja tarvittaessa mihin tahansa sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot sisältävän kaukalon osaan; |
| --- | --- |

2.16

’matkustajatilalla’ henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoikkunoihin, rintapeltiin sekä takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan tasoon, ja tarvittaessa mihin tahansa sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot sisältävän kaukalon osaan;

| 2.17 | ’iskurilla’ tämän säännön liitteessä 5 olevan 3 kohdan mukaista jäykkää puolipallon muotoista päätä edustavaa osaa, jonka halkaisija on 165 mm; |
| --- | --- |

2.17

’iskurilla’ tämän säännön liitteessä 5 olevan 3 kohdan mukaista jäykkää puolipallon muotoista päätä edustavaa osaa, jonka halkaisija on 165 mm;

| 2.18 | ’ajokuntoisen ajoneuvon painolla’ ajoneuvon painoa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla varustettuna, jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin, sekä käyttövoima-akun kaukalolla, joka sisältää sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot. |
| --- | --- |

2.18

’ajokuntoisen ajoneuvon painolla’ ajoneuvon painoa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla varustettuna, jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin, sekä käyttövoima-akun kaukalolla, joka sisältää sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot.

| 2.19 | ’kennolla’ käyttövoimajärjestelmän sähköisen energialähteen pienintä yksikköä; |
| --- | --- |

2.19

’kennolla’ käyttövoimajärjestelmän sähköisen energialähteen pienintä yksikköä;

| 2.20 | ’käyttövoima-akulla’ sähköisen energialähteen muodostavien yksiköiden asennelmaa; |
| --- | --- |

2.20

’käyttövoima-akulla’ sähköisen energialähteen muodostavien yksiköiden asennelmaa;

| 2.21 | ’käyttövoima-akun kaukalolla’ yhden tai useampia kennoja sisältävää kaukaloa; kaukaloita voi olla ajoneuvossa yksi tai useampia tai ei lainkaan; |
| --- | --- |

2.21

’käyttövoima-akun kaukalolla’ yhden tai useampia kennoja sisältävää kaukaloa; kaukaloita voi olla ajoneuvossa yksi tai useampia tai ei lainkaan;

3.   HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

3.1   Ajoneuvotyyppi

3.1.1   Valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten.

3.1.2   Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.1.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista ja muodoista ja ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan olennaisista materiaaleista; |
| --- | --- |

3.1.2.1

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista ja muodoista ja ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan olennaisista materiaaleista;

| 3.1.2.2 | sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin; |
| --- | --- |

3.1.2.2

sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin;

| 3.1.2.3 | tekninen kuvaus tästä mekanismista; |
| --- | --- |

3.1.2.3

tekninen kuvaus tästä mekanismista;

| 3.1.2.4 | merkintä ajokuntoisen ajoneuvon painosta; |
| --- | --- |

3.1.2.4

merkintä ajokuntoisen ajoneuvon painosta;

| 3.1.2.5 | todistus siitä, että ohjauslaite on soveltuvin osin hyväksytty säännössä olevan 5.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2.5

todistus siitä, että ohjauslaite on soveltuvin osin hyväksytty säännössä olevan 5.2 kohdan mukaisesti.

| 3.1.2.6 | todistus siitä, että ohjausmekanismi on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2.6

todistus siitä, että ohjausmekanismi on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.1.2 kohdan mukaisesti.

| 3.1.2.7 | todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2.7

todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

3.1.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava:

| 3.1.3.1 | hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo jäljempänä 5.1 kohdassa tarkoitettua testiä varten, |
| --- | --- |

3.1.3.1

hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo jäljempänä 5.1 kohdassa tarkoitettua testiä varten,

| 3.1.3.2 | valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella joko toinen ajoneuvo tai ne ajoneuvon osat, jotka tarvitaan jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä. |
| --- | --- |

3.1.3.2

valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella joko toinen ajoneuvo tai ne ajoneuvon osat, jotka tarvitaan jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä.

| 3.1.3.3 | Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

3.2   Ohjauslaitetyyppi

3.2.1   Ohjauslaitteen valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten.

3.2.2   Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.2.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus kyseessä olevasta ohjauslaitetyypistä ohjauslaitteen rakenteen, mittojen, muotojen ja olennaisten materiaalien osalta; |
| --- | --- |

3.2.2.1

yksityiskohtainen kuvaus kyseessä olevasta ohjauslaitetyypistä ohjauslaitteen rakenteen, mittojen, muotojen ja olennaisten materiaalien osalta;

| 3.2.2.2 | sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin; |
| --- | --- |

3.2.2.2

sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin;

| 3.2.2.3 | todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.2.3

todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

3.2.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa tarkoitettuja testejä varten tyyppihyväksyttävää ohjauslaitetyyppiä edustava ohjauslaite sekä valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ne ajoneuvon osat, jotka tarvitaan testeissä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä jäljempänä 4.1.1 ja 4.1.2 kohdassa tarkoitetun mallin mukainen todistus:

| 4.1.1 | Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1A; |
| --- | --- |

4.1.1

Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1A;

| 4.1.2 | Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1B. |
| --- | --- |

4.1.2

Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1B.

4.2   Ajoneuvotyyppi

4.2.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo on jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan sekä tämän säännön liitteiden 4, 5 ja 6 vaatimusten mukainen, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

4.2.2   Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa 24.8.1993 voimaan tullutta muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen ohjausmekanismi, tai toiselle ajoneuvotyypille. Ajoneuvotyyppi määritellään edellä olevassa 2.2 kohdassa.

4.2.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1A esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.2.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määritettyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

| 4.2.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (1); |
| --- | --- |

4.2.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (1);

| 4.2.4.2 | edellä 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numerosta, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.2.4.2

edellä 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numerosta, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.2.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.2.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.2.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.2.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty.

4.2.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai sen lähelle.

4.3.   Ohjauslaitetyyppi

4.3.1   Jos tämän säännön mukaisesti erikseen hyväksyttäväksi toimitettu ohjauslaite on jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan sekä tämän säännön liitteiden 4, 5 ja 6 vaatimusten mukainen, kyseiselle ohjauslaitetyypille myönnetään hyväksyntä. Tätä kohtaa sovelletaan vain ohjauslaitteisiin, joihin ei kuulu turvatyynyä.

4.3.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa 24.8.1993 voimaan tullutta muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle edellä 2.4 kohdassa määritellylle ohjauslaitetyypille.

4.3.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ohjauslaitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai laajentamisesta tämän säännön liitteessä 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.3.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ohjauslaitetyypin mukaiseen ohjauslaitteeseen on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määritettyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

| 4.3.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2);

| 4.3.4.2 | hyväksyntänumero ympyrän alapuolella. |
| --- | --- |

4.3.4.2

hyväksyntänumero ympyrän alapuolella.

| 4.3.4.3 | symboli R94-01, kun hyväksyntä annetaan jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.4.3

symboli R94-01, kun hyväksyntä annetaan jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

4.3.5   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty.

4.4   Tämän säännön liite 2 sisältää esimerkkejä hyväksyntämerkkien järjestelyistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1   Kun kuormittamattomalla ajoneuvolla, jossa ei ole testinukkea, tehdään törmäystesti estettä vasten nopeudella 48,3 km/h, ohjauspylvään yläosa ja sen akseli eivät saa liikkua vaakatasossa ja ajoneuvon pituussuuntaisen akselin suuntaisesti taaksepäin enempää kuin 12,7 cm suhteessa ajoneuvon siihen pisteeseen, johon törmäys ei vaikuttanut, eikä pystysuunnassa enempää kuin 12,7 cm (3).

