# Eiropas Savienības L 151/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 151 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 11. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 151

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 11. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 515/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 516/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 184/2007, (EK) Nr. 243/2007, (EK) Nr. 1142/2007, (EK) Nr. 1380/2007 un (EK) Nr. 165/2008 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem konkrētām dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 518/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka neapstrādātu rozīņu un neapstrādātu žāvētu vīģu uzglabāšanas atbalsta apjomu | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 519/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko apstiprina maznozīmīgus grozījumus tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Volailles de Loué (AĢIN)) | 27 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 520/2008 (2008. gada 9. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes ICES Vb, VI un VII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | 31 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 515/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 516/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 184/2007, (EK) Nr. 243/2007, (EK) Nr. 1142/2007, (EK) Nr. 1380/2007 un (EK) Nr. 165/2008 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem konkrētām dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 518/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka neapstrādātu rozīņu un neapstrādātu žāvētu vīģu uzglabāšanas atbalsta apjomu

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 519/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko apstiprina maznozīmīgus grozījumus tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Volailles de Loué (AĢIN))

Volailles de Loué

27

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 520/2008 (2008. gada 9. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes ICES Vb, VI un VII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

31

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome un Komisija |
| | | 2008/429/EK, Euratom |
| | * | Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs), lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 33 |
| | | 2008/430/EK, Euratom |
| | * | Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs) par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 35 |
| | | Padome |
| | | 2008/431/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 5. jūnijs), ar ko pilnvaro dažas dalībvalstis Eiropas Kopienas interesēs ratificēt 1996. gada Hāgas Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem vai tai pievienoties, kā arī pilnvaro dažas dalībvalstis nākt klajā ar deklarāciju par Kopienas tiesību aktu attiecīgu iekšēju noteikumu piemērošanu | 36 |
| Konvencija par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem | 39 |
| | | Komisija |
| | | 2008/432/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 23. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1937)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2008/433/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 10. jūnijs), ar ko iespējama piesārņojuma ar minerāleļļu dēļ paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļas importu un saulespuķu eļļas sūtījumus no Ukrainas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2709)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome un Komisija

2008/429/EK, Euratom

*

Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs), lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

33

2008/430/EK, Euratom

*

Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs) par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

35

Padome

2008/431/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 5. jūnijs), ar ko pilnvaro dažas dalībvalstis Eiropas Kopienas interesēs ratificēt 1996. gada Hāgas Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem vai tai pievienoties, kā arī pilnvaro dažas dalībvalstis nākt klajā ar deklarāciju par Kopienas tiesību aktu attiecīgu iekšēju noteikumu piemērošanu

36

Konvencija par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem

39

Komisija

2008/432/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 23. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1937)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1937)

1

49

2008/433/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 10. jūnijs), ar ko iespējama piesārņojuma ar minerāleļļu dēļ paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļas importu un saulespuķu eļļas sūtījumus no Ukrainas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2709)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2709)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 515/2008

(2008. gada 10. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 11. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 36,7 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 55,0 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 23,0 |
| TR | 118,6 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | AR | 125,8 |
| EG | 150,8 |
| TR | 129,5 |
| US | 176,3 |
| ZA | 143,1 |
| ZZ | 145,1 |
| 0808 10 80 | AR | 100,9 |
| BR | 84,9 |
| CL | 98,0 |
| CN | 87,2 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 106,4 |
| US | 125,6 |
| UY | 152,2 |
| ZA | 85,6 |
| ZZ | 99,1 |
| 0809 10 00 | TR | 195,6 |
| US | 317,3 |
| ZZ | 256,5 |
| 0809 20 95 | TR | 492,1 |
| US | 400,6 |
| ZZ | 446,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

60,9

MK

36,7

TR

67,5

ZZ

55,0

0707 00 05

JO

162,5

MK

23,0

TR

118,6

ZZ

101,4

0709 90 70

TR

103,8

ZZ

103,8

0805 50 10

AR

125,8

EG

150,8

TR

129,5

US

176,3

ZA

143,1

ZZ

145,1

0808 10 80

AR

100,9

BR

84,9

CL

98,0

CN

87,2

MK

50,7

NZ

106,4

US

125,6

UY

152,2

ZA

85,6

ZZ

99,1

0809 10 00

TR

195,6

US

317,3

ZZ

256,5

0809 20 95

TR

492,1

US

400,6

ZZ

446,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 516/2008

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 184/2007, (EK) Nr. 243/2007, (EK) Nr. 1142/2007, (EK) Nr. 1380/2007 un (EK) Nr. 165/2008 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem konkrētām dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | BASF Aktiengesellschaft saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesniedzis pieteikumu par atļaujas turētāja nosaukuma maiņu attiecībā uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (2), (EK) Nr. 184/2007 (3), (EK) Nr. 243/2007 (4), (EK) Nr. 1142/2007 (5), (EK) Nr. 1380/2007 (6) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 165/2008 (7). |
| --- | --- |

(1)

BASF Aktiengesellschaft saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesniedzis pieteikumu par atļaujas turētāja nosaukuma maiņu attiecībā uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (2), (EK) Nr. 184/2007 (3), (EK) Nr. 243/2007 (4), (EK) Nr. 1142/2007 (5), (EK) Nr. 1380/2007 (6) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 165/2008 (7).

| (2) | Minētās regulas atļauj konkrētu piedevu lietošanu. Atļauja ir piesaistīta atļaujas turētājam. Visos gadījumos atļaujas turētājs ir BASF Aktiengesellschaft. |
| --- | --- |

(2)

Minētās regulas atļauj konkrētu piedevu lietošanu. Atļauja ir piesaistīta atļaujas turētājam. Visos gadījumos atļaujas turētājs ir BASF Aktiengesellschaft.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka BASF Aktiengesellschaft ar 2008. gada 14. janvāri ir pārveidots par BASF SE un ka BASF SE ir tas pats uzņēmums un tam tagad pieder minēto piedevu tirdzniecības tiesības. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis atbilstošus dokumentus, kas apstiprina tā apgalvojumu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka BASF Aktiengesellschaft ar 2008. gada 14. janvāri ir pārveidots par BASF SE un ka BASF SE ir tas pats uzņēmums un tam tagad pieder minēto piedevu tirdzniecības tiesības. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis atbilstošus dokumentus, kas apstiprina tā apgalvojumu.

| (4) | Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neietver attiecīgo piedevu jaunu novērtējumu. Par pieteikumu informēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. |
| --- | --- |

(4)

Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neietver attiecīgo piedevu jaunu novērtējumu. Par pieteikumu informēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.

| (5) | Lai pieteikuma iesniedzējs no 2008. gada 14. janvāra varētu izmantot savas tirdzniecības tiesības ar nosaukumu BASF SE, jāmaina atļauju nosacījumi, kas stājas spēkā ar minēto dienu. |
| --- | --- |

(5)

Lai pieteikuma iesniedzējs no 2008. gada 14. janvāra varētu izmantot savas tirdzniecības tiesības ar nosaukumu BASF SE, jāmaina atļauju nosacījumi, kas stājas spēkā ar minēto dienu.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 184/2007, (EK) Nr. 243/2007, (EK) Nr. 1142/2007, (EK) Nr. 1380/2007 un (EK) Nr. 165/2008. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 184/2007, (EK) Nr. 243/2007, (EK) Nr. 1142/2007, (EK) Nr. 1380/2007 un (EK) Nr. 165/2008.

| (7) | Ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot pašreizējos krājumus. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot pašreizējos krājumus.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1200/2005 I pielikuma 2. ailes 1. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

2.   Regulas (EK) Nr. 184/2007 pielikuma 2. ailes 4d800. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

3.   Regulas (EK) Nr. 243/2007 pielikuma 2. ailes 4a1600. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

4.   Regulas (EK) Nr. 1142/2007 pielikuma 2. ailes 4a1600. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

5.   Regulas (EK) Nr. 1380/2007 pielikuma 2. ailes 4a62. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

6.   Regulas (EK) Nr. 165/2008 pielikuma 2. ailes 4a1600. ierakstā vārdus “BASF Aktiengesellschaft” aizvieto ar vārdiem “BASF SE”.

2. pants

Pašreizējos krājumus, kas atbilst noteikumiem, kurus piemēroja pirms šās regulas stāšanās spēkā, var turpināt laist tirgū un izmantot līdz 2008. gada 31. oktobrim.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 14. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 195, 27.7.2005., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1445/2006 (OV L 271, 30.9.2006., 22. lpp.).

2

(3)  OV L 63, 1.3.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 73, 13.3.2007., 4. lpp.

4

(5)  OV L 256, 2.10.2007., 20. lpp.

5

(6)  OV L 309, 27.11.2007., 21. lpp.

6

(7)  OV L 50, 23.2.2008., 8. lpp.

7

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 517/2008

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (1), un jo īpaši tās 48. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 850/98 ir noteikti tehniski saglabāšanas pasākumi, ko piemēro zvejas resursu ieguvei un izkraušanai, kuru veic dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos jūras ūdeņos. Cita starpā tajā paredzēts, ka jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par zvejas rīku auklas diametra novērtēšanu un linuma acs izmēra noteikšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 850/98 ir noteikti tehniski saglabāšanas pasākumi, ko piemēro zvejas resursu ieguvei un izkraušanai, kuru veic dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos jūras ūdeņos. Cita starpā tajā paredzēts, ka jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par zvejas rīku auklas diametra novērtēšanu un linuma acs izmēra noteikšanu.

| (2) | Komisijas 2003. gada 24. janvāra Regulā (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai (2), ietverti daži tehniski noteikumi par mērierīču izmantošanu zvejas rīku linuma acs izmēra un auklas diametra noteikšanai. Zvejas inspektori patlaban lieto šādas mērierīces, tomēr dažos gadījumos starp zvejas inspektoriem un zvejniekiem ir izcēlušies strīdi par linuma acu mērīšanas metodēm un rezultātiem, kuri atkarībā no minēto mērierīču pielietošanas veida var būt dažādi. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 24. janvāra Regulā (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai (2), ietverti daži tehniski noteikumi par mērierīču izmantošanu zvejas rīku linuma acs izmēra un auklas diametra noteikšanai. Zvejas inspektori patlaban lieto šādas mērierīces, tomēr dažos gadījumos starp zvejas inspektoriem un zvejniekiem ir izcēlušies strīdi par linuma acu mērīšanas metodēm un rezultātiem, kuri atkarībā no minēto mērierīču pielietošanas veida var būt dažādi.

| (3) | Turklāt nesenie tehniskie uzlabojumi zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanai lietoto instrumentu izstrādē ir palielinājuši šo instrumentu precizitāti. Ir lietderīgi noteikt, ka Kopienas un nacionālajiem zvejas inspektoriem jāizmanto šie pilnveidotie instrumenti. Attiecīgi jaunās mērierīces lietošana jānosaka par obligātu Kopienas inspektoriem un dalībvalstu nacionālajiem zvejas inspektoriem, un minētā ierīce jāmarķē kā “EK mērierīce”. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt nesenie tehniskie uzlabojumi zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanai lietoto instrumentu izstrādē ir palielinājuši šo instrumentu precizitāti. Ir lietderīgi noteikt, ka Kopienas un nacionālajiem zvejas inspektoriem jāizmanto šie pilnveidotie instrumenti. Attiecīgi jaunās mērierīces lietošana jānosaka par obligātu Kopienas inspektoriem un dalībvalstu nacionālajiem zvejas inspektoriem, un minētā ierīce jāmarķē kā “EK mērierīce”.

| (4) | Kontroles procedūras dēļ jāprecizē, kādi ir izmantojamās mērierīces tipi, kā tā lietojama, kā jāizvēlas mērāmās linuma acis, pēc kādas metodes tās jāmēra, kā jāaprēķina zvejas rīka linuma acs izmērs, kā jāizvēlas linuma aci veidojošā vijuma aukla, kuras diametrs jānovērtē, un kāda ir darbību secība inspekcijas procedūrā. |
| --- | --- |

(4)

Kontroles procedūras dēļ jāprecizē, kādi ir izmantojamās mērierīces tipi, kā tā lietojama, kā jāizvēlas mērāmās linuma acis, pēc kādas metodes tās jāmēra, kā jāaprēķina zvejas rīka linuma acs izmērs, kā jāizvēlas linuma aci veidojošā vijuma aukla, kuras diametrs jānovērtē, un kāda ir darbību secība inspekcijas procedūrā.

| (5) | Ja inspekcijas gaitā zvejas kuģa kapteinis apstrīd mērījuma rezultātu, jāparedz vēl viens, galīgais, mērījums. |
| --- | --- |

(5)

Ja inspekcijas gaitā zvejas kuģa kapteinis apstrīd mērījuma rezultātu, jāparedz vēl viens, galīgais, mērījums.

| (6) | Kopienas tiesību aktu skaidrības labad Regula (EK) Nr. 129/2003 jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas tiesību aktu skaidrības labad Regula (EK) Nr. 129/2003 jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu, kuru veic Kopienas un nacionālie inspektori.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “linuma acs mērierīce” ir linuma acs mērīšanas ierīce, ar kuras divām spailēm linuma acij automātiski pieliek garenspēku, diapazonā no 5 līdz 180 ņūtoniem (N) ar precizitāti līdz 1 N; |
| --- | --- |

a)

“linuma acs mērierīce” ir linuma acs mērīšanas ierīce, ar kuras divām spailēm linuma acij automātiski pieliek garenspēku, diapazonā no 5 līdz 180 ņūtoniem (N) ar precizitāti līdz 1 N;

| b) | “aktīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kura izmantošanai zvejas darbībās ir vajadzīga zvejas rīka aktīva kustība, piemēram, velkamie zvejas rīki, apņemošie zvejas rīki, traļi, dāņu vadi un līdzīgi velkamie zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

“aktīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kura izmantošanai zvejas darbībās ir vajadzīga zvejas rīka aktīva kustība, piemēram, velkamie zvejas rīki, apņemošie zvejas rīki, traļi, dāņu vadi un līdzīgi velkamie zvejas rīki;

| c) | “pasīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kura izmantošanai zvejas darbībās nav vajadzīga zvejas rīka aktīva kustība, piemēram, žaunu tīkli, iepinējtīkli, vairāksienu tīkli, zivju krātiņveida lamatas, āķu rindas, murdi un zivju krātiņveida lamatas; |
| --- | --- |

c)

“pasīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kura izmantošanai zvejas darbībās nav vajadzīga zvejas rīka aktīva kustība, piemēram, žaunu tīkli, iepinējtīkli, vairāksienu tīkli, zivju krātiņveida lamatas, āķu rindas, murdi un zivju krātiņveida lamatas;

| d) | “N-virziens” ir (mezglu linumā) linuma auklas vijuma pamatvirzienam perpendikulārais virziens, kā parādīts I pielikumā; |
| --- | --- |

d)

“N-virziens” ir (mezglu linumā) linuma auklas vijuma pamatvirzienam perpendikulārais virziens, kā parādīts I pielikumā;

| e) | “T-virziens” ir






  i) | (mezglu linumā) linuma auklas vijuma pamatvirzienam paralēlais virziens, kā parādīts I pielikumā, |
| --- | --- | --- |

e)

“T-virziens” ir

i)

(mezglu linumā) linuma auklas vijuma pamatvirzienam paralēlais virziens, kā parādīts I pielikumā,

| ii) | (bezmezglu linumā) N-virzienam perpendikulārais virziens; |
| --- | --- |

ii)

(bezmezglu linumā) N-virzienam perpendikulārais virziens;

| f) | “linuma acs izmērs” ir






  i) | (mezglu linumā) lielākais attālums starp diviem vienas linuma acs pretējās pusēs esošiem mezgliem, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta, kā parādīts I pielikumā, |
| --- | --- | --- |

f)

“linuma acs izmērs” ir

i)

(mezglu linumā) lielākais attālums starp diviem vienas linuma acs pretējās pusēs esošiem mezgliem, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta, kā parādīts I pielikumā,

| ii) | (bezmezglu linumā) iekšējais attālums starp pretējām linuma acs savienojuma vietām, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta paralēli tās garākajai iespējamajai asij; |
| --- | --- |

ii)

(bezmezglu linumā) iekšējais attālums starp pretējām linuma acs savienojuma vietām, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta paralēli tās garākajai iespējamajai asij;

| g) | “rombveida linuma acs” ir acs, kas parādīta II pielikuma 1. attēlā, kuru veido četras vienāda garuma malas, kur abas linuma acs diagonāles ir savstarpēji perpendikulāras, un viena no tām ir paralēla zvejas rīka garenvirziena asij, kā parādīts II pielikuma 2. attēlā; |
| --- | --- |

g)

“rombveida linuma acs” ir acs, kas parādīta II pielikuma 1. attēlā, kuru veido četras vienāda garuma malas, kur abas linuma acs diagonāles ir savstarpēji perpendikulāras, un viena no tām ir paralēla zvejas rīka garenvirziena asij, kā parādīts II pielikuma 2. attēlā;

| h) | “kvadrātveida linuma acs” ir četrstūra acs, ko veido divi pāri vienāda garuma paralēlu malu, no kurām viens pāris ir paralēls, bet otrs – perpendikulārs zvejas rīka garenvirziena asij; |
| --- | --- |

h)

“kvadrātveida linuma acs” ir četrstūra acs, ko veido divi pāri vienāda garuma paralēlu malu, no kurām viens pāris ir paralēls, bet otrs – perpendikulārs zvejas rīka garenvirziena asij;

| i) | “T90 linuma acs” ir II pielikuma 1. attēlā parādītā mezglu linuma rombveida acs, kas nostiprināta tā, ka linuma T-virziens ir paralēls zvejas rīka garenvirziena asij. |
| --- | --- |

i)

“T90 linuma acs” ir II pielikuma 1. attēlā parādītā mezglu linuma rombveida acs, kas nostiprināta tā, ka linuma T-virziens ir paralēls zvejas rīka garenvirziena asij.

II   NODAĻA

EK MĒRIERĪCES

3. pants

Linuma acs mērierīce un auklas diametra mērierīces

1.   Kopienas un nacionālie inspektori zvejas inspekcijas laikā lieto linuma acs mēriecīci un auklas diametra mērierīces, kas atbilst šīs regulas noteikumiem par zvejas rīku linuma acs izmēra un linuma auklas diametra noteikšanu.

2.   Linuma acs mērierīces tehniskās specifikācijas ir pievienotas III pielikumā.

3.   Auklas diametra mērierīču tehniskās specifikācijas ir pievienotas IV pielikumā.

4.   Šā panta 1. punktā minēto linuma acs mērierīci un auklas diametra mērierīces marķē ar atzīmi “EK mērierīce”, un ražotājs tās sertificē kā atbilstošas attiecīgi 2. un 3. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām.

5.   Linuma acs mērierīces un auklas diametra mērierīces, ko pārdod vai izplata struktūrvienību vai personu izmantošanai, kuras nav nacionālās zivsaimniecības iestādes, nemarķē ar atzīmi “EK mērierīce”.

4. pants

Linuma acs mērierīces kalibrēšanas instrumenti

Šīs regulas V pielikuma 1. attēlā paredzētos kalibrētos testa atsvarus un kalibrēto testa mērplāksnīti sertificē un ar atzīmi “EK” marķē kompetentās nacionālās iestādes.

5. pants

Linuma acs mērierīču testēšana

Linuma acs mērierīces precizitāti pārbauda,

| a) | mērierīces spailes ievietojot V pielikuma 1. attēlā parādītās kalibrētās testa plāksnītes atverēs; |
| --- | --- |

a)

mērierīces spailes ievietojot V pielikuma 1. attēlā parādītās kalibrētās testa plāksnītes atverēs;

| b) | nekustīgajā spailē iekarot V pielikuma 2. attēlā paredzētos kalibrētos testa atsvarus. |
| --- | --- |

b)

nekustīgajā spailē iekarot V pielikuma 2. attēlā paredzētos kalibrētos testa atsvarus.

III   NODAĻA

LINUMA ACS IZMĒRA NOTEIKŠANA

6. pants

Aktīvā zvejas rīkā mērāmo linuma acu izvēle

1.   Inspektors izvēlas 20 secīgu linuma acu rindu, kuras virziens ir:

| a) | paralēls zvejas rīka garenvirziena asij (rombveida un kvadrātveida linuma acīm,); |
| --- | --- |

a)

paralēls zvejas rīka garenvirziena asij (rombveida un kvadrātveida linuma acīm,);

| b) | perpendikulārs zvejas rīka garenvirziena asij (T90 linuma acīm). |
| --- | --- |

b)

perpendikulārs zvejas rīka garenvirziena asij (T90 linuma acīm).

2.   Nemēra linuma acis, kuras atrodas tuvāk nekā triju acu attālumā no savienojuma šuvēm, eģes malām, virvēm vai galvenās stropes. Minēto attālumu mēra perpendikulāri eģes malām, virvēm vai galvenajai stropei, kad linums ir izstiepts mērīšanas virzienā. Nemēra saplēstas vai lāpītas linuma acis vai tādas, pie kurām ir piestiprinātas citas zvejas rīka daļas.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, mērāmajām linuma acīm nav jābūt izvietotām secīgi, ja tas nav iespējams 2. punkta piemērošanas dēļ.

7. pants

Pasīvā zvejas rīkā mērāmo linuma acu izvēle

1.   Inspektors izvēlas 20 zvejas rīka linuma acis. Ja zvejas rīkā linuma acu izmērs ir dažāds, linuma acis izvēlas no zvejas rīka daļas, kurā tās ir vismazākās.

2.   Linuma acis, kuras izvēlētas saskaņā ar 1. punktu:

| a) | zvejas rīkā neatrodas virs savienojuma šuves, zem tās vai uz sāniem no tās; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīkā neatrodas virs savienojuma šuves, zem tās vai uz sāniem no tās;

| b) | neatrodas līdz triju acu attālumā no eģes malām vai virvēm; |
| --- | --- |

b)

neatrodas līdz triju acu attālumā no eģes malām vai virvēm;

| c) | nav saplēstas vai lāpītas. |
| --- | --- |

c)

nav saplēstas vai lāpītas.

8. pants

Vispārīgi noteikumi par linuma acs mērierīču sagatavošanu darbam un lietošanu

Linuma acs mērierīci:

| a) | sagatavo darbam saskaņā ar VI pielikumu; |
| --- | --- |

a)

sagatavo darbam saskaņā ar VI pielikumu;

| b) | lieto saskaņā ar VII pielikumu. |
| --- | --- |

b)

lieto saskaņā ar VII pielikumu.

9. pants

Rombveida linuma acu un T90 linuma acu mērīšana ar linuma acs mērierīci

Mērot rombveida linuma acis un T90 linuma acis

| a) | mezglu un bezmezglu linumā, kura acīm ir iespējams noteikt N-virzienu, linumu nostiepj acu N-virzienā, kā parādīts VII pielikumā; |
| --- | --- |

a)

mezglu un bezmezglu linumā, kura acīm ir iespējams noteikt N-virzienu, linumu nostiepj acu N-virzienā, kā parādīts VII pielikumā;

| b) | bezmezglu linumā, kura acīm nav iespējams noteikt N-virzienu, mēra pa linuma acs garāko asi. |
| --- | --- |

b)

bezmezglu linumā, kura acīm nav iespējams noteikt N-virzienu, mēra pa linuma acs garāko asi.

10. pants

Kvadrātveida linuma acu mērīšana ar linuma acs mērierīci

1.   Mērot kvadrātveida linuma acu plāksni, linumu nostiepj vispirms vienas, pēc tam otras linuma acu diagonāles virzienā, kā parādīts VIII pielikumā.

2.   Šīs regulas VI pielikumā paredzētā procedūra attiecas uz katru kvadrātveida linuma acu diagonāles mērījumu.

11. pants

Mērīšanas apstākļi

Linuma acis mēra vienīgi slapjā un nesasalušā linumā.

12. pants

Izvēlēto linuma acu izmēra noteikšana

1.   Linuma acs izmērs ir attālums starp mērierīces spaiļu ārmalām, kuru nosaka pēc kustīgās spailes apstāšanās.

2.   Ja konkrētai linuma acij diagonāļu mērījuma rezultāti nesakrīt, izmanto lielāko diagonāles mērījumu.

13. pants

Zvejas rīka linuma acs izmēra noteikšana

Zvejas rīka linuma acs izmērs ir 20 mērīšanai izvēlēto linuma acu izmēra vidējā aritmētiskā vērtība, kas redzama mērierīces ekrānā.

14. pants

Linuma acs izmēra noteikšana strīdus gadījumā

1.   Ja zvejas kuģa kapteinis apstrīd saskaņā ar 13. pantu noteikto linuma acs izmēru, atbilstoši 6.–12. pantam izraugās un izmēra vēl 20 linuma acis citā zvejas rīka daļā.

2.   Atkārtoti noteiktais linuma acs izmērs ir visu 40 izmērīto linuma acu izmēra vidējā aritmētiskā vērtība, kas redzama mērierīces ekrānā. Šis mērierīces ekrānā redzamais rezultāts ir galīgs.

IV   NODAĻA

AUKLAS DIAMETRA NOVĒRTĒŠANA

15. pants

Vispārīgi noteikumi par mērāmo auklas daļu izvēli

1.   Inspektors izvēlas linuma acis jebkurā zvejas rīka daļā, uz kuru attiecas noteikumi par maksimālo pieļaujamo auklas diametru.

2.   Mērījumiem neizvēlas auklu saplēstā vai lāpītā linuma acī.

16. pants

Rombveida linuma acu mērāmo auklas daļu izvēle

Rombveida linuma acu mērāmo auklas daļu izvēlas pēc šādiem principiem, kā parādīts VIII pielikumā:

| a) | vienkārtas vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas desmit linuma acu pretējās pusēs esošas auklas daļas; |
| --- | --- |

a)

vienkārtas vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas desmit linuma acu pretējās pusēs esošas auklas daļas;

| b) | divkārtu vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas piecu linuma acu pretējās pusēs esošas auklas daļas. |
| --- | --- |

b)

divkārtu vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas piecu linuma acu pretējās pusēs esošas auklas daļas.

17. pants

Kvadrātveida linuma acu mērāmo auklas daļu izvēle

Kvadrātveida linuma acu mērāmo auklas daļu izvēlas pēc šādiem principiem, kā parādīts VIII pielikumā:

| a) | vienkārtas vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas auklas daļas tikai vienā 20 linuma acu pusē, katrā linuma acī izvēloties vienu un to pašu pusi; |
| --- | --- |

a)

vienkārtas vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas auklas daļas tikai vienā 20 linuma acu pusē, katrā linuma acī izvēloties vienu un to pašu pusi;

| b) | divkārtu vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas auklas daļas tikai vienā 10 linuma acu pusē, katrā linuma acī izvēloties vienu un to pašu pusi. |
| --- | --- |

b)

divkārtu vijuma auklas linuma gadījumā izvēlas auklas daļas tikai vienā 10 linuma acu pusē, katrā linuma acī izvēloties vienu un to pašu pusi.

18. pants

Auklas diametra mērierīces izvēle

Inspektors izmanto mērierīci ar apļveida atveri, kuras diametrs ir vienāds ar maksimālo auklas diametru, kas pieļaujams attiecīgajā zvejas rīka daļā.

19. pants

Novērtēšanas apstākļi

Novērtē vienīgi nesasalušas auklas.

20. pants

Izvēlēto auklas daļu diametra novērtēšana

Ja auklas diametrs ir tāds, ka mērierīces spailes nav iespējams aizvērt vai arī auklu nevar brīvi izvilkt caur atveri, kad spailes ir aizvērtas, inspektors konstatē, ka auklas diametra novērtējums ir negatīvs (–).

21. pants

Auklas diametra novērtēšana

1.   Ja inspektors konstatē, ka no 20 izvēlētajām linuma acīm vairāk nekā piecās saskaņā ar 20. pantu veiktais novērtējums ir negatīvs (–), viņš atbilstoši 15.–20. panta noteikumiem izvēlas un novērtē vēl 20 linuma acis.

2.   Ja no pavisam 40 izvēlētajām linuma acīm vairāk nekā 10 acīs novērtējums ir negatīvs (–), konstatē, ka auklas diametrs pārsniedz maksimālo auklas diametru, kas pieļaujams attiecīgajā zvejas rīka daļā.

22. pants

Auklas diametra novērtēšana strīdus gadījumā

1.   Ja kuģa kapteinis apstrīd saskaņā ar 21. pantu veikto auklas diametra novērtējumu, piemēro šā panta 2. punktu.

2.   Inspektors tajā pašā zvejas rīka daļā izvēlas vēl 20 citas linuma acis un novērtē auklas diametru. Ja no pavisam 20 izvēlētajām linuma acīm vairāk nekā piecās acīs novērtējums ir negatīvs (–), konstatē, ka auklas diametrs pārsniedz maksimālo auklas diametru, kas pieļaujams attiecīgajā zvejas rīka daļā. Šā novērtējuma rezultāts ir galīgs.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Atcelšana

1.   Atceļ Regulu (EK) Nr. 129/2003.

2.   Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 129/2003 uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar IX pielikumā pievienoto atbilstības tabulu.

24. pants

Pārejas noteikumi

1.   Pārejas posmā līdz 2009. gada 1. septembrim dalībvalsts tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos var turpināt piemērot zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanas un auklas diametra novērtēšanas metodes, kas ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 129/2003.

2.   Ja dalībvalsts paredz pārejas posmā līdz 2009. gada 1. septembrim tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos piemērot zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanas un auklas diametra novērtēšanas metodes, kas ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 129/2003, attiecīgā dalībvalsts par to tūlīt informē Komisiju un publicē šo informāciju valsts oficiālajā tīmekļa vietnē.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 22, 25.1.2003., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Linuma acs izmērs un N-virziens un T-virziens linuma auklas vijumā

Attēls

Image

---

II PIELIKUMS

Mezglu linums ar rombveida linuma acīm un T90 linuma acīm

1.   attēls

Attēlā parādīts linuma auklas vijuma virziens parastajā mezglu linuma tīklā ar rombveida linuma acīm (A) un tīklā, kas pagriezts par 90° (B).

Image

Zvejas rīka garenvirziena ass

2.   attēls

Image

---

III PIELIKUMS

Linuma acs mērierīces tehniskās specifikācijas

| 1. | Linuma acs mērierīces raksturlielumi ir šādi:






  a) | nosakot zvejas rīku linuma acs izmēru, automātiski pieliek mērīšanas garenspēku; |
| --- | --- | --- |

1.

Linuma acs mērierīces raksturlielumi ir šādi:

a)

nosakot zvejas rīku linuma acs izmēru, automātiski pieliek mērīšanas garenspēku;

| b) | divas 2 mm biezas spailes (kustīgā un nekustīgā) ar noapaļotām malām (rādiuss 1 mm), lai nodrošinātu, ka spailes viegli pārslīd auklas vijumam (sk. attēlu); |
| --- | --- |

b)

divas 2 mm biezas spailes (kustīgā un nekustīgā) ar noapaļotām malām (rādiuss 1 mm), lai nodrošinātu, ka spailes viegli pārslīd auklas vijumam (sk. attēlu);

| c) | darbojas ar elektrisko piedziņu vai, ja darbojas ar baterijām, spēj bez uzlādēšanas izdarīt 1 000 secīgu linuma acs mērījumu; |
| --- | --- |

c)

darbojas ar elektrisko piedziņu vai, ja darbojas ar baterijām, spēj bez uzlādēšanas izdarīt 1 000 secīgu linuma acs mērījumu;

| d) | spēj linuma acij pielikt garenspēku, kura iepriekš iestatītā skaitliskā vērtība ir diapazonā no 5 līdz 180 N, ar precizitāti līdz 1 N; |
| --- | --- |

d)

spēj linuma acij pielikt garenspēku, kura iepriekš iestatītā skaitliskā vērtība ir diapazonā no 5 līdz 180 N, ar precizitāti līdz 1 N;

| e) | iebūvēta sistēma pieliktā spēka vērtības noteikšanai; |
| --- | --- |

e)

iebūvēta sistēma pieliktā spēka vērtības noteikšanai;

| f) | spēj ar kustīgo spaili plest linuma aci nemainīgā ātrumā, 300 ± 30 mm/min; |
| --- | --- |

f)

spēj ar kustīgo spaili plest linuma aci nemainīgā ātrumā, 300 ± 30 mm/min;

| g) | iespējamo linuma acu mērījumu diapazons no 10 līdz 300 mm un nomaināmas spailes mazu un lielu linuma acu mērīšanai; |
| --- | --- |

g)

iespējamo linuma acu mērījumu diapazons no 10 līdz 300 mm un nomaināmas spailes mazu un lielu linuma acu mērīšanai;

| h) | mērīšanas precizitāte 1 mm; |
| --- | --- |

h)

mērīšanas precizitāte 1 mm;

| i) | stingrs, ciets korpuss, kas nedeformējas slodzes ietekmē; |
| --- | --- |

i)

stingrs, ciets korpuss, kas nedeformējas slodzes ietekmē;

| j) | viegla un vienkārši veidota, sver ne vairāk kā 2,5 kg; |
| --- | --- |

j)

viegla un vienkārši veidota, sver ne vairāk kā 2,5 kg;

| k) | izgatavota no jūras apstākļos korozijizturīgiem materiāliem; |
| --- | --- |

k)

izgatavota no jūras apstākļos korozijizturīgiem materiāliem;

| l) | izturīga pret ūdens un putekļu iedarbību atbilstoši standartam IP56 (1); |
| --- | --- |

l)

izturīga pret ūdens un putekļu iedarbību atbilstoši standartam IP56 (1);

| m) | spēj vienmērīgi darboties temperatūrā no - 10 līdz + 45 °C; |
| --- | --- |

m)

spēj vienmērīgi darboties temperatūrā no - 10 līdz + 45 °C;

| n) | glabāšanas un transportēšanas laikā spēj izturēt temperatūru no – 30 līdz 70 °C; |
| --- | --- |

n)

glabāšanas un transportēšanas laikā spēj izturēt temperatūru no – 30 līdz 70 °C;

| o) | vadāma ar programmatūru, kas pēc mērierīces iedarbināšanas atver funkciju izvēlni, kā arī ļauj ierīcei veikt tās elektronisko un mehānisko daļu pašpārbaudi; |
| --- | --- |

o)

vadāma ar programmatūru, kas pēc mērierīces iedarbināšanas atver funkciju izvēlni, kā arī ļauj ierīcei veikt tās elektronisko un mehānisko daļu pašpārbaudi;

| p) | ekrānā izgaismo paziņojumu par to, ka mērierīce ir gatava darbam, pretējā gadījumā izgaismo kļūdas paziņojumu un pārtrauc darboties; |
| --- | --- |

p)

ekrānā izgaismo paziņojumu par to, ka mērierīce ir gatava darbam, pretējā gadījumā izgaismo kļūdas paziņojumu un pārtrauc darboties;

| q) | var tikt darbināta ar vienu roku, un mērierīces funkcijām jābūt aktivējamām ar korpusa taustiņu palīdzību; |
| --- | --- |

q)

var tikt darbināta ar vienu roku, un mērierīces funkcijām jābūt aktivējamām ar korpusa taustiņu palīdzību;

| r) | mērījumu datus parāda uz iebūvēta ekrāna, kurā redzams katra individuāla mērījuma rezultāts, vienā reizē izdarīto mērījumu skaits un vidējā aritmētiskā vērtība milimetros; |
| --- | --- |

r)

mērījumu datus parāda uz iebūvēta ekrāna, kurā redzams katra individuāla mērījuma rezultāts, vienā reizē izdarīto mērījumu skaits un vidējā aritmētiskā vērtība milimetros;

| s) | atmiņā glabā datus vismaz par 1 000 mērījumiem un nodrošina iespēju šos datus pārsūtīt uz datoru; |
| --- | --- |

s)

atmiņā glabā datus vismaz par 1 000 mērījumiem un nodrošina iespēju šos datus pārsūtīt uz datoru;

| t) | funkcija linuma acs izmēra vidējās aritmētiskās vērtības aprēķināšanai ar precizitāti līdz 0,1 mm; |
| --- | --- |

t)

funkcija linuma acs izmēra vidējās aritmētiskās vērtības aprēķināšanai ar precizitāti līdz 0,1 mm;

| u) | iestrādāta programmatūras funkcija, kas, aprēķinot vidējo linuma acs izmēru kvadrātveida acu linumā, ļauj automātiski izvēlēties linuma acs garāko diagonāli; |
| --- | --- |

u)

iestrādāta programmatūras funkcija, kas, aprēķinot vidējo linuma acs izmēru kvadrātveida acu linumā, ļauj automātiski izvēlēties linuma acs garāko diagonāli;

| v) | saglabā visu izdarīto mērījumu datus. |
| --- | --- |

v)

saglabā visu izdarīto mērījumu datus.

| 2. | Dažos linumos slodzes ietekmē sākas slīdes deformācija. Mērierīcei uz šo stāvokli jāreaģē, atkārtoti pieliekot iestatīto spēku saskaņā ar kontrolējošās programmatūras algoritmu, kas aprakstīts papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Dažos linumos slodzes ietekmē sākas slīdes deformācija. Mērierīcei uz šo stāvokli jāreaģē, atkārtoti pieliekot iestatīto spēku saskaņā ar kontrolējošās programmatūras algoritmu, kas aprakstīts papildinājumā.

Attēls

(Attēlam ir vienīgi ilustratīva nozīme)

Image

---

(1)  Iekšējās aizsardzības kodi (IP kodi) ir norādīti Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (SEK) izstrādātajā starptautiskajā standartā 60529.

(2)  Kustīgās spailes ātrums linuma acs nostiepšanas laikā. Kustīgās spailes ātrums bez noslodzes var būt lielāks.

III pielikuma papildinājums

Mērījuma algoritms

Lai panāktu slīdes deformāciju nostieptajā linuma acī, rīkojas šādi.

| 1. | Kustīgo spaili linuma acī pleš ar nemainīgu ātrumu 300 ± 30 mm/min (1) tik ilgi, līdz ir pielikts iestatītais spēks. |
| --- | --- |

1.

Kustīgo spaili linuma acī pleš ar nemainīgu ātrumu 300 ± 30 mm/min (1) tik ilgi, līdz ir pielikts iestatītais spēks.

| 2. | Izslēdz dzinēju un nogaida 1 sekundi. |
| --- | --- |

2.