5.1.1   Sähkökäyttöisten ajoneuvojen osalta 5.1 kohdassa tarkoitettu törmäystesti on suoritettava siten että käyttövoima-akun pääkytkin on asennossa ’ON’. Lisäksi seuraavien vaatimusten on täytyttävä testien aikana ja niiden jälkeen:

5.1.1.1   yksittäisten yksikköjen on oltava kiinnitettyinä paikoilleen;

5.1.1.2   nestemäistä elektrolyyttiä ei saa vuotaa matkustajatilaan; rajallista vuotoa voi tapahtua, mutta vain ajoneuvon ulkopuolelle edellyttäen, että ensimmäisen testitunnin aikana tapahtuva vuoto on vähemmän kuin 7 prosenttia sen nestemäisen elektrolyytin määrästä käyttövoima-akussa.

5.1.2   Edellä olevan 5.1 kohdan vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun kyseisellä ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen.

5.2   Kun testikappale törmää ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h, ohjauslaitteesta testikappaleeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 1 111 daN.

5.2.1   Jos ohjauslaitteeseen on kiinnitetty ohjauspyörän turvatyyny, edellä 5.2 kohdassa olevien vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun sellaisella ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen.

5.3   Kun iskuri iskeytyy ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h liitteessä 5 olevien menettelyjen mukaisesti, iskurin hidastuvuus ei saa kasvaa enempää kuin 80 g 3 millisekuntia kohti. Hidastuvuuden on oltava aina vähemmän kuin 120 g kanavan taajuusluokassa (CFC) 600 Hz.

5.4   Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että:

| 5.4.1 | ennen edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyä törmäystestiä missään kuljettajaa kohti olevan ohjauslaitteen pinnan osassa, jota halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, ei ole epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, joiden kaarevuussäde on vähemmän kuin 2,5 mm;






  5.4.1.1 | edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyjen testien jälkeen kuljettajaa kohti olevassa ohjauslaitteen pinnan osassa ei ole teräviä tai karkeita reunoja, jotka voivat lisätä kuljettajan loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Pieniä pinnan halkeamia ja säröjä ei oteta huomioon.






  5.4.1.1.1 | Jos ulkoneman aiheuttaa kovuudeltaan enintään 50 Shore A -astetta oleva joustavasta materiaalista tehty osa, joka on kiinnitetty jäykkään tukeen, koskevat 5.4.1.1 kohdan vaatimukset vain jäykkää tukea. |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.1

ennen edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyä törmäystestiä missään kuljettajaa kohti olevan ohjauslaitteen pinnan osassa, jota halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, ei ole epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, joiden kaarevuussäde on vähemmän kuin 2,5 mm;

5.4.1.1

edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyjen testien jälkeen kuljettajaa kohti olevassa ohjauslaitteen pinnan osassa ei ole teräviä tai karkeita reunoja, jotka voivat lisätä kuljettajan loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Pieniä pinnan halkeamia ja säröjä ei oteta huomioon.

5.4.1.1.1

Jos ulkoneman aiheuttaa kovuudeltaan enintään 50 Shore A -astetta oleva joustavasta materiaalista tehty osa, joka on kiinnitetty jäykkään tukeen, koskevat 5.4.1.1 kohdan vaatimukset vain jäykkää tukea.

| 5.4.2 | Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että siinä ei ole osia tai lisälaitteita, mukaan luettuina äänimerkinantolaite ja asennelman lisäosat, jotka voivat tarttua kuljettajan vaatteisiin tai koruihin tavanomaisten ajoliikkeiden aikana. |
| --- | --- |

5.4.2

Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että siinä ei ole osia tai lisälaitteita, mukaan luettuina äänimerkinantolaite ja asennelman lisäosat, jotka voivat tarttua kuljettajan vaatteisiin tai koruihin tavanomaisten ajoliikkeiden aikana.

| 5.4.3 | Sellaisten ohjauslaitteiden, joita ei ole tarkoitettu muodostamaan osaa alkuperäislaitteesta, on vastattava vaatimuksia, kun niitä testataan liitteessä 4 olevan 2.1.3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4.3

Sellaisten ohjauslaitteiden, joita ei ole tarkoitettu muodostamaan osaa alkuperäislaitteesta, on vastattava vaatimuksia, kun niitä testataan liitteessä 4 olevan 2.1.3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan mukaisesti.

| 5.4.4 | ’Yleisten ohjauslaitteiden’ osalta vaatimusten on täytyttävä:






  5.4.4.1 | ohjauspylvään kaikkien kulmien alueella; testit on tehtävä ainakin ohjauspylvään suurimpien ja pienimpien kulmien osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa; |
| --- | --- | --- |

5.4.4

’Yleisten ohjauslaitteiden’ osalta vaatimusten on täytyttävä:

5.4.4.1

ohjauspylvään kaikkien kulmien alueella; testit on tehtävä ainakin ohjauspylvään suurimpien ja pienimpien kulmien osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa;

| 5.4.4.2 | kaikkien iskurin ja testikappaleen mahdollisten asentojen alueella suhteessa ohjauslaitteeseen; testi on tehtävä ainakin keskiasennon osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa. Jos käytetään ohjauspylvästä, on sen oltava tyyppiä, joka vastaa huonoimpia mahdollisia olosuhteita. |
| --- | --- |

5.4.4.2

kaikkien iskurin ja testikappaleen mahdollisten asentojen alueella suhteessa ohjauslaitteeseen; testi on tehtävä ainakin keskiasennon osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa. Jos käytetään ohjauspylvästä, on sen oltava tyyppiä, joka vastaa huonoimpia mahdollisia olosuhteita.

| 5.4.5 | Jos käytetään sovittimia yhden ohjauslaitetyypin sovittamiseksi eri ohjauspylväisiin ja jos voidaan osoittaa, että tällaisia sovittimia käytettäessä järjestelmän energiaa absorboivat ominaisuudet ovat samanlaisia, voidaan kaikki testit tehdä yhtä sovitintyyppiä käyttäen. |
| --- | --- |

5.4.5

Jos käytetään sovittimia yhden ohjauslaitetyypin sovittamiseksi eri ohjauspylväisiin ja jos voidaan osoittaa, että tällaisia sovittimia käytettäessä järjestelmän energiaa absorboivat ominaisuudet ovat samanlaisia, voidaan kaikki testit tehdä yhtä sovitintyyppiä käyttäen.

6.   TESTIT

6.1   Edellä 5 kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava tämän säännön liitteessä 3, 4 ja 5 vahvistettujen menetelmien mukaisesti. Kaikki mittaukset on tehtävä standardin ISO 6487:1987 perusteella.

6.2   Muitakin testejä voidaan hyväksyä hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Tällöin hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste käytetyistä menetelmistä ja saavutetuista tuloksista.

7.   MUUTOKSET JA AJONEUVON TAI OHJAUSLAITTEEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1   Ajoneuvotyypin ja/tai ohjauslaitetyypin muutoksesta on ilmoitettava viranomaiselle, joka on hyväksynyt ajoneuvotyypin tai ohjauslaitetyypin. Viranomaiset voivat:

| 7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta.

7.2   Ajoneuvon versiota, jonka kuormittamaton paino ajokunnossa on pienempi kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton paino, ei pidetä ajoneuvotyyppiin tehtynä muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7.1 kohdan soveltamista.

7.3   Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava muutokset eriteltyinä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille edellä 4.2.3 tai 4.3.3 kohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti.

7.4   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot tai ohjauslaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset.

8.2   Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa, että 8.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

8.3   Tyyppihyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti:

| 8.3.1 | huolehdittava tehokkaista ajoneuvojen tai ohjauslaitteiden laadun tarkastusmenetelmistä; |
| --- | --- |

8.3.1

huolehdittava tehokkaista ajoneuvojen tai ohjauslaitteiden laadun tarkastusmenetelmistä;

| 8.3.2 | saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittava testausaineisto; |
| --- | --- |

8.3.2

saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittava testausaineisto;

| 8.3.3 | huolehdittava, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla määräajan, joka asetetaan yhdessä viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

8.3.3

huolehdittava, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla määräajan, joka asetetaan yhdessä viranomaisten kanssa;

| 8.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen ajoneuvon tai ohjauslaitteen ominaisuuksien pysyvyyden, ottaen kuitenkin huomioon teollisessa tuotannossa sallitut vaihtelut; |
| --- | --- |

8.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen ajoneuvon tai ohjauslaitteen ominaisuuksien pysyvyyden, ottaen kuitenkin huomioon teollisessa tuotannossa sallitut vaihtelut;

| 8.3.5 | varmistettava, että kullekin ajoneuvotyypille tai ohjauslaitetyypille suoritetaan vähintään mittaustestit; |
| --- | --- |

8.3.5

varmistettava, että kullekin ajoneuvotyypille tai ohjauslaitetyypille suoritetaan vähintään mittaustestit;

| 8.3.6 | huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimustenmukainen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatetaan uudelleen vastaamaan vaatimuksia. |
| --- | --- |

8.3.6

huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimustenmukainen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatetaan uudelleen vastaamaan vaatimuksia.