Izslēdz dzinēju un nogaida 1 sekundi.

| 3. | Ja pieliktā spēka vērtība kļūst mazāka par 80 % no iepriekš iestatītās spēka vērtības, kustīgo spaili linuma acī pleš tik ilgi, līdz atkal ir pielikts iestatītais spēks. |
| --- | --- |

3.

Ja pieliktā spēka vērtība kļūst mazāka par 80 % no iepriekš iestatītās spēka vērtības, kustīgo spaili linuma acī pleš tik ilgi, līdz atkal ir pielikts iestatītais spēks.

---

(1)  Kustīgās spailes ātrums linuma acs nostiepšanas laikā. Kustīgās spailes ātrums bez noslodzes var būt lielāks.

---

IV PIELIKUMS

Auklas diametra mērierīču tehniskās specifikācijas

Auklas diametra noteikšanas mērierīču raksturlielumi ir šādi:

| a) | ražotas no izturīga nekorodējoša materiāla, kurš spēj paciest skarbus jūras apstākļus, un izgatavotas saskaņā ar tālāk redzamo attēlu; |
| --- | --- |

a)

ražotas no izturīga nekorodējoša materiāla, kurš spēj paciest skarbus jūras apstākļus, un izgatavotas saskaņā ar tālāk redzamo attēlu;

| b) | linuma auklas diametra noteikšanai izmantotās apaļās atveres malas abās pusēs ir noapaļotas, lai aukla nenoberztos, kad to velk cauri atverei, pārbaudot atbilstību novērtējuma prasībām; |
| --- | --- |

b)

linuma auklas diametra noteikšanai izmantotās apaļās atveres malas abās pusēs ir noapaļotas, lai aukla nenoberztos, kad to velk cauri atverei, pārbaudot atbilstību novērtējuma prasībām;

| c) | mērknaibļu gals ir noapaļots, lai spailes būtu vieglāk ievietot starp divkārtu auklas vijumiem; |
| --- | --- |

c)

mērknaibļu gals ir noapaļots, lai spailes būtu vieglāk ievietot starp divkārtu auklas vijumiem;

| d) | abas spailes darbojas vienādi un ir pietiekami izturīgas, lai nedeformētos ikdienas lietošanā, ņemot vērā to, ka ikvienā mērīšanas reizē spailes ar rokām ir jāsaspiež kopā; |
| --- | --- |

d)

abas spailes darbojas vienādi un ir pietiekami izturīgas, lai nedeformētos ikdienas lietošanā, ņemot vērā to, ka ikvienā mērīšanas reizē spailes ar rokām ir jāsaspiež kopā;

| e) | spaiļu iekšējās virsmas ir pieslīpētas, aizvērtām spailēm katrā atveres pusē 1 mm nogrieznī atstājot 0,5 mm brīvas vietas, lai nepieļautu, ka atsevišķi uz āru izvirzīti pinuma vai vijuma materiāla pavedieni tiek iespiesti starp plakanajām iekšējām virsmām, kas atrodas abās pusēs spaiļu atverei, kurā ievietota mērāmā aukla; |
| --- | --- |

e)

spaiļu iekšējās virsmas ir pieslīpētas, aizvērtām spailēm katrā atveres pusē 1 mm nogrieznī atstājot 0,5 mm brīvas vietas, lai nepieļautu, ka atsevišķi uz āru izvirzīti pinuma vai vijuma materiāla pavedieni tiek iespiesti starp plakanajām iekšējām virsmām, kas atrodas abās pusēs spaiļu atverei, kurā ievietota mērāmā aukla;

| f) | aizvērtām spailēm uz vienas no tām blakus apaļajai atverei ir norādīts šīs atveres diametrs milimetros; spailes ir aizvērtas, kad abas to iekšējās virsmas pilnībā saskaras viena ar otru; |
| --- | --- |

f)

aizvērtām spailēm uz vienas no tām blakus apaļajai atverei ir norādīts šīs atveres diametrs milimetros; spailes ir aizvērtas, kad abas to iekšējās virsmas pilnībā saskaras viena ar otru;

| g) | ar atzīmi “EK mērierīce” ir marķēts gan rokturis, gan spaile; |
| --- | --- |

g)

ar atzīmi “EK mērierīce” ir marķēts gan rokturis, gan spaile;

| h) | atveres diametra pielaide ir 0 + 0,1 mm; |
| --- | --- |

h)

atveres diametra pielaide ir 0 + 0,1 mm;

| i) | ērti pārnēsājamas, lai inspektors, jūrā pārvietojoties no kuģa uz kuģi, varētu nēsāt līdzi četru izmēru mērknaibļu komplektu (4 mm, 5 mm, 6 mm un 8 mm); |
| --- | --- |

i)

ērti pārnēsājamas, lai inspektors, jūrā pārvietojoties no kuģa uz kuģi, varētu nēsāt līdzi četru izmēru mērknaibļu komplektu (4 mm, 5 mm, 6 mm un 8 mm);

| j) | viegli atšķiramas, ja mērknaibļu izmērs ir dažāds; |
| --- | --- |

j)

viegli atšķiramas, ja mērknaibļu izmērs ir dažāds;

| k) | viegli ievietojamas starp divkārtu auklas vijumiem; pēc mērknaibļu novietošanas vajadzīgajā stāvoklī tām jābūt viegli lietojamām ar vienu roku. |
| --- | --- |

k)

viegli ievietojamas starp divkārtu auklas vijumiem; pēc mērknaibļu novietošanas vajadzīgajā stāvoklī tām jābūt viegli lietojamām ar vienu roku.

Attēls

Auklas diametra mērknaibles

Image

Image

---

V PIELIKUMS

Linuma acs mērierīces kalibrēšana un testēšana

A.   Garuma mērījumu pārbaude

Garuma mērījumus pārbauda, inspekcijas veikšanai paredzētās mērierīces spailes ievietojot dažāda izmēra atverēs, kas izveidotas kalibrētā cietā testa plāksnītē. To var darīt jebkurā laikā.

1.   attēls

Image

B.   Pieliktā spēka mērījumu pārbaude

Pieliktā spēka mērījumus pārbauda ar kalibrētu atsvaru, kuru iekar nekustīgajā spailē ar padziļinājumu auklai, kamēr mērierīce atrodas vertikālā stāvoklī un ir nekustīga. Atsvariem atbilstošās spēka skaitliskās vērtības ir šādas: 10, 20, 50 un 125 N. Atsvarus var izmantot tikai nemainīgos apstākļos.

2.   attēls

(Attēlam ir vienīgi ilustratīva nozīme)

Image

---

VI PIELIKUMS

Linuma acs mērierīces sagatavošana darbam

| 1. | Inspektors:






  a) | izraugās mērāmajām linuma acīm piemērotu spaiļu izmēru; |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektors:

a)

izraugās mērāmajām linuma acīm piemērotu spaiļu izmēru;

| b) | nodrošina, ka spailes ir tīras; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka spailes ir tīras;

| c) | pārliecinās, ka mērierīces pašpārbaudes rezultāts ir apmierinošs; |
| --- | --- |

c)

pārliecinās, ka mērierīces pašpārbaudes rezultāts ir apmierinošs;

| d) | izraugās piemērojamo spēka iestatījumu:






  i) | aktīvajiem zvejas rīkiem






  — | 20 N linuma acīm, kuru izmērs ir mazāks par 35 mm, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

izraugās piemērojamo spēka iestatījumu:

i)

aktīvajiem zvejas rīkiem

—

20 N linuma acīm, kuru izmērs ir mazāks par 35 mm,

| — | 50 N linuma acīm, kuru izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 35 mm un mazāks par 55 mm, |
| --- | --- |

—

50 N linuma acīm, kuru izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 35 mm un mazāks par 55 mm,

| — | 125 N linuma acīm, kuru izmērs vienāds ar vai lielāks par 55 mm; |
| --- | --- |

—

125 N linuma acīm, kuru izmērs vienāds ar vai lielāks par 55 mm;

| ii) | pasīvajiem zvejas rīkiem






  — | 10 N visu izmēru linuma acīm; |
| --- | --- | --- |

ii)

pasīvajiem zvejas rīkiem

—

10 N visu izmēru linuma acīm;

| e) | pārbauda spaiļu tipa iestatījumu. Noklusētais iestatījums ir “normāls”. Ja izmanto “mazās” vai “lielās” spailes, inspektors atver mērierīces izvēlni un attiecīgi maina spaiļu tipa iestatījumu. |
| --- | --- |

e)

pārbauda spaiļu tipa iestatījumu. Noklusētais iestatījums ir “normāls”. Ja izmanto “mazās” vai “lielās” spailes, inspektors atver mērierīces izvēlni un attiecīgi maina spaiļu tipa iestatījumu.

| 2. | Kad 1. punktā minētās darbības ir pabeigtas, linuma acs mērierīce ir gatava darbam. |
| --- | --- |

2.

Kad 1. punktā minētās darbības ir pabeigtas, linuma acs mērierīce ir gatava darbam.

---

VII PIELIKUMS

Linuma acs mērīšana inspekcijas laikā

Nosakot linuma acs izmēru, inspektors:

| a) | ievieto spailes linuma acs atvērumā tā, lai mērierīces nekustīgā spaile būtu atspiesta pret auklas vijuma mezglu, kā parādīts attēlā; |
| --- | --- |

a)

ievieto spailes linuma acs atvērumā tā, lai mērierīces nekustīgā spaile būtu atspiesta pret auklas vijuma mezglu, kā parādīts attēlā;

| b) | aktivizē mērierīci un ļauj spailēm atvērties tiktāl, kamēr kustīgā spaile sasniedz linuma acs pretējās puses mezglu un apstājas, kad pieliktā spēka vērtība kļūst vienāda ar iestatīto spēka vērtību.
  Attēls |
| --- | --- |

b)

aktivizē mērierīci un ļauj spailēm atvērties tiktāl, kamēr kustīgā spaile sasniedz linuma acs pretējās puses mezglu un apstājas, kad pieliktā spēka vērtība kļūst vienāda ar iestatīto spēka vērtību.

Attēls

Image

---

VIII PIELIKUMS

Auklas vijums rombveida un kvadrātveida acu linumā

Attēls

Image

---

IX PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 129/2003 | Šī regula |
| --- | --- |
| — | 1. pants |
| 1. pants | 2. pants |
| 2. panta 1. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 3. panta 4. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 9. pants |
| 3. panta 2. punkts | — |
| 3. panta 3. punkts | — |
| 4. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 10. panta 2. punkts |
| 5. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 6. panta 1. punkts | 11. pants |
| 6. panta 2. punkts | 12. panta 1. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 12. panta 2. punkts |
| 7. pants | 13. pants |
| 8. pants | — |
| 9. pants | 14. pants |
| 10. panta 1. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 10. panta 3. punkts | 3. panta 4. punkts |
| 10. panta 4. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 10. panta 5. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 11. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 11. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts |
| 12. panta 1. punkts | 11. pants |
| 12. panta 2. punkts | 8. pants |
| 13. pants | 13. pants |
| 14. pants | 6. pants |
| 15. pants | 14. pants |
| 16. panta 1. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 16. panta 2. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 16. panta 3. punkts | 3. panta 4. punkts |
| 17. panta 1. punkts | 15. panta 1. punkts |
| 17. panta 2. punkts | 15. panta 2. punkts |
| 17. panta 3. punkts | — |
| 18. panta 1. punkts | 19. pants |
| 18. panta 2. punkts | 16. pants |
| 18. panta 3. punkts | 17. pants |
| 19. panta 1. punkts | 20. pants |
| 19. panta 2. punkts | 21. panta 1. punkts |
| 19. panta 3. punkts | 21. panta 2. punkts |
| 20. pants | 22. pants |

Regula (EK) Nr. 129/2003

Šī regula

—

1. pants

1. pants

2. pants

2. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

3. panta 4. punkts

3. panta 1. punkts

9. pants

3. panta 2. punkts

—

3. panta 3. punkts

—

4. panta 1. punkts

10. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

5. panta 1. punkts

6. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

6. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

6. panta 3. punkts

6. panta 1. punkts

11. pants

6. panta 2. punkts

12. panta 1. punkts

6. panta 3. punkts

12. panta 2. punkts

7. pants

13. pants

8. pants

—

9. pants

14. pants

10. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

10. panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

10. panta 4. punkts

3. panta 2. punkts

10. panta 5. punkts

3. panta 2. punkts

11. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

11. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

12. panta 1. punkts

11. pants

12. panta 2. punkts

8. pants

13. pants

13. pants

14. pants

6. pants

15. pants

14. pants

16. panta 1. punkts

3. panta 3. punkts

16. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

16. panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

17. panta 1. punkts

15. panta 1. punkts

17. panta 2. punkts

15. panta 2. punkts

17. panta 3. punkts

—

18. panta 1. punkts

19. pants

18. panta 2. punkts

16. pants

18. panta 3. punkts

17. pants

19. panta 1. punkts

20. pants

19. panta 2. punkts

21. panta 1. punkts

19. panta 3. punkts

21. panta 2. punkts

20. pants

22. pants

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 518/2008

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka neapstrādātu rozīņu un neapstrādātu žāvētu vīģu uzglabāšanas atbalsta apjomu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 9. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1182/2007 (2), ar kuru paredzēti īpaši noteikumi augļu un dārzeņu nozarei, no 2008. gada 1. janvāra atcēla ar Regulu (EK) Nr. 2201/96 ieviesto atbalsta shēmu. Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1182/2007 55. panta 1. punktu šī atbalsta shēma par katru no attiecīgajiem produktiem paliek spēkā šo produktu 2007./2008. tirdzniecības gadā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1182/2007 (2), ar kuru paredzēti īpaši noteikumi augļu un dārzeņu nozarei, no 2008. gada 1. janvāra atcēla ar Regulu (EK) Nr. 2201/96 ieviesto atbalsta shēmu. Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1182/2007 55. panta 1. punktu šī atbalsta shēma par katru no attiecīgajiem produktiem paliek spēkā šo produktu 2007./2008. tirdzniecības gadā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2201/96 9. panta 4. punktā paredzēts, ka uzglabāšanas atbalstu uzglabāšanas aģentūrām piešķir par Sultana rozīņu, korinšu un žāvētu vīģu daudzumiem, kas iepirkti saskaņā ar minētā panta 1. punktu, un par faktisko uzglabāšanas ilgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2201/96 9. panta 4. punktā paredzēts, ka uzglabāšanas atbalstu uzglabāšanas aģentūrām piešķir par Sultana rozīņu, korinšu un žāvētu vīģu daudzumiem, kas iepirkti saskaņā ar minētā panta 1. punktu, un par faktisko uzglabāšanas ilgumu.

| (3) | Tādēļ ir jānosaka atbalsta apjoms par neapstrādātām rozīnēm un neapstrādātām žāvētām vīģēm 2007./2008. tirdzniecības gadam atbilstīgi 7. pantam Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulā (EK) Nr. 1622/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2201/96 piemērošanai attiecībā uz neapstrādātu rozīņu un neapstrādātu žāvētu vīģu uzglabāšanas shēmu (3). |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jānosaka atbalsta apjoms par neapstrādātām rozīnēm un neapstrādātām žāvētām vīģēm 2007./2008. tirdzniecības gadam atbilstīgi 7. pantam Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulā (EK) Nr. 1622/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2201/96 piemērošanai attiecībā uz neapstrādātu rozīņu un neapstrādātu žāvētu vīģu uzglabāšanas shēmu (3).

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

2007./2008. tirdzniecības gadam Regulas (EK) Nr. 2201/96 9. panta 4. punktā minētā atbalsta apjoms ir šāds.

| a) | Par rozīnēm:






  i) | līdz 2009. gada 28. februārim – EUR 0,1408 dienā par neto tonnu, |
| --- | --- | --- |

a)

Par rozīnēm:

i)

līdz 2009. gada 28. februārim – EUR 0,1408 dienā par neto tonnu,

| ii) | no 2009. gada 1. marta – EUR 0,1148 dienā par neto tonnu; |
| --- | --- |

ii)

no 2009. gada 1. marta – EUR 0,1148 dienā par neto tonnu;

| b) | par žāvētām vīģēm EUR 0,1311 dienā par neto tonnu. |
| --- | --- |

b)

par žāvētām vīģēm EUR 0,1311 dienā par neto tonnu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 192, 24.7.1999., 33. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1051/2005 (OV L 173, 6.7.2005., 5. lpp.).

3

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 519/2008

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko apstiprina maznozīmīgus grozījumus tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Volailles de Loué” (AĢIN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Francijas pieprasījumu apstiprināt specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Volailles de Loué”, kas reģistrēta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Francijas pieprasījumu apstiprināt specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Volailles de Loué”, kas reģistrēta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Pieprasījums iesniegts ar mērķi izdarīt grozījumus specifikācijā, iekļaujot tajā (“Bronzas”) tītaru, ko visu gadu laiž pārdošanā, sadalītu gabalos. Jānorāda arī šā tītara šķirne, ganāmpulka blīvums un barošanas apstākļi. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījums iesniegts ar mērķi izdarīt grozījumus specifikācijā, iekļaujot tajā (“Bronzas”) tītaru, ko visu gadu laiž pārdošanā, sadalītu gabalos. Jānorāda arī šā tītara šķirne, ganāmpulka blīvums un barošanas apstākļi.

| (3) | Komisija pārbaudīja minētos grozījumus un nolēma, ka tie ir pamatoti. Tā kā grozījumi ir maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru, |
| --- | --- |

(3)

Komisija pārbaudīja minētos grozījumus un nolēma, ka tie ir pamatoti. Tā kā grozījumi ir maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Volailles de Loué” specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ievietots šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 417/2008 (OV L 125, 9.5.2008., 27. lpp.).

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 704/2005 (OV L 118, 5.5.2005., 14. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Volailles de Loué” (Francija) specifikācijas apstiprinātie grozījumi ir šādi.

“Produkta apraksts”

Pievieno šādu daļu:

“Brīvās turēšanas apstākļos audzēti Loué (“Bronzas”) tītari [dindes (bronzées) fermières de Loué].

Tīršķirnes “Bronzas” grupas lēnaudzīgos tītarus un tītarenes, kam ir liels augums un stingra stāja, līdz noteiktam vecumam (tītarenes – vismaz 14 nedēļas, bet tītarus – vismaz 18 nedēļas) audzē tikai āra aplokos.

Tītariem sasniedzot briedumu, to gaļa kļūst ļoti garšīga, gatavojot tā saglabā savu konsistenci, un, pateicoties šo mājputnu ģenētiskajai izcelsmei, gaļa ir maiga. Tītarus audzē visu gadu, un to liemeņus pārdod, sadalītus gabalos vai pārstrādātus.”

“Ražošanas metode”

Punktā “Šķirne” pievieno šādu tekstu: “putnēniem jābūt “Bronzas” šķirņu grupas tītarēniem”.

Punktā “Ganāmpulka blīvums” pievieno šādu tekstu: “putnu mītnē dzīvniekus audzē nelielā blīvumā (sākot no 10 nedēļu vecuma – ne vairāk par 6,25 tītariem uz m2)”.

–

2

Punktā “Barošana” pievieno šādu tekstu: “Nobarošanas perioda lielākajā daļā (“Bronzas”) tītaru barības devā vismaz 75 % jābūt graudiem.”

---

II PIELIKUMS

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“VOLAILLES DE LOUÉ”

EK Nr.: FR/AĢIN/117/0149/18.2.2004

ACVN ( ) AĢIN (X)

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī

| Nosaukums | : | Institut national de l'origine et de la qualité |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51, rue d'Anjou, F-75008 Paris |
| Tālr. | : | (33) 153 89 80 00 |
| Fakss | : | (33) 142 25 57 97 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut national de l'origine et de la qualité

Adrese

:

51, rue d'Anjou, F-75008 Paris

Tālr.

:

(33) 153 89 80 00

Fakss

:

(33) 142 25 57 97

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa

| Nosaukums | : | Syndicat des volailles fermières de Loué – SYVOL Qualimaine |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 82, avenue Rubillard, F-72000 Le Mans |
| Tālr. | : | (33) 243 39 93 13 |
| Fakss | : | (33) 243 23 42 19 |
| E-pasts | : | info@loue.fr |
| Sastāvs | : | ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...) |

Nosaukums

:

Syndicat des volailles fermières de Loué – SYVOL Qualimaine

Adrese

:

82, avenue Rubillard, F-72000 Le Mans

Tālr.

:

(33) 243 39 93 13

Fakss

:

(33) 243 23 42 19

E-pasts

:

info@loue.fr

Sastāvs

:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...)

3.   Produkta veids

| 1.1. grupa – | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa –

Svaiga gaļa (un subprodukti)

4.   Specifikācija (Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Volailles de Loué”

4.2.   Apraksts

Augstākās kvalitātes mājputnu liemeņi vai izcirtņi; šo mājputnu gaļa ir ļoti garšīga, maiga, bet stingras konsistences, ne pārāk trekna (Poulet Blanc Fermier de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué baltā vista], Dinde Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēts Loué tītars], Dinde (bronzée) Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēts Loué (“Bronzas”) tītars], Pintade Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué pērļvista], Canard de Barbarie Fermier de Loué et Canette de Barbarie Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēts Loué muskuspīļtēviņš un brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué muskuspīle], Poulet Noir Fermier de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué melnā vista], Poulet Jaune Fermier de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué dzeltenā vista], Oie Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué zoss], Chapon Fermier de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēts Loué kapauns], Poule Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué vista], Poularde Fermière de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēta Loué nobarotā vista], Poulet Blanc Fermier [brīvās turēšanas apstākļos audzēta baltā vista], Chapon de Pintade Fermier de Loué [brīvās turēšanas apstākļos audzēts Loué pērļvistas kapauns]).

Putnus pārdod izķidātus, daļēji izķidātus, veselus vai sadalītus gabalos, svaigus vai saldētus.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Sarthe departaments; Mayenne departaments; Orne, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher un Eure-et-Loir departamentā – tajos ietilpstošās robežteritorijas; Maine-et-Loire departamentā – Segré apgabals un šādas teritorijas: Louroux-Béconnais, Saint-Georges-sur-Loire, Angers, Tiercé, Durtal, Seiches-sur-le-Loir, Baugé, Beaufort-en-Vallée, Noyant, Longué-Jumelles un Allonnes.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Visi nozares dalībnieki ir reģistrēti (inkubatori, putnu barības ražotāji, putnkopji un putnu kautuves).

Katra putnu partija tiek dokumentēta ar putnkopja deklarāciju par putnu ievietošanu audzēšanai, vienu dienu vecu cāļu piegādes pavadzīmēm, deklarāciju par izvešanu uz putnu kautuvi un atļauju par liemeņu izvešanu no putnu kautuves, deklarāciju par etiķetēm, kas izmantotas nokauto putnu marķēšanai, un deklarāciju par putniem ar pazeminātu kvalitātes vērtējumu. Visas etiķetes ir numurētas. Šo datu atbilstības pārbaudes ļauj nodrošināt produkta izsekojamību.

4.5.   Ražošanas metode

Lēnaudzīgu putnu šķirnes un šo šķirņu krustojums. Putnus audzē mazās saimēs, āra aplokos vai brīvās turēšanas apstākļos mežainās ganībās, līdz tie sasniedz dzimumgatavību. Kā pamatbarību putniem izēdina galvenokārt graudus, un putnus kauj, kad tie ir sasnieguši minimālo kaušanas vecumu, kas noteikts katrai putnu sugai atsevišķi.

4.6.   Saikne

Saikni ar ģeogrāfisko izcelsmi pamato

| — | vēsturiska reputācija, kas saistīta ar “Foire de l’Envoi” – Loué ciemata gadatirgu, kas XIX gadsimtā bija īpaši populārs un piesaistīja daudz putnu tirgotāju. Reģiona lauksaimnieki pārdeva šiem tirgotājiem savu produkciju. Loué apgabala putnkopji un putnu gaļas iepakotāji 1958. gadā veiksmīgi uzsāka augstas kvalitātes brīvās turēšanas apstākļos audzētu putnu gaļas ražošanu, |
| --- | --- |

—

vēsturiska reputācija, kas saistīta ar “Foire de l’Envoi” – Loué ciemata gadatirgu, kas XIX gadsimtā bija īpaši populārs un piesaistīja daudz putnu tirgotāju. Reģiona lauksaimnieki pārdeva šiem tirgotājiem savu produkciju. Loué apgabala putnkopji un putnu gaļas iepakotāji 1958. gadā veiksmīgi uzsāka augstas kvalitātes brīvās turēšanas apstākļos audzētu putnu gaļas ražošanu,

| — | pašreizējā reputācija – Loué putnu gaļa ir visiecienītākā putnu gaļa Francijā. Tai ir vislabākā slava patērētāju vidū un liela vieta izmeklētu ēdienu gatavošanā. Šo putnu gaļu kā izejvielu izmanto ļoti slavenu restorānu pavāri. |
| --- | --- |

—

pašreizējā reputācija – Loué putnu gaļa ir visiecienītākā putnu gaļa Francijā. Tai ir vislabākā slava patērētāju vidū un liela vieta izmeklētu ēdienu gatavošanā. Šo putnu gaļu kā izejvielu izmanto ļoti slavenu restorānu pavāri.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums | : | Quali Ouest |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 30, rue du Pavé, F-72000 Le Mans |
| Tālr. | : | (33) 243 14 21 11 |
| Fakss | : | (33) 243 14 27 32 |
| E-pasts | : | qualiouest@qualiouest.com |

Nosaukums

:

Quali Ouest

Adrese

:

30, rue du Pavé, F-72000 Le Mans

Tālr.

:

(33) 243 14 21 11

Fakss

:

(33) 243 14 27 32

E-pasts

:

qualiouest@qualiouest.com

4.8.   Marķējums

“Volailles de Loué”, pievienojot attiecīgās putnu sugas nosaukumu.

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 520/2008

(2008. gada 9. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes ICES Vb, VI un VII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2007. un 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2007. un 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā norādīto krājumu zveja, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.; labotā redakcija: OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1533/2007 (OV L 337, 21.12.2007., 21. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 02/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | RNG/5B67- |
| Suga | Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) |
| Zona | Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |
| Datums | 12.5.2008. |

Nr.

02/DSS

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

RNG/5B67-

Suga

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

Zona

Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

Datums

12.5.2008.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome un Komisija

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/33

---

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. maijs),

lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2008/429/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. pantu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

tā kā:

| (1) | Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 27. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2007/547/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 27. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2007/547/EK (2).

| (2) | Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

| (3) | Protokols būtu jānoslēdz, |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jānoslēdz,

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 3. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu (4). Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2008. gada 26. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. RUPEL

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Atzinums sniegts 2007. gada 10. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 202, 3.8.2007., 25. lpp.

2

(3)  OV L 202, 3.8.2007., 26. lpp.

3

(4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/35

---

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. maijs)

par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2008/430/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. pantu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

tā kā:

| (1) | Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 27. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2007/548/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 27. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2007/548/EK (2).

| (2) | Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

| (3) | Protokols būtu jānoslēdz, |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jānoslēdz,

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 3. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu (4). Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2008. gada 26. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. RUPEL

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Atzinums sniegts 2007. gada 10. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 202, 3.8.2007., 30. lpp.

2

(3)  OV L 202, 3.8.2007., 31. lpp.

3

(4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

Padome

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/36

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 5. jūnijs),

ar ko pilnvaro dažas dalībvalstis Eiropas Kopienas interesēs ratificēt 1996. gada Hāgas Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem vai tai pievienoties, kā arī pilnvaro dažas dalībvalstis nākt klajā ar deklarāciju par Kopienas tiesību aktu attiecīgu iekšēju noteikumu piemērošanu

(2008/431/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu, 67. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Kopiena veido kopēju tiesisku telpu, kuras pamatā ir tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas princips. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena veido kopēju tiesisku telpu, kuras pamatā ir tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas princips.

| (2) | Konvencija par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem, ko noslēdza 1996. gada 19. oktobrī Hāgas Starptautiskajā privāttiesību konferencē (turpmāk – “Konvencija”), sniedz vērtīgu ieguldījumu bērnu aizsardzībā starptautiskā mērogā. Tāpēc vēlams tās noteikumus piemērot cik vien iespējams drīz. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem, ko noslēdza 1996. gada 19. oktobrī Hāgas Starptautiskajā privāttiesību konferencē (turpmāk – “Konvencija”), sniedz vērtīgu ieguldījumu bērnu aizsardzībā starptautiskā mērogā. Tāpēc vēlams tās noteikumus piemērot cik vien iespējams drīz.

| (3) | Padomes 2002. gada 19. decembra Lēmums 2003/93/EK (2) pilnvaroja dalībvalstis Kopienas interesēs parakstīt Konvenciju. Tās dalībvalstis, kas tajā laikā bija Kopienas dalībvalstis, parakstīja Konvenciju 2003. gada 1. aprīlī, izņemot Nīderlandi, kas Konvenciju jau bija parakstījusi. Citas dalībvalstis, kas nebija Kopienas dalībvalstis 2003. gada 1. aprīlī, arī ir parakstījušas Konvenciju. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 2002. gada 19. decembra Lēmums 2003/93/EK (2) pilnvaroja dalībvalstis Kopienas interesēs parakstīt Konvenciju. Tās dalībvalstis, kas tajā laikā bija Kopienas dalībvalstis, parakstīja Konvenciju 2003. gada 1. aprīlī, izņemot Nīderlandi, kas Konvenciju jau bija parakstījusi. Citas dalībvalstis, kas nebija Kopienas dalībvalstis 2003. gada 1. aprīlī, arī ir parakstījušas Konvenciju.

| (4) | Padome un Komisija, pieņemot Lēmumu 2003/93/EK, vienojās, ka Komisija pēc lēmuma pieņemšanas iesniegs priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro dalībvalstis attiecīgā brīdī Kopienas interesēs ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties. |
| --- | --- |

(4)

Padome un Komisija, pieņemot Lēmumu 2003/93/EK, vienojās, ka Komisija pēc lēmuma pieņemšanas iesniegs priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro dalībvalstis attiecīgā brīdī Kopienas interesēs ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties.

| (5) | Dažas dalībvalstis jau ir ratificējušas Konvenciju vai tai pievienojušās. |
| --- | --- |

(5)

Dažas dalībvalstis jau ir ratificējušas Konvenciju vai tai pievienojušās.

| (6) | Daži Konvencijas panti skar Kopienas sekundāros tiesību aktus par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi, jo īpaši Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (3). Dalībvalstis saglabā kompetenci jomās, uz kurām attiecas Konvencija un kuras neskar Kopienas tiesību aktus. Tādējādi Konvencijas noslēgšana ir Kopienas un dalībvalstu dalītā kompetencē. |
| --- | --- |

(6)

Daži Konvencijas panti skar Kopienas sekundāros tiesību aktus par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi, jo īpaši Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (3). Dalībvalstis saglabā kompetenci jomās, uz kurām attiecas Konvencija un kuras neskar Kopienas tiesību aktus. Tādējādi Konvencijas noslēgšana ir Kopienas un dalībvalstu dalītā kompetencē.

| (7) | Saskaņā ar Konvenciju tās puses var būt tikai suverēnas valstis. Šā iemesla dēļ Kopiena nevar to ratificēt vai tai pievienoties. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Konvenciju tās puses var būt tikai suverēnas valstis. Šā iemesla dēļ Kopiena nevar to ratificēt vai tai pievienoties.

| (8) | Padomei tādēļ izņēmuma kārtā būtu jāpilnvaro dalībvalstis – bet ne dalībvalstis, kas jau ratificējušas Konvenciju vai tai pievienojušās, – Kopienas interesēs ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Padomei tādēļ izņēmuma kārtā būtu jāpilnvaro dalībvalstis – bet ne dalībvalstis, kas jau ratificējušas Konvenciju vai tai pievienojušās, – Kopienas interesēs ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka piemēro Kopienas noteikumus par spriedumu atzīšanu un izpildi Kopienā, Lēmuma 2003/93/EK 2. pants nosaka, ka dalībvalstīm Konvencijas parakstīšanas brīdī jāiesniedz deklarācija. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka piemēro Kopienas noteikumus par spriedumu atzīšanu un izpildi Kopienā, Lēmuma 2003/93/EK 2. pants nosaka, ka dalībvalstīm Konvencijas parakstīšanas brīdī jāiesniedz deklarācija.

| (10) | Dalībvalstis, kas parakstīja Konvenciju 2003. gada 1. aprīlī, šajā sakarā iesniedza Lēmuma 2003/93/EK 2. pantā ietverto deklarāciju. Citas dalībvalstis, kas neparakstīja Konvenciju saskaņā ar Lēmumu 2003/93/EK, iesniedza deklarāciju pēc pievienošanās Eiropas Savienībai. Tomēr dažas dalībvalstis nav iesniegušas deklarāciju, un tādēļ tām tagad būtu jāiesniedz šā lēmuma 2. pantā ietvertā deklarācija. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstis, kas parakstīja Konvenciju 2003. gada 1. aprīlī, šajā sakarā iesniedza Lēmuma 2003/93/EK 2. pantā ietverto deklarāciju. Citas dalībvalstis, kas neparakstīja Konvenciju saskaņā ar Lēmumu 2003/93/EK, iesniedza deklarāciju pēc pievienošanās Eiropas Savienībai. Tomēr dažas dalībvalstis nav iesniegušas deklarāciju, un tādēļ tām tagad būtu jāiesniedz šā lēmuma 2. pantā ietvertā deklarācija.

| (11) | Dalībvalstīm, kas ar šo lēmumu ir pilnvarotas ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties, tas būtu jādara vienlaikus. Šīm dalībvalstīm tādējādi būtu jāapmainās ar informāciju par pašreizējo ratifikācijas vai pievienošanās procesa norisi, lai sagatavotos vienlaikus deponēt ratifikācijas vai pievienošanās instrumentus. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm, kas ar šo lēmumu ir pilnvarotas ratificēt Konvenciju vai tai pievienoties, tas būtu jādara vienlaikus. Šīm dalībvalstīm tādējādi būtu jāapmainās ar informāciju par pašreizējo ratifikācijas vai pievienošanās procesa norisi, lai sagatavotos vienlaikus deponēt ratifikācijas vai pievienošanās instrumentus.

| (12) | Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(12)

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (13) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un neattiecas uz to, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un neattiecas uz to,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo Padome pilnvaro Beļģiju, Vāciju, Īriju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Kipru, Luksemburgu, Maltu, Nīderlandi, Austriju, Poliju, Portugāli, Rumāniju, Somiju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti Kopienas interesēs ratificēt 1996. gada Hāgas Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem (turpmāk – “Konvencija”) vai tai pievienoties, ievērojot 3. un 4. pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padome pilnvaro Bulgāriju, Kipru, Latviju, Maltu, Nīderlandi un Poliju iesniegt šādu deklarāciju:

“Ar Konvencijas 23., 26. un 52. pantu Līgumslēdzējām pusēm piešķir attiecīgu rīcības brīvību, lai piemērotu vienkāršu un ātru spriedumu atzīšanas un izpildes režīmu. Kopienas noteikumos ir paredzēta atzīšanas un izpildes sistēma, kas ir vismaz tikpat labvēlīga kā Konvencijā paredzētie noteikumi. Attiecīgi Eiropas Savienības dalībvalsts tiesā pieņemtu spriedumu ar Konvenciju saistītā jautājumā atzīst un izpilda ... (4), piemērojot attiecīgos iekšējos Kopienas tiesību aktu noteikumus (5).

3. pants

1.   Lēmuma 1. panta 1. punktā uzskaitītās dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai to ratifikācijas vai pievienošanās instrumentus vienlaikus deponētu Nīderlandes Karalistes Ārlietu ministrijā, ja iespējams, līdz 2010. gada 5. jūnijam.

2.   Lēmuma 1. punktā uzskaitītās dalībvalstis Padomē līdz 2009. gada 5. decembrim informē Komisiju par paredzamo dienu, kad beigsies vajadzīgās parlamentārās procedūras, lai ratificētu Konvenciju vai tai pievienotos. Pamatojoties uz šo, nosaka vienlaicīgās deponēšanas dienu un kārtību.

4. pants

Lēmuma 1. panta 1. punktā minētās dalībvalstis rakstiski informē Nīderlandes Karalistes Ārlietu ministriju tad, kad ir veiktas vajadzīgās parlamentārās procedūras, lai ratificētu Konvenciju vai tai pievienotos, norādot, ka to ratifikācijas vai pievienošanās instrumentus deponēs vēlāk saskaņā ar šo lēmumu.

5. pants

Šo lēmumu piemēro no tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6. pants

Šis lēmums ir adresēts visām dalībvalstīm, izņemot Dāniju, Čehiju, Igauniju, Lietuvu, Ungāriju, Slovēniju un Slovākiju.

Luksemburgā, 2008. gada 5. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. MATE

---

(1)  OV C 82 E, 1.4.2004., 307. lpp.

1

(2)  OV L 48, 21.2.2003., 3. lpp.

2

(3)  OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2116/2004 (OV L 367, 14.12.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Dalībvalsts, kas iesniedz deklarāciju.

4

(5)  Regulai (EK) Nr. 2201/2003 ir īpaša nozīme šajā jomā, jo tā attiecas uz jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību.”

5

---

TULKOJUMS

KONVENCIJA PAR JURISDIKCIJU, PIEMĒROJAMIEM TIESĪBU AKTIEM, ATZĪŠANU, IZPILDI UN SADARBĪBU ATTIECĪBĀ UZ VECĀKU ATBILDĪBU UN BĒRNU AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM

(Pieņemta 1996. gada 19. oktobrī)

Valstis, kas parakstījušas šo Konvenciju,

atzīstot vajadzību uzlabot bērnu aizsardzību situācijās, kur iesaistītas vairākas valstis,

vēlēdamās novērst savu tiesību sistēmu pretrunas saistībā ar jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu un izpildi attiecībā uz bērnu aizsardzības pasākumiem,

vēršot uzmanību uz to, cik svarīga ir starptautiska sadarbība bērnu aizsardzības jomā,

apliecinot, ka bērnu interesēm jābūt pirmajā vietā,

norādot, ka ir jāpārskata 1961. gada 5. oktobra Konvencija par iestāžu pilnvarām un tiesību aktiem, kas piemērojami attiecībā uz bērnu aizsardzību,

vēlēdamās šim nolūkam izveidot kopējus noteikumus, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām,

ir vienojušās par šādiem noteikumiem.