8.4   Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset.

8.4.1   Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testistä tehdyt pöytäkirjat ja tuotannon valvonta-asiakirjat.

8.4.2   Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä saadaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti.

8.4.3   Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että 8.4.2 kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.

8.4.4   Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin. Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tarkastustiheys on tavallisesti yksi tarkastus vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotannon vaatimuksenmukaisuus saavutettaisiin uudelleen mahdollisimman nopeasti.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Tämän säännön mukaisesti ajoneuvotyypille tai ohjauslaitetyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvoa tai ohjauslaitteita ei ole hyväksytty edellä olevassa 8.2 kohdassa määrätyissä testeissä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (soveltuvin osin).

10.   OHJEET

Kun ohjauslaitetyyppi toimitetaan ajoneuvosta erikseen, pakkauksessa ja asennusohjeissa on selvästi täsmennettävä ajoneuvotyypit, joihin laite voidaan asentaa.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin tai ohjauslaitetyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (soveltuvin osin).

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

13.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

13.1   Tämän säännön muutossarjan 03 virallisesta voimaantulosta alkaen sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perustuvia hyväksyntähakemuksia.

13.2   Ajoneuvotyypin hyväksyntä

13.2.1   Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille tai alle 1,5 tonnia painaville N1-luokan ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 03, lukuun ottamatta tämän säännön 5.1 kohdan vaatimuksia, jotka koskevat ohjauspylvään suurinta pystysuuntaista siirtymistä, jota sovelletaan uusiin hyväksyntöihin vain 12 kuukauden lisäjakson jälkeen.

13.2.2   Kun 48 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän muille kuin M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina 3. muutossarjassa.

13.2.3   Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta ajoneuvotyyppien hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön 03 muutossarjan mukaisesti.

13.3   Ohjauslaitetyypin hyväksynnät

13.3.1   Kun 24 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ohjauslaitetyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina 03 muutossarjalla.

13.3.2   Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta ohjauslaitetyypin hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön 03 muutossarjan mukaisesti.

13.3.3   Muutossarjan 03 toisen täydennyksen virallisesta voimaantulopäivästä sopimuspuolet eivät saa myöntää erillisiä hyväksyntöjä ohjauslaitetyypeille, joissa on turvatyyny.

13.3.4   Muutossarjan 03 toisen täydennyksen virallisesta voimaantulopäivästä sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta erillisiä hyväksyntöjä ohjauslaitetyypeille, joissa on turvatyyny.

---

(1)  1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekin tasavalta, 9 Espanja, 10 Jugoslavia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (vapaa), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (vapaa), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (vapaa), 34 Bulgaria, 35-36 (vapaa), 37 Turkki, 38-39 (vapaa), 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (vapaa), 42 Euroopan yhteisö (sen jäsenvaltiot myöntävät hyväksyntöjä vastaavien ECE-tunnustensa avulla), 43 Japani, 44 (vapaa), 45 Australia ja 46 Ukraina. Järjestyksessä seuraavat numerot osoitetaan muille maille kronologisessa järjestyksessä, jossa ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tai liittyvän kyseiseen sopimukseen. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin osoitetut numerot sopimuspuolille.

(2)  Ks. 4.2.4.1 kohdan alaviite.

(3)  Ks. liitteessä 3 oleva 3.1 kohta.

---

LIITE 1A

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 1B

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön 4.2.4 kohta)

Image

Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännön nro 12 mukaisesti. Hyväksyntänumerosta käy ilmi, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 12 muutossarjan 03 vaatimusten mukaisesti.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.2.5)

Image

Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 12 ja 39 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeroista käy ilmi, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 12 sisälsi muutossarjan 03 muutokset ja sääntö nro 39 muutossarjan 04 muutokset.

MALLI C

(Ks. tämän säännön kohta 4.3.4)

Image

Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ohjauslaitteeseen kiinnitettynä, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännön nro 12 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

MALLI D

(Ks. tämän säännön kohta 4.3.4.3)

Image

Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ohjauslaitteeseen kiinnitettynä, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännössä nro 12, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, olevan 5.2.1 ja/tai 5.3.1 kohdan mukaisesti.

---

(1)  Toinen numero on annettu vain esimerkin vuoksi.

---

LIITE 3

TÖRMÄYSTESTI ESTETTÄ VASTEN EDESTÄPÄIN

1.   TARKOITUS

Tällä testillä tarkastetaan, täyttääkö ajoneuvo 5.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.   ASENNUS, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEET

2.1.   Testauspaikka

Testialueen on oltava riittävän suuri koerataa, estettä ja teknisiä asennuksia varten. Radan loppuosan on vähintään viiden metrin matkalta ennen estettä oltava vaakasuora (kaltevuus vähemmän kuin 3 % metrin matkalla mitattuna), tasainen ja sileä.

2.2.   Este

Este on teräsbetonikappale, joka on edestä vähintään 3 metriä leveä ja vähintään 1,5 metriä korkea. Esteen on oltava niin paksu, että sen massa on vähintään 70 tonnia. Etuseinämän on oltava tasainen, pystysuora ja kohtisuorassa testiradan akseliin nähden. Se on peitettävä vanerilevyillä, jotka ovat 19 ± 1 mm paksuja ja hyväkuntoisia. Teräslevy, joka on vähintään 25 mm paksu, voidaan asentaa vanerilevyn ja esteen väliin. Estettä, jolla on erilaiset ominaisuudet, voidaan käyttää, jos sen törmäyspinnan ala on suurempi kuin testattavan ajoneuvon etuosan törmäysalue ja jos se tuottaa vastaavat tulokset.

2.3.   Ajoneuvon käyttövoima

Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Sen on osuttava esteeseen seuraten rataa, joka on kohtisuorassa törmäysseinään nähden. Ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm.

2.4.   Ajoneuvon kunto

2.4.1.   Testiä varten ajoneuvo on varustettava joko kaikilla tavanomaisilla osilla ja laitteistoilla, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan painoon, tai sen on oltava sellaisessa kunnossa, että se täyttää ajokunnossa tämän vaatimuksen matkustajatilan varusteita ja laitteistoja sekä ajoneuvon kokonaispainon jakautumista koskevilta osin.

Poikkeuksena tämän säännön 5.1 kohdasta testi voidaan valmistajan pyynnöstä suorittaa testinuket paikoilleen asennettuina, jos ne eivät estä ohjausmekanismin liikettä. Testinukkien painoa ei oteta testissä huomioon.

2.4.2.   Jos ajoneuvo kulkee ulkoisten laitteiden avulla, polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä ainakin 90-prosenttisesti sen täydestä tilavuudesta syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1. Kaikki muut järjestelmät (jarrunestesäiliöt, jäähdytin jne.) voivat olla tyhjiä.

2.4.3.   Jos ajoneuvo käy omalla moottorillaan, polttonestesäiliön on oltava vähintään 90-prosenttisesti täynnä. Kaikkien muiden säiliöiden on oltava täynnä.

Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella polttoaineensyöttö moottoriin voidaan järjestää pienitilavuuksisella lisäsäiliöllä. Tällöin polttonestesäiliön on oltava vähintään 90-prosenttisesti täytetty syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1.