I   NODAĻA

KONVENCIJAS DARBĪBAS JOMA

1. pants

1.   Šīs Konvencijas mērķi ir:

| a) | noteikt valsti, kuras iestādēm ir jurisdikcija veikt pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

a)

noteikt valsti, kuras iestādēm ir jurisdikcija veikt pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai;

| b) | noteikt, kuri tiesību akti minētajām iestādēm ir jāpiemēro, īstenojot savu jurisdikciju; |
| --- | --- |

b)

noteikt, kuri tiesību akti minētajām iestādēm ir jāpiemēro, īstenojot savu jurisdikciju;

| c) | noteikt vecāku atbildībai piemērojamos tiesību aktus; |
| --- | --- |

c)

noteikt vecāku atbildībai piemērojamos tiesību aktus;

| d) | nodrošināt šādu aizsardzības pasākumu atzīšanu un izpildi visās Līgumslēdzējās valstīs; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt šādu aizsardzības pasākumu atzīšanu un izpildi visās Līgumslēdzējās valstīs;

| e) | ieviest starp Līgumslēdzēju valstu iestādēm sadarbību, kas var būt vajadzīga šīs Konvencijas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

e)

ieviest starp Līgumslēdzēju valstu iestādēm sadarbību, kas var būt vajadzīga šīs Konvencijas mērķu sasniegšanai.

2.   Šajā Konvencijā termins “vecāku atbildība” ir vecāku vara vai citas līdzīgas atbildības attiecības, kas nosaka vecāku, aizbildņu vai citu likumīgo pārstāvju tiesības, pilnvaras un pienākumus attiecībā uz bērna personu vai īpašumu.

2. pants

Konvencija attiecas uz bērniem no dzimšanas brīža līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai.

3. pants

Šīs Konvencijas 1. pantā minētie pasākumi var jo īpaši attiekties uz:

| a) | vecāku atbildības iegūšanu, īstenošanu, izbeigšanos vai ierobežošanu, kā arī uz tās deleģēšanu; |
| --- | --- |

a)

vecāku atbildības iegūšanu, īstenošanu, izbeigšanos vai ierobežošanu, kā arī uz tās deleģēšanu;

| b) | aizbildnības/aizgādības tiesībām, tostarp tiesībām, kas saistītas ar bērna aprūpi, un jo īpaši tiesībām noteikt bērna dzīvesvietu, kā arī tiesībām satikties ar bērnu, tostarp tiesībām uz noteiktu laiku aprūpēt bērnu vietā, kas nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta; |
| --- | --- |

b)

aizbildnības/aizgādības tiesībām, tostarp tiesībām, kas saistītas ar bērna aprūpi, un jo īpaši tiesībām noteikt bērna dzīvesvietu, kā arī tiesībām satikties ar bērnu, tostarp tiesībām uz noteiktu laiku aprūpēt bērnu vietā, kas nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta;

| c) | aizbildnības tiesībām līdzīgiem tiesiskiem režīmiem; |
| --- | --- |

c)

aizbildnības tiesībām līdzīgiem tiesiskiem režīmiem;

| d) | tādu personu vai iestāžu iecelšanu un funkcijām, kuras ir atbildīgas par bērna personu vai īpašumu, pārstāv bērnu vai palīdz viņam; |
| --- | --- |

d)

tādu personu vai iestāžu iecelšanu un funkcijām, kuras ir atbildīgas par bērna personu vai īpašumu, pārstāv bērnu vai palīdz viņam;

| e) | bērna ievietošanu audžuģimenē vai aprūpes iestādē vai uz aprūpi, ko nodrošina kafala vai līdzīga iestāde; |
| --- | --- |

e)

bērna ievietošanu audžuģimenē vai aprūpes iestādē vai uz aprūpi, ko nodrošina kafala vai līdzīga iestāde;

| f) | publisku iestāžu pārraudzību attiecībā uz to, kā par bērnu atbildīgās personas īsteno aprūpi; |
| --- | --- |

f)

publisku iestāžu pārraudzību attiecībā uz to, kā par bērnu atbildīgās personas īsteno aprūpi;

| g) | bērna īpašuma pārvaldīšanu, saglabāšanu vai atsavināšanu. |
| --- | --- |

g)

bērna īpašuma pārvaldīšanu, saglabāšanu vai atsavināšanu.

4. pants

Šī Konvencija neattiecas uz:

| a) | vecāku un bērnu attiecību nodibināšanu vai apstrīdēšanu; |
| --- | --- |

a)

vecāku un bērnu attiecību nodibināšanu vai apstrīdēšanu;

| b) | lēmumiem par adopciju, adopcijas sagatavošanas pasākumiem vai adopcijas anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

b)

lēmumiem par adopciju, adopcijas sagatavošanas pasākumiem vai adopcijas anulēšanu vai atcelšanu;

| c) | bērna uzvārdu un vārdiem; |
| --- | --- |

c)

bērna uzvārdu un vārdiem;

| d) | pilngadības sasniegšanu; |
| --- | --- |

d)

pilngadības sasniegšanu;

| e) | uzturēšanas saistībām; |
| --- | --- |

e)

uzturēšanas saistībām;

| f) | trastiem un mantošanu; |
| --- | --- |

f)

trastiem un mantošanu;

| g) | sociālo drošību; |
| --- | --- |

g)

sociālo drošību;

| h) | vispārējiem publiskiem pasākumiem izglītības vai veselības jomā; |
| --- | --- |

h)

vispārējiem publiskiem pasākumiem izglītības vai veselības jomā;

| i) | pasākumiem, ko veic saistībā ar bērnu izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

i)

pasākumiem, ko veic saistībā ar bērnu izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem;

| j) | lēmumiem par patvēruma tiesībām un imigrāciju. |
| --- | --- |

j)

lēmumiem par patvēruma tiesībām un imigrāciju.

II   NODAĻA

JURISDIKCIJA

5. pants

1.   Bērna personas un īpašumu aizsardzības pasākumu veikšana ir tās Līgumslēdzējas valsts tiesu vai pārvaldes iestāžu jurisdikcijā, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta.

2.   Ja bērna pastāvīgā dzīvesvieta mainās, pārceļoties uz kādu citu Līgumslēdzēju valsti, tad, ievērojot 7. pantu, jurisdikcija ir tās valsts iestādēm, kurā ir jaunā pastāvīgā dzīvesvieta.

6. pants

1.   Attiecībā uz bēgļu bērniem un bērniem, kas sakarā ar viņu valstī notiekošām nekārtībām ir pārvietoti uz kādu citu valsti, 5. panta 1. punktā paredzētā jurisdikcija ir tās Līgumslēdzējas valsts iestādēm, kuras teritorijā bērni atrodas pēc šādas pārvietošanas.

2.   Iepriekšējais punkts attiecas arī uz bērniem, kuru pastāvīgo dzīvesvietu nav iespējams noteikt.

7. pants

1.   Ja bērns ir prettiesiski aizvests vai aizturēts, tās Līgumslēdzējas valsts iestādes, kurā tieši pirms aizvešanas vai aizturēšanas bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta, saglabā savu jurisdikciju, kamēr bērns nav ieguvis pastāvīgo dzīvesvietu kādā citā valstī, un:

| a) | kamēr visas personas, iestādes vai citas struktūras ar aizbildnības/aizgādības tiesībām nav piekritušas aizvešanai vai aizturēšanai; vai |
| --- | --- |

a)

kamēr visas personas, iestādes vai citas struktūras ar aizbildnības/aizgādības tiesībām nav piekritušas aizvešanai vai aizturēšanai; vai

| b) | kamēr bērns šajā citā valstī nav nodzīvojis vismaz vienu gadu kopš laika, kad persona, iestāde vai cita struktūra ar aizbildnības/aizgādības tiesībām ir uzzinājusi bērna atrašanās vietu vai kad tām bija jāuzzina bērna atrašanās vieta, ja nav tādu neizskatītu pieteikumu par bērna atgriešanos, kas iesniegti minētajā laikā, un kamēr bērns nav pieradis pie jaunajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

b)

kamēr bērns šajā citā valstī nav nodzīvojis vismaz vienu gadu kopš laika, kad persona, iestāde vai cita struktūra ar aizbildnības/aizgādības tiesībām ir uzzinājusi bērna atrašanās vietu vai kad tām bija jāuzzina bērna atrašanās vieta, ja nav tādu neizskatītu pieteikumu par bērna atgriešanos, kas iesniegti minētajā laikā, un kamēr bērns nav pieradis pie jaunajiem apstākļiem.

2.   Bērna aizvešanu vai aizturēšanu uzskata par prettiesisku, ja:

| a) | ar to pārkāptas aizbildnības/aizgādības tiesības, kas personai, iestādei vai citai struktūrai kopīgi vai atsevišķi piešķirtas saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā pirms aizvešanas vai aizturēšanas bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta; un |
| --- | --- |

a)

ar to pārkāptas aizbildnības/aizgādības tiesības, kas personai, iestādei vai citai struktūrai kopīgi vai atsevišķi piešķirtas saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā pirms aizvešanas vai aizturēšanas bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta; un

| b) | aizvešanas vai aizturēšanas laikā šīs tiesības atsevišķi vai kopīgi tika faktiski īstenotas vai arī tās tiktu šādi īstenotas, ja nebūtu notikusi aizvešana vai aizturēšana. |
| --- | --- |

b)

aizvešanas vai aizturēšanas laikā šīs tiesības atsevišķi vai kopīgi tika faktiski īstenotas vai arī tās tiktu šādi īstenotas, ja nebūtu notikusi aizvešana vai aizturēšana.

Šā punkta a) apakšpunktā minētās aizbildnības/aizgādības tiesības var jo īpaši rasties, piemērojot tiesību aktus vai arī tiesas vai pārvaldes iestāžu lēmumus, vai pēc vienošanās, kam saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir juridisks spēks.

3.   Kamēr vien iepriekš 1. punktā minētās iestādes saglabā savu jurisdikciju, tās Līgumslēdzējas valsts iestādes, uz kuru bērns ir aizvests vai kurā viņš aizturēts, var saskaņā ar 11. pantu veikt tikai tādus steidzamus pasākumus, kas vajadzīgi bērna personas vai īpašuma aizsardzībai.

8. pants

1.   Tās Līgumslēdzējas valsts iestāde, kurai ir 5. un 6. pantā paredzētā jurisdikcija, izņēmuma gadījumā – ja tā uzskata, ka otras Līgumslēdzējas valsts iestāde attiecīgajā gadījumā varētu labāk aizsargāt bērna intereses, – var vai nu:

| — | tieši vai ar savas valsts centrālās iestādes palīdzību lūgt šo citu iestādi pārņemt jurisdikciju veikt aizsardzības pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, vai arī |
| --- | --- |

—

tieši vai ar savas valsts centrālās iestādes palīdzību lūgt šo citu iestādi pārņemt jurisdikciju veikt aizsardzības pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, vai arī

| — | pārtraukt lietas izskatīšanu un lūgt puses iesniegt attiecīgu lūgumu šīs citas valsts iestādei. |
| --- | --- |

—

pārtraukt lietas izskatīšanu un lūgt puses iesniegt attiecīgu lūgumu šīs citas valsts iestādei.

2.   Līgumslēdzējas valstis, kuru iestādēs var griezties, kā paredzēts iepriekšējā punktā, ir:

| a) | valsts, kuras pilsonis ir bērns; |
| --- | --- |

a)

valsts, kuras pilsonis ir bērns;

| b) | valsts, kurā atrodas bērna īpašums; |
| --- | --- |

b)

valsts, kurā atrodas bērna īpašums;

| c) | valsts, kuras iestādēm ir iesniegts pieteikums par bērna vecāku laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu vai arī pieteikums par viņu laulības atzīšanu par neesošu; |
| --- | --- |

c)

valsts, kuras iestādēm ir iesniegts pieteikums par bērna vecāku laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu vai arī pieteikums par viņu laulības atzīšanu par neesošu;

| d) | valsts, ar kuru bērnam ir nozīmīgas saites. |
| --- | --- |

d)

valsts, ar kuru bērnam ir nozīmīgas saites.

3.   Attiecīgās iestādes var apmainīties ar viedokļiem.

4.   Iestāde, kurā griežas atbilstīgi 1. punktam, var pārņemt tās iestādes jurisdikciju, kam tā ir saskaņā ar 5. un 6. pantu, ja tā uzskata, ka šāda pārņemšana ir bērna interesēs.

9. pants

1.   Ja 8. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas valsts iestādes uzskata, ka attiecīgajā gadījumā tās varētu labāk aizsargāt bērna intereses, tās var vai nu:

| — | tieši vai ar attiecīgās valsts centrālās iestādes palīdzību lūgt tās Līgumslēdzējas valsts kompetentajai iestādei, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, atļauju īstenot jurisdikciju tādu aizsardzības pasākumu veikšanai, ko tās uzskata par vajadzīgiem, vai arī |
| --- | --- |

—

tieši vai ar attiecīgās valsts centrālās iestādes palīdzību lūgt tās Līgumslēdzējas valsts kompetentajai iestādei, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, atļauju īstenot jurisdikciju tādu aizsardzības pasākumu veikšanai, ko tās uzskata par vajadzīgiem, vai arī

| — | aicināt puses iesniegt šādu lūgumu tās Līgumslēdzējas valsts iestādei, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta. |
| --- | --- |

—

aicināt puses iesniegt šādu lūgumu tās Līgumslēdzējas valsts iestādei, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta.

2.   Attiecīgās iestādes var apmainīties ar viedokļiem.

3.   Iestāde, kas iesniedz lūgumu, var īstenot jurisdikciju tās Līgumslēdzējas valsts iestādes vietā, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, tikai tad, ja pēdējā minētā iestāde ir akceptējusi lūgumu.

10. pants

1.   Neskarot 5. līdz 9. pantu, Līgumslēdzējas valsts iestādes, kas īsteno jurisdikciju lemt par bērna, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā citā Līgumslēdzējā valstī, vecāku laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas pieteikumu vai pieteikumu par viņu laulības atzīšanu par neesošu, var veikt šā bērna personas vai īpašuma aizsardzības pasākumus, ja to paredz šīs valsts tiesību akti un ja:

| a) | tiesvedības sākšanas laikā viens no bērna vecākiem pastāvīgi dzīvo šajā valstī un ja vienam no viņiem ir vecāku atbildība par bērnu, un |
| --- | --- |

a)

tiesvedības sākšanas laikā viens no bērna vecākiem pastāvīgi dzīvo šajā valstī un ja vienam no viņiem ir vecāku atbildība par bērnu, un

| b) | minēto iestāžu jurisdikciju veikt šādus pasākumus ir atzinuši vecāki vai kāda cita persona, kurai pieder vecāku atbildība par bērnu, un ja šāda rīcība ir bērna interesēs. |
| --- | --- |

b)

minēto iestāžu jurisdikciju veikt šādus pasākumus ir atzinuši vecāki vai kāda cita persona, kurai pieder vecāku atbildība par bērnu, un ja šāda rīcība ir bērna interesēs.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētā jurisdikcija veikt pasākumus bērna aizsardzībai izbeidzas, tiklīdz stājas spēkā lēmums, ar ko tiek apmierināts vai noraidīts pieteikums par laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu vai laulības atzīšanu par neesošu, vai arī ja tiesvedība tiek izbeigta kāda cita iemesla dēļ.

11. pants

1.   Visos steidzamības gadījumos jurisdikcija veikt jebkādus vajadzīgos aizsardzības pasākumus ir tās Līgumslēdzējas valsts iestādēm, kuras teritorijā atrodas bērns vai bērna īpašums.

2.   Pasākumus, ko attiecībā uz bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā Līgumslēdzējā valstī, veic saskaņā ar šā panta iepriekšējo punktu, izbeidz, tiklīdz iestādes, kam ir 5. līdz 10. pantā paredzētā jurisdikcija, ir veikušas apstākļiem atbilstošus pasākumus.

3.   Pasākumus, ko saskaņā ar šā panta 1. punktu Līgumslēdzējās valstīs veic attiecībā uz bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā trešā valstī, izbeidz, tiklīdz attiecīgā Līgumslēdzēja valsts ir atzinusi pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgajos apstākļos un ko veic trešās valsts iestādes.

12. pants

1.   Ievērojot 7. pantu, tās Līgumslēdzējas valsts iestādēm, kuras teritorijā atrodas bērns vai bērna īpašums, ir jurisdikcija veikt tādus pagaidu pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai, kas attiecas tikai uz attiecīgās valsts teritoriju, ciktāl šādi pasākumi ir saderīgi ar pasākumiem, ko jau ir veikušas iestādes, kurām ir jurisdikcija saskaņā ar 5. līdz 10. pantu.

2.   Pasākumus, ko attiecībā uz bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā Līgumslēdzējā valstī, veic saskaņā ar šā panta iepriekšējo punktu, izbeidz, tiklīdz iestādes, kam ir 5. līdz 10. pantā paredzētā jurisdikcija, ir pieņēmušas lēmumu par aizsardzības pasākumiem, kuri var būt vajadzīgi attiecīgajos apstākļos.

3.   Pasākumus, ko saskaņā ar šā panta 1. punktu Līgumslēdzējā valstī veic attiecībā uz bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā trešā valstī, izbeidz, tiklīdz attiecīgā Līgumslēdzēja valsts ir atzinusi pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgajos apstākļos un ko veic trešās valsts iestādes.

13. pants

1.   Līgumslēdzēju valstu iestādes, kuru jurisdikcijā saskaņā ar 5. līdz 10. pantu ir veikt pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai, nedrīkst īstenot šo jurisdikciju, ja procesa sākšanas laikā lūgums veikt atbilstīgus pasākumus ir iesniegts kādas citas Līgumslēdzējas valsts iestādēm, kurām ir 5. līdz 10. pantā paredzētā jurisdikcija, un neīsteno to lūguma iesniegšanas vai izskatīšanas laikā.

2.   Šā panta iepriekšējā punkta noteikumus nepiemēro, ja iestādes, kurām sākotnēji ir iesniegts lūgums veikt pasākumus, ir atteikušās īstenot savu jurisdikciju.

14. pants

Atbilstīgi 5. līdz 10. pantam veiktie pasākumi ir spēkā tiem noteikto laiku, pat ja, mainoties apstākļiem, ir zudis jurisdikcijas pamats, un tie ir spēkā, kamēr iestādes, kurām ir šajā Konvencijā paredzētā jurisdikcija, nav attiecīgos pasākumus grozījušas, aizstājušas vai izbeigušas.

III   NODAĻA

PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI

15. pants

1.   Īstenojot šīs Konvencijas II nodaļā paredzēto jurisdikciju, Līgumslēdzēju valstu iestādes piemēro savas valsts tiesību aktus.

2.   Ja tas vajadzīgs bērna personas vai īpašuma aizsardzībai, tad izņēmuma gadījumos šīs iestādes tomēr var piemērot vai ņemt vērā tādas citas valsts tiesību aktus, ar kuru attiecīgajiem apstākļiem ir nozīmīga saistība.

3.   Ja bērna pastāvīgā dzīvesvieta mainās, pārceļoties uz kādu citu Līgumslēdzēju valsti, tad iepriekšējās pastāvīgās dzīvesvietas valstī veikto pasākumu turpmāko īstenošanu reglamentē šīs citas valsts tiesību akti.

16. pants

1.   Vecāku atbildības iegūšanu vai izbeigšanos, pamatojoties uz normatīvajiem aktiem un bez tiesu vai pārvaldes iestāžu iesaistīšanās, reglamentē bērna pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību akti.

2.   Vecāku atbildības iegūšanu vai izbeigšanos, pamatojoties uz vienošanos vai vienpusēju darbību un bez tiesu vai pārvaldes iestāžu iesaistīšanās, reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā līguma vai darījuma spēkā stāšanās laikā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta.

3.   Vecāku atbildība, kas pastāv saskaņā ar bērna pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību aktiem, turpina pastāvēt pēc pastāvīgās dzīvesvietas maiņas, pārceļoties uz kādu citu valsti.

4.   Mainoties bērna pastāvīgajai dzīvesvietai, to, kā vecāku atbildību, pamatojoties uz likumu, iegūst personas, kurām nav šādas atbildības, reglamentē jaunās pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību akti.

17. pants

Vecāku atbildības īstenošanu reglamentē bērna pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību akti. Mainoties bērna pastāvīgajai dzīvesvietai, šādu īstenošanu reglamentē jaunās pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību akti.

18. pants

Šīs Konvencijas 16. pantā minēto vecāku atbildību var izbeigt un tās īstenošanas nosacījumus var grozīt, veicot šajā Konvencijā paredzētos pasākumus.

19. pants

1.   Nevar apstrīdēt tāda darījuma spēkā esamību, ko noslēgusi trešā persona un kāda persona, kas saskaņā ar darījuma noslēgšanas valsts tiesību aktiem varētu būt tiesīga rīkoties kā bērna likumiskais aizbildnis, un trešā persona nevar būt atbildīga tikai tā iemesla dēļ, ka saskaņā ar šajā nodaļā norādītajiem tiesību aktiem otra darījuma puse nebija tiesīga rīkoties kā bērna likumiskais pārstāvis, izņemot gadījumu, kad trešā persona zināja vai arī tai būtu vajadzējis zināt, ka vecāku atbildību reglamentē minētie tiesību akti.

2.   Šā panta iepriekšējo punktu piemēro tikai tad, ja darījumu noslēgušas personas, kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā.

20. pants

Šīs nodaļas noteikumus piemēro arī tad, ja norādītie tiesību akti ir trešās valsts tiesību akti.

21. pants

1.   Šajā nodaļā termins “tiesību akti” nozīmē valstī spēkā esošos tiesību aktus, izņemot noteikumus par kolīziju normām.

2.   Ja saskaņā ar 16. pantu piemērojamie tiesību akti ir trešās valsts tiesību akti un ja šīs valsts normas par tiesībām izvēlēties tiesību sistēmu norāda uz kādu citu trešo valsti, kas varētu piemērot savus aktus, tad tomēr piemēro pēdējās minētās valsts tiesību aktus. Ja šī cita trešā valsts nevarētu piemērot savus tiesību aktus, tad piemēro 16. pantā norādītos aktus.

22. pants

Atteikties no šajā nodaļā norādīto tiesību aktu piemērošanas var tikai, ja šāda piemērošana viennozīmīgi būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai, ņemot vērā bērna intereses.

IV   NODAĻA

ATZĪŠANA UN IZPILDE

23. pants

1.   Piemērojot Līgumslēdzēju valstu tiesību aktus, atzīst kādas citas Līgumslēdzējas valsts iestāžu veiktos pasākumus.

2.   No atzīšanas tomēr var atteikties:

| a) | ja pasākumu veikusi iestāde, kuras jurisdikciju nenosaka kāds no II nodaļā paredzētajiem pamatojumiem; |
| --- | --- |

a)

ja pasākumu veikusi iestāde, kuras jurisdikciju nenosaka kāds no II nodaļā paredzētajiem pamatojumiem;

| b) | ja pasākums – izņemot steidzamības gadījumus – veikts sakarā ar tiesas vai administratīviem procesiem, nedodot bērnam iespēju tikt uzklausītam, un pārkāpjot lūguma saņēmējas valsts procedūras pamatprincipus; |
| --- | --- |

b)

ja pasākums – izņemot steidzamības gadījumus – veikts sakarā ar tiesas vai administratīviem procesiem, nedodot bērnam iespēju tikt uzklausītam, un pārkāpjot lūguma saņēmējas valsts procedūras pamatprincipus;

| c) | pēc kādas personas lūguma, kura apgalvo, ka pasākums pārkāpj tās vecāku atbildību, un ja pasākums – izņemot steidzamības gadījumus – veikts, nedodot šai personai iespēju tikt uzklausītai; |
| --- | --- |

c)

pēc kādas personas lūguma, kura apgalvo, ka pasākums pārkāpj tās vecāku atbildību, un ja pasākums – izņemot steidzamības gadījumus – veikts, nedodot šai personai iespēju tikt uzklausītai;

| d) | ja šāda atzīšana viennozīmīgi ir pretrunā lūguma saņēmējas valsts sabiedriskajai kārtībai, ņemot vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

d)

ja šāda atzīšana viennozīmīgi ir pretrunā lūguma saņēmējas valsts sabiedriskajai kārtībai, ņemot vērā bērna intereses;

| e) | ja pasākums nav saderīgs ar kādu pasākumu, kas vēlāk veikts trešā valstī, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, un ja šāds vēlāk veikts pasākums atbilst lūguma saņēmējas valsts prasībām attiecībā uz atzīšanu; |
| --- | --- |

e)

ja pasākums nav saderīgs ar kādu pasākumu, kas vēlāk veikts trešā valstī, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, un ja šāds vēlāk veikts pasākums atbilst lūguma saņēmējas valsts prasībām attiecībā uz atzīšanu;

| f) | ja nav ievērota 33. pantā paredzētā procedūra. |
| --- | --- |

f)

ja nav ievērota 33. pantā paredzētā procedūra.

24. pants

Neskarot 23. panta 1. pantu, ikviena ieinteresētā persona var lūgt Līgumslēdzējas valsts kompetentās iestādes lemt par kādā citā Līgumslēdzējā valstī veikta pasākuma atzīšanu vai neatzīšanu. Procedūru reglamentē lūguma saņēmējas valsts tiesību akti.

25. pants

Lūguma saņēmējas valsts iestādei ir saistoši konstatētie fakti, ar ko savu jurisdikciju pamato tās valsts iestāde, kurā ir veikts attiecīgais pasākums.

26. pants

1.   Ja Līgumslēdzējā valstī veikti un šajā valstī izpildāmi pasākumi ir jāizpilda kādā citā Līgumslēdzējā valstī, tad pēc ieinteresētās personas lūguma šādus pasākumus attiecīgajā citā valstī pasludina par izpildāmiem vai reģistrētiem izpildes nolūkā, ievērojot procedūru, kas paredzēta minētās valsts tiesību aktos.

2.   Ikviena Līgumslēdzēja valsts, lai pasludinātu izpildāmību vai reģistrētu, piemēro vienkāršu un ātru procedūru.

3.   Izpildāmības pasludināšanu vai reģistrāciju var atteikt, pamatojoties tikai uz kādu no 23. panta 2. punktā minētajiem iemesliem.

27. pants

Neskarot tādu pārskatīšanu, kas varētu būt vajadzīga iepriekšējo pantu piemērošanai, veiktie pasākumi nav pārskatāmi pēc būtības.

28. pants

Pasākumus, kas veikti vienā Līgumslēdzējā valstī un citā Līgumslēdzējā valstī pasludināti par izpildāmiem vai reģistrēti izpildes nolūkā, pēdējā minētajā valstī izpilda tā, it kā tos būtu veikušas šīs valsts iestādes. Izpildi veic saskaņā ar lūguma saņēmējas valsts tiesību aktiem un tādā apjomā, kā tas paredzēts šādos tiesību aktos, ņemot vērā bērna intereses.

V   NODAĻA

SADARBĪBA

29. pants

1.   Līgumslēdzējas valstis norāda centrālo iestādi, kas pilda pienākumus, kurus šī Konvencija uzliek šādām iestādēm.

2.   Federālas valstis, valstis ar vairākām tiesību sistēmām vai valstis ar autonomām teritoriālām vienībām ir tiesīgas norādīt vairākas centrālās iestādes un precizēt to funkciju teritoriālo un individuālo raksturu. Ja valsts ir norādījusi vairāk nekā vienu centrālo iestādi, tā izraugās to centrālo iestādi, kurai var adresēt visus paziņojumus, lai tos pārsūtītu attiecīgai šīs valsts centrālajai iestādei.

30. pants

1.   Lai sasniegtu šīs Konvencijas mērķus, centrālās iestādes sadarbojas un veicina sadarbību starp savu valstu kompetentajām iestādēm.

2.   Saistībā ar Konvencijas piemērošanu tās veic atbilstīgus pasākumus, lai sniegtu informāciju par savu valstu tiesību aktiem un pieejamiem dienestiem, kas saistīti ar bērnu aizsardzību.

31. pants

Līgumslēdzēju valstu centrālās iestādes tieši vai ar valsts iestāžu vai citu struktūru starpniecību veic visus attiecīgus pasākumus, lai:

| a) | veicinātu saziņu un piedāvātu 8. un 9. pantā un šajā nodaļā paredzēto palīdzību; |
| --- | --- |

a)

veicinātu saziņu un piedāvātu 8. un 9. pantā un šajā nodaļā paredzēto palīdzību;

| b) | izmantojot mediāciju, saskaņošanu vai līdzīgus līdzekļus, veicinātu savstarpēji pieņemamus risinājumus bērna personas un īpašuma aizsardzībai gadījumos, uz ko attiecas Konvencija; |
| --- | --- |

b)

izmantojot mediāciju, saskaņošanu vai līdzīgus līdzekļus, veicinātu savstarpēji pieņemamus risinājumus bērna personas un īpašuma aizsardzībai gadījumos, uz ko attiecas Konvencija;

| c) | pēc citas Līgumslēdzējas valsts kompetentās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties lūguma saņēmējas valsts teritorijā un ka viņam varētu būt vajadzīga aizsardzība. |
| --- | --- |

c)

pēc citas Līgumslēdzējas valsts kompetentās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties lūguma saņēmējas valsts teritorijā un ka viņam varētu būt vajadzīga aizsardzība.

32. pants

Pēc pamatota lūguma, ko iesniegusi tādas Līgumslēdzējas valsts centrālā iestāde vai cita kompetentā iestāde, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, bērna pastāvīgās dzīvesvietas un atrašanās Līgumslēdzējas valsts centrālā iestāde var tieši vai ar valsts iestāžu vai citu struktūru starpniecību:

| a) | sniegt ziņojumu par bērna situāciju; |
| --- | --- |

a)

sniegt ziņojumu par bērna situāciju;

| b) | lūgt savas valsts kompetento iestādi apsvērt vajadzību veikt pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai. |
| --- | --- |

b)

lūgt savas valsts kompetento iestādi apsvērt vajadzību veikt pasākumus bērna personas vai īpašuma aizsardzībai.

33. pants

1.   Ja iestāde, kam ir 5. līdz 10. pantā paredzētā jurisdikcija, apsver iespēju bērnu nodot audžuģimenei vai ievietot aprūpes iestādē vai arī iespēju, ka aprūpi nodrošina kafala vai līdzīga iestāde, un ja šādai nodošanai, ievietošanai vai aprūpei jānotiek kādā citā Līgumslēdzējā valstī, tad minētā iestāde sākotnēji apspriežas ar minētās valsts centrālo iestādi vai kādu citu kompetento iestādi. Šajā nolūkā tā pārsūta ziņojumu par bērnu, norādot ierosinātās nodošanas, ievietošanas vai aprūpes pamatojumu.

2.   Lēmumu par nodošanu, ievietošanu vai aprūpi var pieņemt lūguma iesniedzējā valstī tikai tad, ja lūguma saņēmējas valsts centrālā iestāde vai cita kompetentā iestāde ir piekritusi šādai nodošanai, ievietošanai vai aprūpei, ņemot vērā bērna intereses.

34. pants

1.   Ja tiek apsvērts kāds aizsardzības pasākums un ja tas vajadzīgs sakarā ar bērna apstākļiem, Konvencijā paredzētās kompetentās iestādes var lūgt citas Līgumslēdzējas valsts iestādi, kuras rīcībā ir informācija, kas attiecas uz bērna aizsardzību, paziņot šo informāciju.

2.   Ikviena Līgumslēdzēja valsts var paziņot, ka šā panta 1. punktā paredzētie lūgumi jānodod tās iestādēm tikai ar šīs valsts centrālās iestādes starpniecību.

35. pants

1.   Vienas Līgumslēdzējas valsts kompetentās iestādes var lūgt kādas citas Līgumslēdzējas valsts kompetentajām iestādēm palīdzību, lai īstenotu aizsardzības pasākumus, ko veic saskaņā ar šo Konvenciju, jo īpaši – lai nodrošinātu iespēju efektīvi īstenot tiesības satikties ar bērnu, kā arī tiesības saglabāt regulārus tiešus kontaktus.

2.   Tādas Līgumslēdzējas valsts iestādes, kurā nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta, var – ja to lūdz viens no vecākiem, kas pastāvīgi dzīvo šajā valstī un cenšas iegūt vai saglabāt tiesības satikties ar bērnu, – ievākt informāciju vai pierādījumus, kā arī izdarīt secinājumus par šīs personas piemērotību tam, lai tiktos ar bērnu, un nosacījumiem, atbilstīgi kuriem ir īstenojamas tiesības satikties ar bērnu. Iestāde, kas īsteno 5. līdz 10. pantā paredzēto jurisdikciju lemt par pieteikumiem sakarā ar tiesībām satikties ar bērnu, pirms lēmuma pieņemšanas pieņem un izskata minēto informāciju, pierādījumus un secinājumus.

3.   Iestāde, kurai saskaņā ar 5. līdz 10. pantu ir jurisdikcija lemt par tiesībām satikties ar bērnu, pārtrauc procedūras līdz laikam, kamēr tiek pieņemts lēmums par atbilstīgi 2. punktam iesniegto pieteikumu, jo īpaši tad, ja tā izskata lūgumu ierobežot vai atņemt saskarsmes tiesības, kas piešķirtas bērna iepriekšējās pastāvīgās dzīvesvietas valstī.

4.   Šis pants neliedz iestādei, kam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu ir jurisdikcija, veikt pagaidu pasākumus, gaidot lēmumu par atbilstīgi 2. punktam iesniegtu pieteikumu.

36. pants

Ikvienā gadījumā, kad bērns ir nopietni apdraudēts, tās Līgumslēdzējas valsts kompetentās iestādes, kurā tiek veikti bērna aizsardzības pasākumi vai kurā tiek lemts par tiem, ja tās tiek informētas par bērna pastāvīgās dzīvesvietas maiņu, pārceļoties uz kādu citu valsti, vai par bērna atrašanos šādā valstī, informē šīs citas valsts iestādes par apdraudējumu un pasākumiem, kuri tiek veikti vai par kuriem tiek lemts.

37. pants

Iestādes nepieprasa un nepārsūta informāciju, kā paredzēts šajā nodaļā, ja pēc šo iestāžu ieskatiem varētu apdraudēt bērna personu vai īpašumu vai radīt nopietnus draudus bērna ģimenes locekļa brīvībai vai dzīvībai.

38. pants

1.   Neskarot iespēju noteikt pamatotu maksu par pakalpojumu sniegšanu, Līgumslēdzēju valstu centrālās iestādes un citas valsts iestādes pašas sedz izmaksas, kas tām rodas, piemērojot šo Konvenciju.

2.   Līgumslēdzējas valstis var slēgt nolīgumus ar vienu vai vairākām citām Līgumslēdzējām valstīm par maksas izlietojumu.

39. pants

Līgumslēdzējas valstis var slēgt nolīgumus ar vienu vai vairākām citām Līgumslēdzējām valstīm, lai to savstarpējās attiecībās uzlabotu šīs nodaļas noteikumu piemērošanu. Valstis, kas noslēgušas šādus nolīgumus, nodod to kopijas Konvencijas depozitāram.

VI   NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

40. pants

1.   Bērna pastāvīgās dzīvesvietas Līgumslēdzējas valsts iestādes vai tās Līgumslēdzējas valsts iestādes, kurā ir veikti aizsardzības pasākumi, var izdot personai, kam ir vecāku atbildība vai kam uzticēta bērna personas vai īpašuma aizsardzība, ja šī persona to lūdz, apliecību, norādot šīs personas statusu un tai piešķirtās pilnvaras.

2.   Apliecībā norādītais statuss un pilnvaras tiek uzskatītas par piešķirtām šai personai, ja vien nav pierādījumu par pretējo.

3.   Katra Līgumslēdzēja valsts norāda iestādes, kas ir tiesīgas izsniegt šādas apliecības.

41. pants

Personas datus, kas apkopoti vai pārsūtīti saskaņā ar Konvenciju, izmanto tikai tādā nolūkā, kādā tie apkopoti vai pārsūtīti.

42. pants

Iestādes, kam tiek pārsūtīta informācija, nodrošina tās slepenību atbilstīgi savas valsts tiesību aktiem.

43. pants

Visus dokumentus, ko nosūta vai iesniedz saskaņā ar šo Konvenciju, atbrīvo no legalizācijas vai līdzīgām formalitātēm.

44. pants

Katra Līgumslēdzēja valsts var norādīt iestādes, kurām iesniedz 8., 9. un 33. pantā paredzētos lūgumus.

45. pants

1.   Par saskaņā ar 29. un 44. pantu norādītajām iestādēm paziņo Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences Pastāvīgajam birojam.

2.   Konvencijas 34. panta 2. punktā minēto paziņojumu iesniedz Konvencijas depozitāram.

46. pants

Līgumslēdzējai valstij, kurā attiecībā uz bērna un viņa īpašuma aizsardzību piemēro dažādas tiesību sistēmas vai dažādus tiesību normu kopumus, nav jāpiemēro Konvencijas noteikumi attiecībā uz strīdiem, kas rodas tikai saistībā ar šādām dažādajām sistēmām vai tiesību normu kopumiem.