2.4.4.   Valmistajan pyynnöstä testeistä vastaava tutkimuslaitos voi sallia, että tässä säännössä esitetyissä testeissä käytetään ajoneuvoa, jota on käytetty muissa säännöissä säädetyissä testeissä (myös sellaiset testit, jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon rakenteeseen).

2.4.5.   Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai muussa tapauksessa säätöalueen puoliväliin.

2.5.   Nopeus törmäyshetkellä

Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h. Jos testi on tehty suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ajoneuvo on täyttänyt vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi.

2.6.   Mittauslaitteet

Edellä 2.5 kohdassa tarkoitetun nopeuden tallentamiseen käytetyn laitteen tarkkuuden on oltava ± 1 %.

3.   TULOKSET

3.1.   Ohjauslaitteen taaksepäin ja ylöspäin suuntautuvan liikkeen määrittämiseksi tallennetaan (1) törmäyksen aikana muutos, jonka törmäys aiheuttaa ohjauspylvään (ja -akselin) yläosan ja ajoneuvon sellaisen pisteen, johon törmäys ei ole vaikuttanut, väliseen etäisyyteen mitattuna vaakasuunnassa (2) yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituusakseliin nähden sekä pystysuunnassa kohtisuoraan pituusakseliin nähden. Muutoksen suurin tallennettu arvo katsotaan taaksepäin ja ylöspäin suuntautuvaksi liikkeeksi.

3.2.   Testin jälkeen ajoneuvon kärsimät vahingot on esitettävä kirjallisessa selosteessa; ainakin yksi valokuva on otettava seuraavista ajoneuvon osista:

| 3.2.1. | sivut (oikea ja vasen), |
| --- | --- |

3.2.1.

sivut (oikea ja vasen),

| 3.2.2. | etuosa, |
| --- | --- |

3.2.2.

etuosa,

| 3.2.3. | pohja, |
| --- | --- |

3.2.3.

pohja,

| 3.2.4. | matkustajatilan sisällä oleva alue, johon törmäys on vaikuttanut. |
| --- | --- |

3.2.4.

matkustajatilan sisällä oleva alue, johon törmäys on vaikuttanut.

4.   KORJAUSKERTOIMET

4.1.   Merkinnät

| V | tallennettu nopeus km/h; |
| --- | --- |
| m0 | prototyypin massa, kun se on tämän liitteen 2.4 kohdassa esitetyssä tilassa; |
| m1 | prototyypin massa mukaan lukien testauslaitteisto; |
| D0 | törmäyksen aikana mitattu etäisyyden muutos, kuten tämän liitteen 3.1 kohdassa esitetään; |
| D1 | testin tuloksien määrittämiseksi käytetty etäisyyden muutos; |
| K1 = | suurempi arvoista ja 0,83; |
| K2 = | suurempi arvoista m0/m1 ja 0,8. |

V

tallennettu nopeus km/h;

m0

prototyypin massa, kun se on tämän liitteen 2.4 kohdassa esitetyssä tilassa;

m1

prototyypin massa mukaan lukien testauslaitteisto;

D0

törmäyksen aikana mitattu etäisyyden muutos, kuten tämän liitteen 3.1 kohdassa esitetään;

D1

testin tuloksien määrittämiseksi käytetty etäisyyden muutos;

K1 =

suurempi arvoista Formula ja 0,83;

K2 =

suurempi arvoista m0/m1 ja 0,8.

4.2.   Korjattu muutos D1, jota käytetään tarkastettaessa, onko prototyyppi tämän säännön vaatimusten mukainen, lasketaan seuraavasta kaavasta:

D1 = D0.K1.K2

4.3.   Törmäystestiä estettä vasten edestäpäin ei vaadita sellaisilta ajoneuvoilta, jotka ovat samanlaisia kuin prototyyppi tämän säännön 2.2 kohdassa eriteltyjen ominaisuuksien osalta, mutta jonka massa m1 on suurempi kuin m0, jos m1 ei ole suurempi kuin 1,25 m0 ja jos muutoksesta D1 kaavalla D2 = (m1/m0).D1 saatu korjattu muutos D2 osoittaa, että uusi ajoneuvo täyttää yhä tämän säännön 5 kohdan vaatimukset.

5.   VASTAAVAT MENETTELYT

5.1.   Vaihtoehtoiset testit voidaan sallia hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaisesti, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste, jossa esitetään käytetty menetelmä ja saadut tulokset tai syy siihen, miksi testiä ei tehty.

5.2.   Vastuu vaihtoehtoisen menetelmän vastaavuuden osoittamisesta on valmistajalla tai tämän edustajalla, joka haluaa käyttää tällaista menetelmää.

---

(1)  Tallentaminen voidaan korvata suurimpien arvojen mittauksilla.

(2)  ”Vaakasuunta” viittaa matkustajatilan asentoon ajoneuvon ollessa liikkumaton ennen testiä eikä siihen asentoon, jossa se on ajoneuvon liikkuessa maanpintaan nähden. ”Pystysuunta” on kohtisuorassa vaakasuuntaan nähden ja ylöspäin.

---

LIITE 4

TESTIKAPPALEELLA TEHTÄVÄ TÖRMÄYSTESTI

1.   TARKOITUS

Testillä tarkastetaan, täyttääkö ajoneuvo tämän säännön 5.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.   ASENNUS, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEET

2.1   Ohjauslaitteen asennus

2.1.1   Ohjauslaite on asennettava ajoneuvon etuosaan, joka saadaan leikkaamalla kori poikittaissuunnassa etuistuimien tasolta ja mahdollisesti poistamalla katto, tuulilasi ja ovet. Tämä osa on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku testikappaleen törmäyksen vaikutuksesta.

Ohjauslaitteen asennuskulman toleranssin on oltava ± 2 astetta suunnittelukulmasta.

2.1.2   Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ohjauslaite voidaan asentaa runkoon, joka jäljittelee ohjausmekanismin asentamista, jos runko/ohjausmekanismi -asennelmalla on korin todelliseen etuosa/ohjausmekanismi -asennelmaan verrattuna:

| 2.1.2.1 | sama geometrinen pohjapiirustus |
| --- | --- |

2.1.2.1

sama geometrinen pohjapiirustus

| 2.1.2.2 | suurempi jäykkyys. |
| --- | --- |

2.1.2.2

suurempi jäykkyys.

2.1.3   Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää. Ohjauslaite on testattava täydellisenä. Ohjauslaitteen ja testipenkin välillä on oltava vähintään 100 mm:n kokoonpainumistila. Ohjausakseli on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku törmäyksen vaikutuksesta (ks. kuva 2).

2.2   Ohjausmekanismin säätö testiä varten

2.2.1   Ensimmäisen testin aikana ohjauslaitetta käännetään siten, että sen jäykin puola on kohtisuorassa testikappaleen kosketuspisteeseen nähden; jos ohjauslaite on ohjauspyörä, testi on toistettava siten, että ohjauspyörän joustavin osa on kohtisuorassa kosketuspisteeseen nähden. Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai muussa tapauksessa säätöalueen puoliväliin.

2.2.2   Jos ajoneuvo on varustettu laitteella, jolla säädetään ohjauspyörän kaltevuutta ja asentoa, testi on tehtävä siten, että ohjauspyörä on valmistajan esittämässä tavanomaisessa käyttöasennossa, joka laboratorion käsityksen mukaan on edustava energian absorption kannalta.

2.2.3   Jos ohjauslaite on varustettu turvatyynyllä, testi on tehtävä turvatyyny täytettynä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella testi voidaan tehdä myös turvatyynyä täyttämättä.

2.3   Testikappale

Testikappaleella on oltava tämän liitteen lisäyksessä määrätty muoto, mitat, massa ja ominaisuudet.

2.4   Voimien mittaus

2.4.1   Testissä mitataan suurin laitteeseen vaakatasossa ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituusakseliin nähden vaikuttava voima, joka kohdistuu testikappaleeseen ohjauslaitteen kanssa tapahtuvan törmäyksen johdosta.

2.4.2   Tämä voima voidaan mitata suoraan tai epäsuorasti tai se voidaan laskea testin aikana tallennetuista arvoista.

2.5   Testikappaleen käyttövoima

2.5.1   Mitä tahansa käyttövoimamenetelmää voidaan käyttää, jos testikappaleen iskeytyessä ohjauslaitetta vasten siihen ei vaikuta mikään käyttövoimalaite. Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitetta vasten likimain suoralla ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen akseliin nähden olevalla liikeradalla.

2.5.2   Testikappaleen H-piste ilmaistaan erityisellä merkillä ja se on säädettävä siten, että se sijaitsee ennen törmäystä vaakasuoralla R-pisteen lävistävällä tasolla ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti.

2.6   Nopeus

Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitteeseen nopeudella 24,1 km/h + 1,2. Jos testi tehdään suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ohjauslaite on täyttänyt vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi.

2.7   Mittauslaitteet

2.7.1   Tämän säännön 5.2 kohdassa tarkoitettujen parametrien tallentamiseen käytetyllä laitteistolla on oltava seuraavat mittaustarkkuudet:

| 2.7.1.1 | testikappaleen nopeus: ± 2 %; |
| --- | --- |

2.7.1.1

testikappaleen nopeus: ± 2 %;

| 2.7.1.2 | ajan mittaus: 1/1 000 sekuntia; |
| --- | --- |

2.7.1.2

ajan mittaus: 1/1 000 sekuntia;

| 2.7.1.3 | Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), kun testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja kuvatallenteista. |
| --- | --- |

2.7.1.3

Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), kun testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja kuvatallenteista.

| 2.7.1.4 | Voiman mittaus
  Käytetyn laitteiston on oltava standardin ISO 6487:1987 vaatimusten mukainen, jollei tässä säännössä toisin eritellä.






  2.7.1.4.1 | Kun kuormituksen siirtolaite on asennettu ohjausmekanismiin:
  Kanavan amplitudin on oltava 1 960 daN (2 000 kg) ja kanavan taajuusluokan 600. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.4

Voiman mittaus

Käytetyn laitteiston on oltava standardin ISO 6487:1987 vaatimusten mukainen, jollei tässä säännössä toisin eritellä.

2.7.1.4.1

Kun kuormituksen siirtolaite on asennettu ohjausmekanismiin:

Kanavan amplitudin on oltava 1 960 daN (2 000 kg) ja kanavan taajuusluokan 600.

| 2.7.1.4.2 | Kun testikappaleeseen on asennettu kiihtyvyysmittari tai kuormitusanturit: kaksi yhdensuuntaista kiihtyvyysmittaria on asetettava symmetrisesti testikappaleen painopisteen poikittaiselle tasolle. Kanavan amplitudin on oltava 60 g ja kanavan taajuusluokan 180. Muita menetelmiä kiihtyvyysmittarien lukumäärän ja sijainnin osalta voidaan käyttää, esimerkiksi jakamalla testilaitteisto eri osiin, joiden painopisteisiin kiihtyvyysmittarit sijoitetaan mittaamaan kiihtyvyyttä vaakasuorasti ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden.
  Tulokseksi saatu voima on se voima, joka vastaa suurinta summaa niistä voimista, jotka on laskettu tai mitattu suoraan kullekin testikappaleen osalle. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2

Kun testikappaleeseen on asennettu kiihtyvyysmittari tai kuormitusanturit: kaksi yhdensuuntaista kiihtyvyysmittaria on asetettava symmetrisesti testikappaleen painopisteen poikittaiselle tasolle. Kanavan amplitudin on oltava 60 g ja kanavan taajuusluokan 180. Muita menetelmiä kiihtyvyysmittarien lukumäärän ja sijainnin osalta voidaan käyttää, esimerkiksi jakamalla testilaitteisto eri osiin, joiden painopisteisiin kiihtyvyysmittarit sijoitetaan mittaamaan kiihtyvyyttä vaakasuorasti ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden.

Tulokseksi saatu voima on se voima, joka vastaa suurinta summaa niistä voimista, jotka on laskettu tai mitattu suoraan kullekin testikappaleen osalle.

2.8   Ympäristön lämpötila: tasainen 20 °C ± 5 °C.

3.   TULOKSET

3.1   Testin jälkeen ohjauslaitteen kärsimät vahingot on todettava ja esitettävä kirjallisessa selosteessa; ohjauslaitteesta/ohjauspylväästä/kojetaulusta on otettava vähintään yksi valokuva sivulta ja vähintään yksi edestä.

3.2   Voiman suurin arvo on mitattava tai laskettava kuten 2.4 kohdassa määrätään.

Lisäys

(Paino: 34–36 kg. Torsoa esittävä testikappale (50. sadannesosa))

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

---

LIITE 5

Päätä edustavalle osalle tehtävä testi

1.   TARKOITUS

Testillä tarkistetaan, täyttääkö ohjauslaite tämän säännön 5.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.   ASENNUKSET, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEISTOT

2.1   Yleistä

2.1.1   Ohjauslaite on testattava täydellisenä.

2.1.2   Jos ohjauslaite on varustettu turvatyynyllä, testi on tehtävä turvatyyny täytettynä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella testi voidaan tehdä myös turvatyynyä täyttämättä.

2.2   Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ajoneuvon tyyppihyväksyntään liittyvää ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää

2.2.1   Ohjauslaite on asennettava ajoneuvon etuosaan, joka saadaan leikkaamalla kori poikittaissuunnassa etuistuimien tasolta ja mahdollisesti poistamalla katto, tuulilasi ja ovet.

Tämä osa on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku testikappaleen törmäyksen vaikutuksesta.

Ohjauslaitteen asennuskulman toleranssin on oltava ± 2 astetta suunnittelukulmasta.

2.2.2   Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ohjauslaite voidaan asentaa runkoon, joka jäljittelee ohjausmekanismin asentamista, jos runko/ohjausmekanismi -asennelmalla on korin todelliseen etuosa/ohjausmekanismi -asennelmaan verrattuna:

| 2.2.2.1 | sama geometrinen pohjapiirustus |
| --- | --- |

2.2.2.1

sama geometrinen pohjapiirustus

| 2.2.2.2 | suurempi jäykkyys. |
| --- | --- |

2.2.2.2

suurempi jäykkyys.

2.3   Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää

Ohjauslaite on testattava täydellisenä. Ohjauslaitteen ja testipenkin välillä on oltava vähintään 100 mm:n kokoonpainumistila. Ohjausakseli on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta ohjausakseli ei liiku törmäyksen vaikutuksesta (ks. kuva 1).

2.3.1   Valmistajan pyynnöstä testi voidaan tehdä edellä 2.2 kohdassa eritellyissä olosuhteissa. Tällöin hyväksyntä koskee vain määritellyn tyyppisiä ajoneuvoja.

3.   TESTAUSLAITTEISTO

3.1   Laitteisto koostuu täysinohjatusta lineaarisesta iskurista, jonka paino on 6,8 kg. Sen törmäysalue on puolipallon muotoinen ja sen halkaisija on 165 mm.

3.2   Päätä edustavaan osaan on asennettava kaksi kiihtyvyysmittaria ja nopeudenmittauslaite, jotka mittaavat arvoja törmäyksen suuntaisesti.

3.3   Mittauslaitteet

3.3.1   Mittauslaitteiden on vastattava standardin ISO 6487:1987 vaatimuksia. Lisäksi niissä voi olla seuraavanlaisia ominaisuuksia:

3.3.2   Kiihtyvyys

Kanavan amplitudiluokka 150 g (CAC)

Kanavan taajuusluokka 600 Hz (CFC).

3.3.3   Nopeus

Tarkkuuden on oltava ± 1 %

3.3.4   Ajan mittaus

Laitteiston on voitava tallentaa toiminta koko sen kestoajan ja tallentamisen on tapahduttava yhden tuhannesosasekunnin tarkkuudella. Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), kun testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja kuvatallenteista.