47. pants

Attiecībā uz valstīm, kur saistībā ar jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, dažādās teritoriālajās vienībās piemēro divas vai vairāk tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumus:

| 1) | norādes uz pastāvīgu dzīvesvietu šādā valstī uzskata par norādēm uz pastāvīgu dzīvesvietu teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

1)

norādes uz pastāvīgu dzīvesvietu šādā valstī uzskata par norādēm uz pastāvīgu dzīvesvietu teritoriālajā vienībā;

| 2) | norādes uz bērna atrašanos šādā valstī uzskata par norādēm uz atrašanos teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

2)

norādes uz bērna atrašanos šādā valstī uzskata par norādēm uz atrašanos teritoriālajā vienībā;

| 3) | norādes uz bērna īpašuma atrašanos šādā valstī uzskata par norādēm uz īpašuma atrašanos teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

3)

norādes uz bērna īpašuma atrašanos šādā valstī uzskata par norādēm uz īpašuma atrašanos teritoriālajā vienībā;

| 4) | norādes uz valsti, kuras pilsonis ir bērns, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kā noteikts šādas valsts tiesību aktos, vai – ja nepastāv attiecīgas tiesību normas – uz teritoriālo vienību, ar kuru bērnam ir visciešākā saikne; |
| --- | --- |

4)

norādes uz valsti, kuras pilsonis ir bērns, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kā noteikts šādas valsts tiesību aktos, vai – ja nepastāv attiecīgas tiesību normas – uz teritoriālo vienību, ar kuru bērnam ir visciešākā saikne;

| 5) | norādes uz valsti, kuras iestādēm ir iesniegts pieteikums par bērna vecāku laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu vai arī pieteikums par viņu laulības atzīšanu par neesošu, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kuras iestādēm ir iesniegts šāds pieteikums; |
| --- | --- |

5)

norādes uz valsti, kuras iestādēm ir iesniegts pieteikums par bērna vecāku laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu vai arī pieteikums par viņu laulības atzīšanu par neesošu, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kuras iestādēm ir iesniegts šāds pieteikums;

| 6) | norādes uz valsti, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, ar ko bērnam ir šāda saikne; |
| --- | --- |

6)

norādes uz valsti, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, ar ko bērnam ir šāda saikne;

| 7) | norādes uz valsti, uz kuru bērns ir aizvests vai kurā viņš aizturēts, uzskata par norādēm uz attiecīgo teritoriālo vienību, uz kuru bērns ir aizvests vai kurā viņš aizturēts; |
| --- | --- |

7)

norādes uz valsti, uz kuru bērns ir aizvests vai kurā viņš aizturēts, uzskata par norādēm uz attiecīgo teritoriālo vienību, uz kuru bērns ir aizvests vai kurā viņš aizturēts;

| 8) | norādes uz šādas valsts struktūrām vai iestādēm, kas nav centrālā iestāde, uzskata par norādēm uz struktūrām vai iestādēm, kam ir tiesības rīkoties attiecīgajā teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

8)

norādes uz šādas valsts struktūrām vai iestādēm, kas nav centrālā iestāde, uzskata par norādēm uz struktūrām vai iestādēm, kam ir tiesības rīkoties attiecīgajā teritoriālajā vienībā;

| 9) | norādes uz tās valsts tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā tiek veikti pasākumi, uzskata par norādēm uz tās teritoriālās vienības tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā ir veikti šādi pasākumi; |
| --- | --- |

9)

norādes uz tās valsts tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā tiek veikti pasākumi, uzskata par norādēm uz tās teritoriālās vienības tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā ir veikti šādi pasākumi;

| 10) | norādes uz lūguma saņēmējas valsts tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm uzskata par norādēm uz tās teritoriālās vienības tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā tiek lūgta atzīšana vai izpilde. |
| --- | --- |

10)

norādes uz lūguma saņēmējas valsts tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm uzskata par norādēm uz tās teritoriālās vienības tiesību aktiem, procedūrām vai iestādēm, kurā tiek lūgta atzīšana vai izpilde.

48. pants

Lai saskaņā ar III nodaļu noteiktu piemērojamos tiesību aktus attiecībā uz valstīm, kurās ir divas vai vairāk teritoriālās vienības, kam saistībā ar jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, ir pašām sava tiesību sistēma vai tiesību normu kopums, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja šādā valstī ir spēkā esošas tiesību normas, kas nosaka to, kuras teritoriālās vienības tiesību akti jāpiemēro, tad piemēro attiecīgās teritoriālās vienības tiesību aktus; |
| --- | --- |

a)

ja šādā valstī ir spēkā esošas tiesību normas, kas nosaka to, kuras teritoriālās vienības tiesību akti jāpiemēro, tad piemēro attiecīgās teritoriālās vienības tiesību aktus;

| b) | ja šādu tiesību normu nav, piemēro attiecīgās teritoriālās vienības tiesību aktus, kā definēts 47. pantā. |
| --- | --- |

b)

ja šādu tiesību normu nav, piemēro attiecīgās teritoriālās vienības tiesību aktus, kā definēts 47. pantā.

49. pants

Lai saskaņā ar III nodaļu noteiktu piemērojamos tiesību aktus attiecībā uz valstīm, kurās ir divas vai vairāk tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumi, ko piemēro dažādām personu kategorijām saistībā ar jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja šādā valstī ir tiesību normas, kas nosaka, kurus no tiesību aktiem piemēro, tad piemēro attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

a)

ja šādā valstī ir tiesību normas, kas nosaka, kurus no tiesību aktiem piemēro, tad piemēro attiecīgos tiesību aktus;

| b) | ja šādu tiesību normu nav, piemēro to tiesību sistēmu vai tiesību normu kopumu, ar ko bērnam ir visciešākās saiknes. |
| --- | --- |

b)

ja šādu tiesību normu nav, piemēro to tiesību sistēmu vai tiesību normu kopumu, ar ko bērnam ir visciešākās saiknes.

50. pants

Šī Konvencija neskar to, kā abu konvenciju Līgumslēdzējas valstis savstarpējās attiecībās piemēro 1980. gada 25. oktobra Konvenciju par bērna starptautiskas nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem. Tomēr nekas neliedz atsaukties uz šīs Konvencijas noteikumiem, lai panāktu nelikumīgi aizvesta vai aizturēta bērna atgūšanu vai lai nokārtotu tiesības satikties ar bērnu.

51. pants

Attiecībās starp Līgumslēdzējām valstīm šī Konvencija aizstāj 1961. gada 5. oktobra Konvenciju par iestāžu pilnvarām un tiesību aktiem, kas piemērojami saistībā ar nepilngadīgo aizsardzību, un 1902. gada 12. jūnijā Hāgā parakstīto Konvenciju par aizbildnību pār nepilngadīgajiem, neskarot tādu pasākumu atzīšanu, kas veikti saskaņā ar iepriekšminēto 1961. gada 5. oktobra konvenciju.

52. pants

1.   Šī Konvencija neskar starptautiskos nolīgumus, kuru līgumslēdzējas ir šīs Konvencijas Līgumslēdzējas valstis un kuros ir noteikumi par jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, ja vien šāda nolīguma Līgumslēdzējas valstis nav deklarējušas ko citu.

2.   Šī Konvencija neskar iespēju vienai vai vairākām Līgumslēdzējām valstīm slēgt nolīgumus, kuros attiecībā uz bērniem, kas ir šāda nolīguma Līgumslēdzējas valsts pastāvīgie iedzīvotāji, ir noteikumi par jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija.

3.   Nolīgumi, ko viena vai vairākas Līgumslēdzējas valstis noslēdz par jautājumiem, uz kuriem attiecas šī Konvencija, neskar šīs Konvencijas piemērošanu attiecībās starp šādām valstīm un pārējām Līgumslēdzējām valstīm.

4.   Šā panta iepriekšējie punkti attiecas arī uz vienotiem tiesību aktiem, ko pamato īpašas reģionālas vai citādas saites starp attiecīgajām valstīm.

53. pants

1.   Konvencija attiecas uz pasākumiem tikai tad, ja tos kādā valstī veic pēc šīs Konvencijas stāšanās spēkā šajā valstī.

2.   Konvencija attiecas uz tādu pasākumu atzīšanu un izpildi, kas veikti pēc tam, kad Konvencija ir stājusies spēkā starp valsti, kur tiek veikti pasākumi, un lūguma saņēmēju valsti.

54. pants

1.   Visus paziņojumus Līgumslēdzēju valstu centrālajām iestādēm vai citām iestādēm nosūta oriģinālvalodā, pievienojot tulkojumu attiecīgās valsts oficiālajā valodā vai kādā no oficiālajām valodām vai – ja tas nav iespējams – tulkojumu franču vai angļu valodā.

2.   Līgumslēdzējas valstis, izdarot atrunu saskaņā ar 60. pantu, tomēr var iebilst pret angļu vai franču valodas lietojumu, bet ne pret abu valodu lietojumu.

55. pants

1.   Līgumslēdzējas valstis saskaņā ar 60. pantu var:

| a) | izdarīt atrunu par to, ka attiecīgās valsts iestāžu jurisdikcijā ir veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz bērna īpašumu, kas atrodas attiecīgās valsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

izdarīt atrunu par to, ka attiecīgās valsts iestāžu jurisdikcijā ir veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz bērna īpašumu, kas atrodas attiecīgās valsts teritorijā;

| b) | izdarīt atrunu par to, ka attiecīgajai valstij ir tiesības neatzīt vecāku atbildību vai pasākumu, ja tas nav saderīgs ar pasākumiem, ko attiecīgās valsts iestādes veikušas saistībā ar šādu īpašumu. |
| --- | --- |

b)

izdarīt atrunu par to, ka attiecīgajai valstij ir tiesības neatzīt vecāku atbildību vai pasākumu, ja tas nav saderīgs ar pasākumiem, ko attiecīgās valsts iestādes veikušas saistībā ar šādu īpašumu.

2.   Atrunu var attiecināt uz noteiktām īpašuma kategorijām.

56. pants

Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences ģenerālsekretārs regulāri sasauc īpašo komisiju, lai pārskatītu Konvencijas faktisko piemērošanu.

VII   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

57. pants

1.   Konvencija atvērta parakstīšanai valstīm, kas Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences astoņpadsmitās sesijas laikā ir tās dalībvalstis.

2.   To ratificē, pieņem vai apstiprina, un ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Nīderlandes Karalistes Ārlietu ministrijai, kas ir Konvencijas depozitārs.

58. pants

1.   Ikviena cita valsts var pievienoties Konvencijai pēc tam, kad tā stājusies spēkā saskaņā ar 61. panta 1. punktu.

2.   Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram.

3.   Šāda pievienošanās ir spēkā tikai attiecībās ar valsti, kas pievienojas Konvencijai, un tām Līgumslēdzējām valstīm, kas sešos mēnešos pēc 63. panta b) punktā paredzētā paziņojuma saņemšanas nav iebildušas pret pievienošanos. Šādus iebildumus valstis var celt arī pēc pievienošanās, kad tās ratificē, pieņem vai apstiprina Konvenciju. Par visiem šādiem iebildumiem paziņo depozitāram.

59. pants

1.   Ja Līgumslēdzējā valstī ir divas vai vairāk teritoriālās vienības, kurās saistībā ar jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, piemēro dažādas tiesību sistēmas, tad šāda valsts var – parakstot, ratificējot, pieņemot vai apstiprinot Konvenciju vai arī pievienojoties tai – deklarēt, ka Konvencija attiecas uz visām šīs valsts teritoriālajām vienībām vai tikai uz vienu vai vairākām teritoriālajām vienībām, un šādu deklarāciju var jebkurā laikā grozīt, iesniedzot citu deklarāciju.

2.   Šādas deklarācijas paziņo depozitāram, un tajās skaidri norāda teritoriālās vienības, uz ko attiecas Konvencija.

3.   Ja valsts neiesniedz šajā pantā paredzēto deklarāciju, Konvencija attiecas uz visām šīs valsts teritoriālajām vienībām.

60. pants

1.   Ikviena valsts var – ne vēlāk kā ratificējot, pieņemot vai apstiprinot Konvenciju vai pievienojoties tai, vai arī iesniedzot 59. pantā paredzētās deklarācijas – iesniegt vienu vai abas atrunas, kas paredzētas 54. panta 2. punktā un 55. pantā. Citas atrunas iesniegt nevar.

2.   Ikviena valsts var jebkurā laikā atsaukt iesniegtu atrunu. Par šādu atsaukumu paziņo depozitāram.

3.   Atruna zaudē spēku trešā kalendārā mēneša pirmajā dienā pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma saņemšanas.

61. pants

1.   Konvencija stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc trešā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas, kā minēts 57. pantā.

2.   Pēc tam Konvencija stājas spēkā:

| a) | attiecībā uz valstīm, kas Konvenciju ratificē, pieņem vai apstiprina pēc tās stāšanās spēkā, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc attiecīgā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz valstīm, kas Konvenciju ratificē, pieņem vai apstiprina pēc tās stāšanās spēkā, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc attiecīgā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas;

| b) | attiecībā uz valstīm, kas pievienojas Konvencijai, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc 58. panta 3. punktā paredzētā sešu mēnešu termiņa; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz valstīm, kas pievienojas Konvencijai, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc 58. panta 3. punktā paredzētā sešu mēnešu termiņa;

| c) | attiecībā uz teritoriālajām vienībām, uz kurām Konvencija tiek attiecināta saskaņā ar 59. pantu, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc minētajā pantā paredzētā paziņojuma saņemšanas. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz teritoriālajām vienībām, uz kurām Konvencija tiek attiecināta saskaņā ar 59. pantu, – tā mēneša pirmajā dienā, kas seko trīs mēnešu termiņam pēc minētajā pantā paredzētā paziņojuma saņemšanas.

62. pants

1.   Šīs Konvencijas Līgumslēdzējas valstis var denonsēt to, iesniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu. Denonsēšana var attiekties tikai uz noteiktām teritoriālajām vienībām, uz ko attiecas Konvencija.

2.   Denonsēšana stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko divpadsmit mēnešu termiņam pēc tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu. Ja paziņojumā ir norādīts ilgāks termiņš, pēc kura denonsēšana stājas spēkā, tad denonsēšana stājas spēkā, beidzoties šādam ilgākam termiņam.

63. pants

Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences dalībvalstīm un valstīm, kas pievienojušās saskaņā ar 58. pantu, depozitārs paziņo par:

| a) | parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu un apstiprināšanu, kas minēta 57. pantā; |
| --- | --- |

a)

parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu un apstiprināšanu, kas minēta 57. pantā;

| b) | pievienošanos un iebildumiem, kas celti sakarā ar 58. pantā minēto pievienošanos; |
| --- | --- |

b)

pievienošanos un iebildumiem, kas celti sakarā ar 58. pantā minēto pievienošanos;

| c) | dienu, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

c)

dienu, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 61. pantu;

| d) | deklarācijām, kas minētas 34. panta 2. punktā un 59. pantā; |
| --- | --- |

d)

deklarācijām, kas minētas 34. panta 2. punktā un 59. pantā;

| e) | nolīgumiem, kas minēti 39. pantā; |
| --- | --- |

e)

nolīgumiem, kas minēti 39. pantā;

| f) | atrunām, kas minētas 54. panta 2. punktā un 55. pantā, kā arī par 60. panta 2. punktā minētajiem atsaukumiem; |
| --- | --- |

f)

atrunām, kas minētas 54. panta 2. punktā un 55. pantā, kā arī par 60. panta 2. punktā minētajiem atsaukumiem;

| g) | denonsēšanu, kas minēta 62. pantā. |
| --- | --- |

g)

denonsēšanu, kas minēta 62. pantā.

To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo Konvenciju.

Konvencija noslēgta Hāgā 1996. gada 19. oktobrī angļu un franču valodā vienā oriģināleksemplārā, ko deponē Nīderlandes Karalistes Valdības arhīvā un kura apliecinātas kopijas pa diplomātiskajiem kanāliem nosūta visām valstīm, kas Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences astoņpadsmitās sesijas laikā ir tās dalībvalstis; abi teksti ir vienlīdz autentiski.

---

Komisija

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 23. maijs),

ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1937)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/432/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2006/771/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus maza darbības attāluma ierīcēm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2006/771/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus maza darbības attāluma ierīcēm.

| (2) | Tomēr, strauji mainoties tehnoloģijām un sabiedrības vajadzībām, maza darbības attāluma ierīcēm var rasties jauni lietojuma veidi, un tāpēc būtu regulāri jāatjaunina frekvenču spektra harmonizācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr, strauji mainoties tehnoloģijām un sabiedrības vajadzībām, maza darbības attāluma ierīcēm var rasties jauni lietojuma veidi, un tāpēc būtu regulāri jāatjaunina frekvenču spektra harmonizācijas nosacījumi.

| (3) | Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu 2006. gada 5. jūlijā Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) piešķīra pastāvīgu pilnvarojumu (3) atjaunināt Lēmuma 2006/771/EK pielikumu, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību maza darbības attāluma ierīču jomā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu 2006. gada 5. jūlijā Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) piešķīra pastāvīgu pilnvarojumu (3) atjaunināt Lēmuma 2006/771/EK pielikumu, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību maza darbības attāluma ierīču jomā.

| (4) | Ziņojumā (4), kas 2007. gada jūlijā iesniegts atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem Lēmuma 2006/771/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ziņojumā (4), kas 2007. gada jūlijā iesniegts atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem Lēmuma 2006/771/EK pielikumā.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/771/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/771/EK.

| (6) | Lai efektīvi izmantotu frekvenču spektru un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem, iekārtām, ko ekspluatē saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, jāatbilst arī prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (5); minēto atbilstību panāk, ievērojot harmonizēta standarta prasības vai veicot alternatīvas atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(6)

Lai efektīvi izmantotu frekvenču spektru un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem, iekārtām, ko ekspluatē saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, jāatbilst arī prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (5); minēto atbilstību panāk, ievērojot harmonizēta standarta prasības vai veicot alternatīvas atbilstības novērtēšanas procedūras.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/771/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 23. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 312, 11.11.2006., 66. lpp.

2

(3)  Pastāvīgs pilnvarojums CEPT katru gadu atjaunināt tehnisko pielikumu Komisijas lēmumam par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra tehnisko harmonizāciju (2006. gada 5. jūlijs).

3

CEPT

(4)  RSCOM(07) 58.

4

(5)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Harmonizētas frekvenču joslas un tehniskie parametri maza darbības attāluma ierīcēm

| Maza darbības attāluma ierīces veids | Frekvenču josla | Maksimālā jauda/maksimālā lauka intensitāte/maksimālais jaudas blīvums (1) | Papildu parametri/prasības attiecībā uz piekļuvi frekvenču spektram un traucējumu mazināšanu (2) | Citi izmantošanas ierobežojumi (3) | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dažāda izmantojuma (nespecifiskas) maza darbības attāluma ierīces (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW efektīvā izstarotā jauda (e.r.p.), kas atbilst 42 dBμA/m 10 m attālumā | | Izņemot video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW e.r.p. | | Izņemot video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  Jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz | | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 mW e.r.p. | Darbības cikls (6): 10 % | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  Jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz | | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 mW e.r.p. | Darbības cikls (6): 10 % | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| Darbības cikls (6): 100 %, attālumam starp kanāliem nepārsniedzot 25 kHz | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, izmanto tehniskus paņēmienus, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 10 % lielu darbības ciklu (6)

  Attālumam starp kanāliem jābūt 25 kHz, izņemot gadījumus, kad visu joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW e.r.p. | Balss lietojumus atļauts izmantot ar progresīviem traucējumu mazināšanas paņēmieniem | Izņemot audio un video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.) | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008. gada 1. oktobris |
| Signalizācijas sistēmas | 868,600–868,700 MHz | 10 mW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Visu frekvenču joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei
  Darbības cikls (6): 1,0 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 0,1 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 1,0 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 10 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| Sociālās trauksmes ierīces (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 0,1 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| Induktīvas ierīces (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 70–119 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 119–127 kHz | 66 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 127–140 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 148,5–5 000 kHz
  Konkrētām turpmāk norādītajām frekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildus izmantošanas ierobežojumus | – 15 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā
  Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dBμA/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslā, kas platāka par 10 kHz | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 400–600 kHz | – 8 dBμA/m 10 m attālumā | | Nav atļauti citi lietojumi, izņemot RFID
   (9) | 2008. gada 1. oktobris |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 5 000–30 000 kHz
  Konkrētām turpmāk norādītajām frekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildus izmantošanas ierobežojumus | – 20 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā
  Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dBμA/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslā, kas platāka par 10 kHz | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 60 dBμA/m 10 m attālumā | | Nav atļauti citi lietojumi, izņemot RFID
   (9) un EAS
   (10) | 2008. gada 1. oktobris |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| Aktīvas implantējamas medicīnas ierīces (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m 10 m attālumā | Darbības cikls (6): 10 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 402–405 MHz | 25 μW e.r.p. | Attālums starp kanāliem: 25 kHz
  Citi kanālu izmantošanas ierobežojumi: izmantojot progresīvus traucējumu mazināšanas paņēmienus, kas ir vismaz līdzvērtīgi saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos izklāstītajiem tehniskajiem paņēmieniem, atsevišķi raidītāji joslas platuma palielināšanai drīkst izmantot blakusesošus kanālus | | 2008. gada 1. oktobris |
| Bezvadu audio lietojumi (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW e.r.p. | Attālums starp kanāliem nepārsniedz 200 kHz | | 2008. gada 1. oktobris |
| 863–865 MHz | 10 mW e.r.p. | | | 2007. gada 1. jūnijs |

Maza darbības attāluma ierīces veids

Frekvenču josla

Maksimālā jauda/maksimālā lauka intensitāte/maksimālais jaudas blīvums (1)

Papildu parametri/prasības attiecībā uz piekļuvi frekvenču spektram un traucējumu mazināšanu (2)

Citi izmantošanas ierobežojumi (3)

Īstenošanas termiņš

Dažāda izmantojuma (nespecifiskas) maza darbības attāluma ierīces (4)

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

13,553–13,567 MHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

26,957–27,283 MHz

10 mW efektīvā izstarotā jauda (e.r.p.), kas atbilst 42 dBμA/m 10 m attālumā

Izņemot video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

40,660–40,700 MHz

10 mW e.r.p.