4.   TESTAUSMENETTELY

4.1   Ohjauslaitteen tason on oltava kohtisuorassa törmäyssuuntaan nähden.

4.2   Kuhunkin ohjauslaitteeseen on enintään neljään ja vähintään kolmeen kohtaan kohdistettava törmäys. Kussakin törmäyksessä käytetään uutta ohjauslaitetta. Peräkkäisissä törmäyksissä iskurin keskiviivan suuntaisella akselilla on sijaittava ainakin yksi seuraavista pisteistä:

| 4.2.1 | ohjauslaitteen keskiön keskusta; |
| --- | --- |

4.2.1

ohjauslaitteen keskiön keskusta;

| 4.2.2 | jäykimmän ja tuetuimman puolan liitos ohjauslaitteen kehän sisäreunaan; |
| --- | --- |

4.2.2

jäykimmän ja tuetuimman puolan liitos ohjauslaitteen kehän sisäreunaan;

| 4.2.3 | ohjauslaitteen kehän lyhimmän ilman tukea olevan alueen keskikohta, jolla ei ole puolaa; |
| --- | --- |

4.2.3

ohjauslaitteen kehän lyhimmän ilman tukea olevan alueen keskikohta, jolla ei ole puolaa;

| 4.2.4 | hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan ohjauslaitteen epäedullisin asento. |
| --- | --- |

4.2.4

hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan ohjauslaitteen epäedullisin asento.

4.3   Iskurin on iskeydyttävä ohjauslaitteeseen nopeudella 24,1 km/h; tämä nopeus on saavutettava joko pelkällä käyttöenergialla tai käyttämällä ylimääräistä käyttövoimalaitetta.

5.   TULOKSET

5.1   Edellä tarkoitettujen menettelyjen mukaisissa testeissä iskurin hidastuvuusarvoksi otetaan kahden hidastuvuusmittarin lukeman yhtäaikainen keskiarvo.

6.   VASTAAVAT MENETTELYT

6.1   Vaihtoehtoiset testit voidaan sallia hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaisesti, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä käytetyt menetelmät ja saavutetut tulokset esittävä seloste.

6.2   Vastuu vaihtoehtoisen menetelmän vastaavuuden osoittamisesta on valmistajalla tai tämän edustajalla, joka haluaa käyttää tällaista menetelmää.

Kuva 1a

Testilaitteisto

Image

Kuva 1b

Testilaitteiston jäykkyyden mittaaminen

Image

---

LIITE 6

Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen ”H”-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan ”H”-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi (1).

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetaan:

| 2.1. | ”Vertailutiedoilla” yhtä tai useampaa seuraavista istumapaikan ominaisuuksista:






  2.1.1. | ”H”-pistettä ja ”R”-pistettä sekä niiden välistä suhdetta, |
| --- | --- | --- |

2.1.

”Vertailutiedoilla” yhtä tai useampaa seuraavista istumapaikan ominaisuuksista:

2.1.1.

”H”-pistettä ja ”R”-pistettä sekä niiden välistä suhdetta,

| 2.1.2. | istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta. |
| --- | --- |

2.1.2.

istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta.

| 2.2. | ”Kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella” laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

2.2.

”Kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella” laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

| 2.3. | ”H-pisteellä” kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen kohdistusnappien välissä. ”H”-piste vastaa teorettisesti ”R”-pistettä (toleranssit määritellään jäljempänä 3.2.2 kohdassa). Kun H-piste on määritetty 4 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyynyrakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään; |
| --- | --- |

2.3.

”H-pisteellä” kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen kohdistusnappien välissä. ”H”-piste vastaa teorettisesti ”R”-pistettä (toleranssit määritellään jäljempänä 3.2.2 kohdassa). Kun H-piste on määritetty 4 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyynyrakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään;

| 2.4. | ”R-pisteellä” tai ”istuimen vertailupisteellä” valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.

”R-pisteellä” tai ”istuimen vertailupisteellä” valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti.

| 2.5. | ”Ylävartalon viivalla” kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa, |
| --- | --- |

2.5.

”Ylävartalon viivalla” kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa,

| 2.6. | ”Istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla”. ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2. kohta), |
| --- | --- |

2.6.

”Istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla”. ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2. kohta),

| 2.7. | ”Suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla””R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa, |
| --- | --- |

2.7.

”Suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla””R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa,

| 2.8. | ”Matkustajan keskitasolla” (C/LO) kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa osoitettuihin istumapaikkoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuimien osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja, |
| --- | --- |

2.8.

”Matkustajan keskitasolla” (C/LO) kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa osoitettuihin istumapaikkoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuimien osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja,

| 2.9. | ”Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä” tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää, |
| --- | --- |

2.9.

”Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä” tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää,

| 2.10. | ”Vertailumerkeillä” ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia), |
| --- | --- |

2.10.

”Vertailumerkeillä” ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia),

| 2.11. | ”Ajoneuvon mittausasennolla” ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä. |
| --- | --- |

2.11.

”Ajoneuvon mittausasennolla” ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä.

3.   VAATIMUKSET

3.1.   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1. | kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit, |
| --- | --- |

3.1.1.

kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit,

| 3.1.2. | suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma, |
| --- | --- |

3.1.2.

suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma,

| 3.1.3. | kaikki merkinnät, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3.

kaikki merkinnät, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon.

3.2.   Mitattujen tietojen ja suunniteltujen eritelmien välinen suhde

3.2.1.   ”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan istuimen selkänojan suunniteltuun kaltevuuskulman arvoon.

3.2.2.   ”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä istuimen selkänojan suunnitellun kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta istuimen selkänojan suunnitellusta kaltevuuskulmasta.

3.2.3.   Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

3.2.4.   Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja.

3.2.5.   Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan.

4.   MENETTELY ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

4.1.   Valmistajan on huolehdittava siitä, että ajoneuvon lämpötila on 20 ± 10 °C sen varmistamiseksi, että istuinmateriaali on saavuttanut huoneenlämmön. Jos tarkastettavalla istuimella ei ole ennen istuttu, sillä istuu 70–80 kg:n painoinen henkilö tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista.

4.2.   Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

4.3.   Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.

4.4.   Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat perusominaisuudet (2) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

4.5.   Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, että istuimen reuna estää koneen asettamisen vaakatasoon.

4.6.   Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen kohdistusnappien kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7.   Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti:

4.7.1.   Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja

4.7.1.1.   Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen näkönappien kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7.1.2.   Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Näkönappien linjaus ei saa muuttua.

4.7.2.   Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.

4.7.3.   Muut suunnitellut istumapaikat:

Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1 kohdassa esitettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti.

4.8.   Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon.

4.9.   Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1. | jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan. |
| --- | --- |

4.9.1.

jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan.

| 4.9.2. | jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2.

jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

4.10.   Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ± 10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin.

4.11.   Asennetaan oikean ja vasemman lantio-osan painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen on pysyttävä vaakatasossa.

4.12.   Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka vapautuu.

Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystylinjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuunnassa tai eteen- ja taaksepäin.

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.

| | Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen. |
| --- | --- |

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.

| | Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle vaaka-asentoon. |
| --- | --- |

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle vaaka-asentoon.

4.13.   T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:

| a) | selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten, |
| --- | --- |

a)

selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten,

| b) | vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta, kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta, kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan.

4.14.   Tehdään kaikki mittaukset:

| 4.14.1. | ”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen, |
| --- | --- |

4.14.1.

”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen,

| 4.14.2. | istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
| --- | --- |

4.14.2.

istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa.

4.15.   Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii.

4.16.   Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava:

| 4.16.1. | eturivin istuinten osalta kuljettajan istuin, |
| --- | --- |

4.16.1.

eturivin istuinten osalta kuljettajan istuin,

| 4.16.2. | takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin. |
| --- | --- |

4.16.2.

takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin.

---

(1)  Etuistuimia lukuun ottamatta missä tahansa istumapaikassa, jossa ”H”-pistettä ei voida määrittää ”kolmiulotteista ”H”-pistekonetta” tai menettelyjä käyttäen, valmistajan ilmoittama ”R”-piste voidaan ottaa vertailupisteeksi toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan.

(2)  Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne jne.

Lisäys 1

Kolmiulotteisen H-pistekoneen kuvaus (1) (3-D H -laite)

1.   Selkänoja- ja istuinkaukalot

Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja metallista. Niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu ”H”-pisteestä. ”H”-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.

2.   Vartalon ja jalan osat

Sääriosat kytketään istuinkaukaloon polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivuttaissuuntainen jatke. Sääriosiin kiinnitetään kvadrantit polvikulmien mittaamista varten. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa’alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Kuva 1

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen osien nimitykset

Image

Kuva 2

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen osien mittasuhteet ja jakautuminen

Image

---

(1)  Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.

Kone vastaa ISO-standardissa 6549-1980 kuvattua laitetta.

Lisäys 2

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

| 1. | Kolmiulotteinen viitejärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva) (1). |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen viitejärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva) (1).

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | ’R’-pisteen ja ’H’-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

’R’-pisteen ja ’H’-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Kuva

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

Image

---

(1)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130, 1978.

Lisäys 3

Istumapaikkoja koskevat vertailutiedot

1.   Vertailutietojen koodaus

Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:

| L | = | vasen |
| --- | --- | --- |
| C | = | keski |
| R | = | oikea |

L

=

vasen

C

=

keski

R

=

oikea

2.   Ajoneuvon mittausasennon kuvaus:

| 2.1 | Vertailumerkkien koordinaatit






  X | ... |
| --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

2.1

Vertailumerkkien koordinaatit

X

...

Y

...

Z

...

3.   Vertailutietojen luettelo:

| 3.1 | Istumapaikka: ...






  3.1.1 | ’R’-pisteen koordinaatit






  X | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

3.1

Istumapaikka: ...

3.1.1

’R’-pisteen koordinaatit

X

...

Y

...

Z

...

| 3.1.2 | Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ... |
| --- | --- |

3.1.2

Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: ...

| 3.1.3 | Eritelmät istuimen säätöä varten (1)








  vaakasuora säätö | : | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| pystysuora säätö | : | ... |
| kulmittainen säätö | : | ... |
| istuimen selkänojan kaltevuuskulma | : | ... |

3.1.3

Eritelmät istuimen säätöä varten (1)

vaakasuora säätö

:

...

pystysuora säätö

:

...

kulmittainen säätö

:

...

istuimen selkänojan kaltevuuskulma

:

...

Huomautus: Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdissa.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 26.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/41

---

NEUVOSTON YHTEINEN TOIMINTA 2008/487/YUTP,

hyväksytty 23 päivänä kesäkuuta 2008,

jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan unionin turvallisuusstrategian, jossa kannatetaan tehokkaaseen monenvälisyyteen perustuvaa kansainvälistä järjestystä. Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille. Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistaminen ja sen auttaminen varustautumaan siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti, on Euroopan unionille ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan unionin turvallisuusstrategian, jossa kannatetaan tehokkaaseen monenvälisyyteen perustuvaa kansainvälistä järjestystä. Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille. Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistaminen ja sen auttaminen varustautumaan siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti, on Euroopan unionille ensisijainen tavoite.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 10 päivänä joulukuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa 51/45 kaikkia valtioita kehotettiin pyrkimään päättäväisesti saamaan aikaan tehokas oikeudellisesti sitova sopimus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, valmistuksen ja siirron kieltämiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 10 päivänä joulukuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa 51/45 kaikkia valtioita kehotettiin pyrkimään päättäväisesti saamaan aikaan tehokas oikeudellisesti sitova sopimus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, valmistuksen ja siirron kieltämiseksi.

| (3) | Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskeva yleissopimus (jäljempänä ’yleissopimus’) avattiin allekirjoittamista varten 3 päivänä joulukuuta 1997 ja tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1999. Se on kattava kansainvälinen asiakirja, jossa määrätään kaikista jalkaväkimiinoihin liittyvistä asioista, mukaan lukien niiden käyttö, tuotanto ja kauppa, uhrien auttaminen, miinanraivaus ja varastojen hävittäminen. |
| --- | --- |

(3)

Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskeva yleissopimus (jäljempänä ’yleissopimus’) avattiin allekirjoittamista varten 3 päivänä joulukuuta 1997 ja tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1999. Se on kattava kansainvälinen asiakirja, jossa määrätään kaikista jalkaväkimiinoihin liittyvistä asioista, mukaan lukien niiden käyttö, tuotanto ja kauppa, uhrien auttaminen, miinanraivaus ja varastojen hävittäminen.

| (4) | Yleissopimuksen sopimusvaltiot hyväksyivät joulukuussa 2004 Nairobin toimintasuunnitelman 2005–2009 ja pääsivät yhteisymmärrykseen eräistä edellytyksistä, jotka koskevat yleissopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja täytäntöönpanoa kaikilta osin. |
| --- | --- |

(4)

Yleissopimuksen sopimusvaltiot hyväksyivät joulukuussa 2004 Nairobin toimintasuunnitelman 2005–2009 ja pääsivät yhteisymmärrykseen eräistä edellytyksistä, jotka koskevat yleissopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja täytäntöönpanoa kaikilta osin.

| (5) | Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi joulukuussa 2007 päätöslauselman 62/41 yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja kehotti niitä valtioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet yleissopimusta, liittymään siihen viipymättä, niitä valtioita, jotka ovat allekirjoittaneet mutta eivät ratifioineet yleissopimusta, ratifioimaan sen viipymättä ja kaikkia valtioita mahdollisuuksien mukaan edistämään yleissopimukseen liittymistä kahdenvälisten, osa-alueellisten, alueellisten ja monenvälisten yhteyksien, vaikuttamismahdollisuuksien, seminaarien sekä muiden keinojen avulla, |
| --- | --- |

(5)

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi joulukuussa 2007 päätöslauselman 62/41 yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja kehotti niitä valtioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet yleissopimusta, liittymään siihen viipymättä, niitä valtioita, jotka ovat allekirjoittaneet mutta eivät ratifioineet yleissopimusta, ratifioimaan sen viipymättä ja kaikkia valtioita mahdollisuuksien mukaan edistämään yleissopimukseen liittymistä kahdenvälisten, osa-alueellisten, alueellisten ja monenvälisten yhteyksien, vaikuttamismahdollisuuksien, seminaarien sekä muiden keinojen avulla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN:

1 artikla

1.   Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan vuoden 1997 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukemiseksi YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 62/41 mukaisesti Euroopan unionilla, jäljempänä ’EU’, on seuraavat tavoitteet:

| a) | yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen edistäminen ja vuonna 2009 järjestettävän toisen tarkistuskonferenssin valmistelun tukeminen; |
| --- | --- |

a)

yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen edistäminen ja vuonna 2009 järjestettävän toisen tarkistuskonferenssin valmistelun tukeminen;

| b) | yleissopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon tukeminen sopimusvaltioissa. |
| --- | --- |

b)

yleissopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon tukeminen sopimusvaltioissa.

2.   Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi EU toteuttaa seuraavat hankkeet:

| a) | enintään kuuden sellaisen alueellisen tai osa-alueellisen seminaarin järjestäminen, jonka tarkoituksena on edistää yleissopimukseen liittymistä ja sen ratifiointia sekä valmistella vuonna 2009 järjestettävää toista tarkistuskonferenssia; |
| --- | --- |

a)

enintään kuuden sellaisen alueellisen tai osa-alueellisen seminaarin järjestäminen, jonka tarkoituksena on edistää yleissopimukseen liittymistä ja sen ratifiointia sekä valmistella vuonna 2009 järjestettävää toista tarkistuskonferenssia;

| b) | jatkuvan teknisen avun antaminen ja enintään 25 kohdennetun teknisen avustusvierailun tekeminen sopimusvaltioihin yleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa koskevien suositusten antamiseksi. |
| --- | --- |

b)

jatkuvan teknisen avun antaminen ja enintään 25 kohdennetun teknisen avustusvierailun tekeminen sopimusvaltioihin yleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa koskevien suositusten antamiseksi.

Näiden hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus on liitteessä.

2 artikla

1.   Puheenjohtajavaltio, jota avustaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri, jäljempänä ’korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri’, vastaa tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanosta. Komissio osallistuu toimintaan täysimääräisesti.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta vastaa Geneven kansainvälisen humanitaarisen miinanraivauksen keskuksen täytäntöönpanon tukiyksikkö (Implementation Support Unit of the Geneva International Centre for Humanitarian Demining (ISU/GICHD)). Se suorittaa tehtävänsä puheenjohtajavaltiota avustavan, korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin valvonnassa. Tätä varten korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri sopii tarvittavista järjestelyistä ISU/GICHD:n kanssa.

3.   Puheenjohtajavaltio, korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri ja komissio tiedottavat toisilleen säännöllisesti hankkeista, kukin toimivaltansa mukaisesti.

3 artikla

1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 1 070 000 euroa, joka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisella määrällä rahoitettujen menojen hallinnointiin sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.

3.   Komissio valvoo 2 kohdassa tarkoitettujen avustuksina suoritettavien menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee ISU/GICHD:n kanssa rahoitussopimuksen. Rahoitussopimuksessa määrätään, että ISU/GICHD varmistaa Euroopan unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän yhteisen toiminnan voimaantulon jälkeen. Komissio ilmoittaa neuvostolle prosessiin liittyvistä mahdollisista vaikeuksista sekä rahoitussopimuksen tekemisen päivämäärästä.

4 artikla

Puheenjohtajavaltio, jota avustaa korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri, raportoi neuvostolle tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanosta ISU/GICHD:n säännöllisin väliajoin laatimien raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille. Komissio osallistuu toimintaan täysimääräisesti. Se toimittaa tietoja tämän yhteisen toiminnan toteuttamisen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sen voimassaolo päättyy 21 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään, tai kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona tämä yhteinen toiminta hyväksytään, jos rahoitussopimusta ei ole tehty tämän ajan kuluessa.

6 artikla

Tämä yhteinen toiminta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. JARC

---

LIITE

1.   Tavoite

Tämän yhteisen toiminnan yleisenä tavoitteena on edistää yleissopimuksen maailmanlaajuista soveltamista, tukea yleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa sopimusvaltioissa ja tukea vuonna 2009 järjestettävän toisen tarkistuskonferenssin valmisteluja. Mahdollisimman kattava synergia EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa varmistetaan.

2.   Hankkeet

2.1   Jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirron kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen ja täytäntöönpanon edistäminen ja vuoden 2009 tarkistuskonferenssin valmistelu.

2.1.1   Hankkeen tavoite

Yleissopimukseen liittymisen edistäminen alueellisin ja osa-alueellisin seminaarein ja toisen tarkistuskonferenssin valmistelujen tukeminen.

2.1.2   Hankkeen kuvaus

Järjestetään enintään kuusi alueellista tai osa-alueellista kokousta toisen tarkistuskonferenssin valmistelemiseksi ja yleissopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen edistämiseksi.

2.1.3   Hankkeen tulokset

Yleissopimuksen osapuolten määrän lisääminen ja yleissopimuksen tavoitteita ja sen ratifioinnista johtuvien velvoitteiden merkitystä koskevan maailmanlaajuisen kiinnostuksen herättäminen uudelleen sekä tulevien sopimusvaltioiden jalkaväkimiinaohjelmia koskevien tarpeiden parempi tuntemus.

Vuonna 2009 järjestettävän toisen tarkistuskonferenssin parempi valmistelu tehostamalla alueellista osallistumista ja verkostoitumista.

2.1.4   Seminaaripaikat

ISU/GICHD esittää mahdollisista alueellisista seminaaripaikoista luettelon, jonka puheenjohtajavaltio hyväksyy korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana yhteistyössä neuvoston toimivaltaisten elinten kanssa.

Seminaaripaikkojen valintakriteereitä ovat muun muassa kyseessä olevan valtion halukkuus ja sitoutuminen seminaarin isännöintiin tietyllä alueella, yleissopimuksen sopimusvaltioiden sitoutuneisuuden taso alueella ja tarvittaessa asiaan liittyvän alueellisen tai osa-alueellisen järjestön sitoutuneisuus.

2.1.5   Hankkeen tuensaajat

Valtiot, jotka ovat tai eivät ole yleissopimuksen osapuolia alueilla, joilla seminaarit järjestetään.

2.2   Yleissopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon tukeminen

2.2.1   Hankkeen tavoite

Sopimusvaltioiden tukeminen yleissopimuksen määräysten täytäntöönpanossa.

2.2.2   Hankkeen kuvaus

Avustetaan niitä yleissopimuksen sopimusvaltioita, jotka parhaillaan täyttävät yleissopimuksesta johtuvia velvoitteitaan.

Järjestetään sopimusvaltioihin teknisiä avustusvierailuja, joiden tarkoituksena on arvioida, miten yleissopimuksesta johtuvia velvoitteita noudatetaan kansallisesti, ja antaa tukea, ottaen huomioon muut asiaan liittyvät parhaillaan toteutettavat ohjelmat ja/tai toimet sekä Nairobin huippukokouksen ja vuosittaisten tilannekatsausten tulokset.

2.2.3   Hankkeen tulokset

| — | Tiedon saaminen kansallisella tasolla toteutetuista täytäntöönpanotoimista, joiden perusteella EU voi toteuttaa jatkotoimia. |
| --- | --- |

—

Tiedon saaminen kansallisella tasolla toteutetuista täytäntöönpanotoimista, joiden perusteella EU voi toteuttaa jatkotoimia.

| — | Neuvojen ja suositusten antaminen yleissopimuksen velvoitteiden noudattamisen edellyttämistä teknisistä vaatimuksista. |
| --- | --- |

—

Neuvojen ja suositusten antaminen yleissopimuksen velvoitteiden noudattamisen edellyttämistä teknisistä vaatimuksista.

| — | Asiaan liittyvien kansallisten suunnitelmien kehittäminen, ottaen huomioon yleissopimuksen mukaiset velvoitteet. |
| --- | --- |

—

Asiaan liittyvien kansallisten suunnitelmien kehittäminen, ottaen huomioon yleissopimuksen mukaiset velvoitteet.

2.2.4   Hankkeen tuensaajat

Sopimusvaltioita kehotetaan pyytämään apua. Päätös tehdään sen perusteella, missä määrin apua pyytäneet sopimusvaltiot ovat keränneet tarvittavat taustatiedot ennen yleissopimukseen sitoutumista, tukeneet mielekkäällä tavalla teknisten asiantuntijoiden vierailua ja osoittaneet valmiutensa hyödyntää täysimääräisesti näin saatuja tietoja.

Tuensaajien valinnassa otetaan huomioon, missä määrin mahdolliset tuensaajat ovat noudattaneet miinanraivauksen ja varastojen hävittämisen alalla tekemiään sitoumuksia yleissopimusta koskevissa kokouksissa vahvistettuihin määräaikoihin mennessä.

ISU/GICHD esittää tuensaajista lopullisen luettelon, jonka puheenjohtajavaltio hyväksyy korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana yhteistyössä neuvoston toimivaltaisten elinten kanssa.

3.   Kesto

Tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanon kokonaiskesto on 21 kuukautta.

4.   Täytäntöönpanosta vastaava elin

Puheenjohtajavaltio vastaa korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanosta ja valvonnasta. Puheenjohtajavaltio antaa vastuun teknisestä täytäntöönpanosta ISU/GICHD:lle.

ISU/GICHD varmistaa Euroopan unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.

5.   Raportointi

ISU/GICHD laatii yksityiskohtaisen raportin kunkin suunnitellun seminaarin ja teknisen avustuskäynnin jälkeen.

---