Izņemot video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW e.r.p.

Jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

10 mW e.r.p.

Darbības cikls (6): 10 %

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW e.r.p.

Jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

10 mW e.r.p.

Darbības cikls (6): 10 %

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

Darbības cikls (6): 100 %, attālumam starp kanāliem nepārsniedzot 25 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

863,000–868,000 MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, izmanto tehniskus paņēmienus, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 10 % lielu darbības ciklu (6)

Attālumam starp kanāliem jābūt 25 kHz, izņemot gadījumus, kad visu joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW e.r.p.

Balss lietojumus atļauts izmantot ar progresīviem traucējumu mazināšanas paņēmieniem

Izņemot audio un video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu frekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

2 400–2 483,5 MHz

10 mW ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.)

2007. gada 1. jūnijs

5 725–5 875 MHz

25 mW e.i.r.p.

2007. gada 1. jūnijs

24,150–24,250 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008. gada 1. oktobris

61,0–61,5 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008. gada 1. oktobris

Signalizācijas sistēmas

868,600–868,700 MHz

10 mW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Visu frekvenču joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei

Darbības cikls (6): 1,0 %

2008. gada 1. oktobris

869,250–869,300 MHz

10 mW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Darbības cikls (6): 0,1 %

2007. gada 1. jūnijs

869,300–869,400 MHz

10 mW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Darbības cikls (6): 1,0 %

2008. gada 1. oktobris

869,650–869,700 MHz

25 mW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Darbības cikls (6): 10 %

2007. gada 1. jūnijs

Sociālās trauksmes ierīces (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Darbības cikls (6): 0,1 %

2007. gada 1. jūnijs

Induktīvas ierīces (8)

20,050–59,750 kHz

72 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

59,750–60,250 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

60,250–70,000 kHz

69 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

70–119 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

119–127 kHz

66 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

127–140 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

140–148,5 kHz

37,7 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

148,5–5 000 kHz

Konkrētām turpmāk norādītajām frekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildus izmantošanas ierobežojumus

– 15 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā

Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dBμA/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslā, kas platāka par 10 kHz

2008. gada 1. oktobris

400–600 kHz

– 8 dBμA/m 10 m attālumā

Nav atļauti citi lietojumi, izņemot RFID
   (9)

2008. gada 1. oktobris

3 155–3 400 kHz

13,5 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

5 000–30 000 kHz

Konkrētām turpmāk norādītajām frekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildus izmantošanas ierobežojumus

– 20 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā

Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dBμA/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslā, kas platāka par 10 kHz

2008. gada 1. oktobris

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

7 400–8 800 kHz

9 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

10 200–11 000 kHz

9 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

13 553–13 567 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

60 dBμA/m 10 m attālumā

Nav atļauti citi lietojumi, izņemot RFID
   (9) un EAS
   (10)

2008. gada 1. oktobris

26 957–27 283 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

Aktīvas implantējamas medicīnas ierīces (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m 10 m attālumā

Darbības cikls (6): 10 %

2008. gada 1. oktobris

402–405 MHz

25 μW e.r.p.

Attālums starp kanāliem: 25 kHz

Citi kanālu izmantošanas ierobežojumi: izmantojot progresīvus traucējumu mazināšanas paņēmienus, kas ir vismaz līdzvērtīgi saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos izklāstītajiem tehniskajiem paņēmieniem, atsevišķi raidītāji joslas platuma palielināšanai drīkst izmantot blakusesošus kanālus

2008. gada 1. oktobris

Bezvadu audio lietojumi (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW e.r.p.

Attālums starp kanāliem nepārsniedz 200 kHz

2008. gada 1. oktobris

863–865 MHz

10 mW e.r.p.

2007. gada 1. jūnijs

---

(1)  Dalībvalstīm jāatļauj izmantot frekvenču spektru līdz šajā tabulā norādītajai jaudas, lauka intensitātes vai jaudas blīvuma vērtībai. Saskaņā ar Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punktu tās drīkst pieņemt mazāk ierobežojošus nosacījumus, t. i., atļaut izmantot frekvenču spektru ar lielāku jaudu, lauka intensitāti vai jaudas blīvumu.

(2)  Dalībvalstis drīkst noteikt tikai minētos “papildu parametrus/prasības attiecībā uz piekļuvi frekvenču spektram un traucējumu mazināšanu” un nedrīkst papildus noteikt citus parametrus vai prasības attiecībā uz piekļuvi frekvenču spektram un traucējumu mazināšanu. Mazāk ierobežojoši nosacījumi Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē nozīmē to, ka dalībvalstis drīkst pilnībā atteikties no attiecīgajā ailē norādītajiem parametriem/prasībām attiecībā uz piekļuvi frekvenču spektram un traucējumu mazināšanu vai atļaut lielākas vērtības.

(3)  Dalībvalstis drīkst noteikt tikai minētos “citus izmantošanas ierobežojumus” un nedrīkst noteikt papildu izmantošanas ierobežojumus. Tā kā drīkst pieņemt mazāk ierobežojošus nosacījumus Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē, tad dalībvalstis var atteikties no viena vai no visiem minētajiem ierobežojumiem.

(4)  Šī kategorija ir pieejama jebkuram lietojuma veidam, kas atbilst tehniskajiem nosacījumiem (parasti lietojumi ir telemetrija, tālvadības ierīces, signalizācijas ierīces, datu pārraides ierīces kopumā vai līdzīgs lietojums).

(5)  Šai frekvenču joslai dalībvalstīm jādod iespēja izmantot visus alternatīvos izmantošanas nosacījumu kopumus.

(6)  Darbības cikls ir iekārtas aktīvas raidīšanas laika procentuālā daļa no vienas stundas. Mazāk ierobežojoši nosacījumi Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē nozīmē to, ka dalībvalstis drīkst atļaut lielāku “darbības cikla” vērtību.

(7)  Sociālās trauksmes ierīces izmanto, lai palīdzētu vecāka gadagājuma cilvēkiem vai invalīdiem, kad tiem nepieciešama palīdzība.

(8)  Šajā kategorijā ietilpst, piemēram, automobiļu imobilizatori, dzīvnieku identifikācijas ierīces, signalizācijas sistēmas, kabeļu meklētāji, atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, personas identifikācijas ierīces, balss bezvadu pārraides ierīces, piekļuves kontroles ierīces, attāluma noteikšanas sensori, pretaizdzīšanas sistēmas, tostarp pretaizdzīšanas radiofrekvenču sistēmas, datu pārraide uz pārnēsājamām ierīcēm, preču automātiskas identificēšanas ierīces, bezvadu kontroles sistēmas un automātiskās ceļa barjeras.

(9)  Šajā kategorijā ietilpst induktīvas ierīces, ko izmanto radiofrekvenču identifikācijai (RFID).

(10)  Šajā kategorijā ietilpst induktīvas ierīces, ko izmanto elektroniskai priekšmetu uzraudzībai (EAS).

(11)  Šajā kategorijā ietilpst radio komponenti aktīvās implantējamās medicīnas ierīcēs, kas definētas Padomes 1990. gada 20. jūnija Direktīvā 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.), un to perifērijas ierīcēs.

(12)  Lietojumi bezvadu audiosistēmām, tostarp: bezvadu skaļruņi; bezvadu austiņas; bezvadu austiņas izmantošanai ar pārnēsājamām ierīcēm, piemēram, ar pārnēsājamiem kompaktdisku atskaņotājiem, kasešu magnetolām vai radioaparātiem; bezvadu austiņas izmantošanai automobilī, piemēram, ar radio vai mobilo tālruni, u. c.; ausī ievietojamas austiņas, ko izmanto koncertos vai citos skatuves iestudējumos.

---

| 11.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/55 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko iespējama piesārņojuma ar minerāleļļu dēļ paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļas importu un saulespuķu eļļas sūtījumus no Ukrainas

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2709)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/433/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ātrās reaģēšanas sistēmā attiecībā uz pārtiku un barību (RASFF) 2008. gada 23. aprīlī saņemts brīdinājums, ka Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļā atklāti lieli daudzumi minerāleļļas. Vēlāk apstiprināts, ka vairāki neapstrādātas saulespuķu eļļas sūtījumi, kuriem ir Ukrainas izcelsme un kuri pēdējos mēnešos importēti Kopienā, ir piesārņoti ar minerāleļļu. Saulespuķu eļļa, kurā ir liels daudzums minerāleļļas, nav piemērota lietošanai pārtikā, un tādējādi to nevar uzskatīt par nekaitīgu. Piesārņojuma avots vēl nav zināms. |
| --- | --- |

(1)

Ātrās reaģēšanas sistēmā attiecībā uz pārtiku un barību (RASFF) 2008. gada 23. aprīlī saņemts brīdinājums, ka Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļā atklāti lieli daudzumi minerāleļļas. Vēlāk apstiprināts, ka vairāki neapstrādātas saulespuķu eļļas sūtījumi, kuriem ir Ukrainas izcelsme un kuri pēdējos mēnešos importēti Kopienā, ir piesārņoti ar minerāleļļu. Saulespuķu eļļa, kurā ir liels daudzums minerāleļļas, nav piemērota lietošanai pārtikā, un tādējādi to nevar uzskatīt par nekaitīgu. Piesārņojuma avots vēl nav zināms.

| (2) | Eiropas Komisija jau vairākkārt ir mudinājusi Ukrainas iestādes sniegt informāciju par piesārņojuma izcelsmi un pasākumiem, kas veikti, lai to nepieļautu nākotnē. Ukrainas iestādēm ir arī lūgti pierādījumi, ka izstrādāti efektīvi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt pienācīgu paraugu atlasi un analīzes, lai noteiktu, vai saulespuķu eļļā, ko nosūta no Ukrainas uz Eiropas Kopienu, nav minerāleļļas piejaukumu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Komisija jau vairākkārt ir mudinājusi Ukrainas iestādes sniegt informāciju par piesārņojuma izcelsmi un pasākumiem, kas veikti, lai to nepieļautu nākotnē. Ukrainas iestādēm ir arī lūgti pierādījumi, ka izstrādāti efektīvi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt pienācīgu paraugu atlasi un analīzes, lai noteiktu, vai saulespuķu eļļā, ko nosūta no Ukrainas uz Eiropas Kopienu, nav minerāleļļas piejaukumu.

| (3) | Ukrainā pašlaik notiek izmeklēšana, kurā jānosaka piesārņojuma avots. Ukrainas iestādes ir arī apņēmušās izveidot piemērotu kontroles sistēmu, kas nodrošinās, lai visi saulespuķu eļļas sūtījumi, ko paredzēts eksportēt uz Eiropas Savienību, būtu sertificēti attiecībā uz to, ka tie nesatur minerāleļļas daudzumus, kuru dēļ saulespuķu eļļu nevar lietot pārtikā. Tomēr Komisija vēl aizvien nav saņēmusi informāciju par šo kontroles sistēmu. Komisijai jānovērtē kontroles un sertifikācijas sistēma, lai pārbaudītu, vai tā ir pietiekami precīza un uzticama un tādējādi var garantēt, ka uz Kopienu eksportētā saulespuķu eļļa nesatur tādus minerāleļļas daudzumus, kuru dēļ saulespuķu eļļu nevar lietot pārtikā. Jānodrošina, lai uz Kopienu neeksportētu saulespuķu eļļu, iekams šāda kontroles un sertifikācijas sistēma nav sākusi darboties un iekams to nav novērtējusi un atzinusi Komisija. Kontroles un sertifikācijas sistēmu novērtēs, pamatojoties uz sīki izstrādātu informāciju, ko sniegs Ukrainas iestādes. |
| --- | --- |

(3)

Ukrainā pašlaik notiek izmeklēšana, kurā jānosaka piesārņojuma avots. Ukrainas iestādes ir arī apņēmušās izveidot piemērotu kontroles sistēmu, kas nodrošinās, lai visi saulespuķu eļļas sūtījumi, ko paredzēts eksportēt uz Eiropas Savienību, būtu sertificēti attiecībā uz to, ka tie nesatur minerāleļļas daudzumus, kuru dēļ saulespuķu eļļu nevar lietot pārtikā. Tomēr Komisija vēl aizvien nav saņēmusi informāciju par šo kontroles sistēmu. Komisijai jānovērtē kontroles un sertifikācijas sistēma, lai pārbaudītu, vai tā ir pietiekami precīza un uzticama un tādējādi var garantēt, ka uz Kopienu eksportētā saulespuķu eļļa nesatur tādus minerāleļļas daudzumus, kuru dēļ saulespuķu eļļu nevar lietot pārtikā. Jānodrošina, lai uz Kopienu neeksportētu saulespuķu eļļu, iekams šāda kontroles un sertifikācijas sistēma nav sākusi darboties un iekams to nav novērtējusi un atzinusi Komisija. Kontroles un sertifikācijas sistēmu novērtēs, pamatojoties uz sīki izstrādātu informāciju, ko sniegs Ukrainas iestādes.

| (4) | Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma novērtēt riskus, kas saistīti ar saulespuķu eļļas piesārņojumu ar minerāleļļu, Eiropas Pārtikas Nekaitīguma iestāde (EPNI) publicēja paziņojumu par to, ka saulespuķu eļļa, ko eksportē no Ukrainas, piesārņota ar minerāleļļu. Paziņojumā ir atsauces uz Apvienotās FAO/PVO pārtikas piedevu ekspertu komitejas (APPEK) veiktajiem novērtējumiem, kuros norādīts, ka toksicitātes līmenis atkarīgs no minerāleļļas veida. EPNI secināja, ka pieejamie analīžu dati par piesārņoto saulespuķu eļļu no Ukrainas liecina, ka minerāleļļas piejaukumiem raksturīga liela viskozitāte. Pamatojoties uz iedarbības novērtējumu, EPNI secināja, ka šajā gadījumā saulespuķu eļļa, kas piesārņota ar ļoti viskozu minerāleļļu, iedarbotos tā, ka neradītu bažas par cilvēka veselību, kaut arī lietot pārtikā to nav vēlams. Ņemot vērā, ka piesārņojuma avots nav nepārprotami noteikts, jāpieņem, ka nepieņemami augstais minerāleļļas saturs saules puķu eļļā ir saistīts ar risku. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma novērtēt riskus, kas saistīti ar saulespuķu eļļas piesārņojumu ar minerāleļļu, Eiropas Pārtikas Nekaitīguma iestāde (EPNI) publicēja paziņojumu par to, ka saulespuķu eļļa, ko eksportē no Ukrainas, piesārņota ar minerāleļļu. Paziņojumā ir atsauces uz Apvienotās FAO/PVO pārtikas piedevu ekspertu komitejas (APPEK) veiktajiem novērtējumiem, kuros norādīts, ka toksicitātes līmenis atkarīgs no minerāleļļas veida. EPNI secināja, ka pieejamie analīžu dati par piesārņoto saulespuķu eļļu no Ukrainas liecina, ka minerāleļļas piejaukumiem raksturīga liela viskozitāte. Pamatojoties uz iedarbības novērtējumu, EPNI secināja, ka šajā gadījumā saulespuķu eļļa, kas piesārņota ar ļoti viskozu minerāleļļu, iedarbotos tā, ka neradītu bažas par cilvēka veselību, kaut arī lietot pārtikā to nav vēlams. Ņemot vērā, ka piesārņojuma avots nav nepārprotami noteikts, jāpieņem, ka nepieņemami augstais minerāleļļas saturs saules puķu eļļā ir saistīts ar risku.

| (5) | Pat ja Komisija atzīs kontroles un sertifikācijas sistēmu, dalībvalstīm, paturot prātā riska apmēru, jākontrolē saulespuķu eļļas saulespuķu eļļas sūtījumi, lai pārliecinātos, ka minerāleļļas daudzumi eļļā atbilst sertifikātā norādītajiem. Šī divkāršās kontroles sistēma ir vajadzīga un pamatota, jo ir vajadzīgas papildu garantijas, ka Ukrainas iestāžu izmantotā kontroles un sertifikācijas sistēma ir precīza un uzticama. Tirgus dalībniekiem, kas atbild par importu, jāsedz kontroles izmaksas. Ātrās reaģēšanas sistēmā attiecībā uz pārtiku un barību dalībvalstīm jāinformē Komisija par nelabvēlīgiem rezultātiem. Labvēlīgos rezultātus paziņo Komisijai reizi trijos mēnešos. Šis pienākums informēt ir nepieciešams, lai pasākumus varētu novērtēt atkārtoti. |
| --- | --- |

(5)

Pat ja Komisija atzīs kontroles un sertifikācijas sistēmu, dalībvalstīm, paturot prātā riska apmēru, jākontrolē saulespuķu eļļas saulespuķu eļļas sūtījumi, lai pārliecinātos, ka minerāleļļas daudzumi eļļā atbilst sertifikātā norādītajiem. Šī divkāršās kontroles sistēma ir vajadzīga un pamatota, jo ir vajadzīgas papildu garantijas, ka Ukrainas iestāžu izmantotā kontroles un sertifikācijas sistēma ir precīza un uzticama. Tirgus dalībniekiem, kas atbild par importu, jāsedz kontroles izmaksas. Ātrās reaģēšanas sistēmā attiecībā uz pārtiku un barību dalībvalstīm jāinformē Komisija par nelabvēlīgiem rezultātiem. Labvēlīgos rezultātus paziņo Komisijai reizi trijos mēnešos. Šis pienākums informēt ir nepieciešams, lai pasākumus varētu novērtēt atkārtoti.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā, lai aizsargātu cilvēka veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ja risku nevar apmierinoši novērst ar atsevišķu dalībvalstu veiktiem pasākumiem, paredzēta iespēja pieņemt piemērotus Kopienas ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, ko importē no trešās valsts. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā, lai aizsargātu cilvēka veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ja risku nevar apmierinoši novērst ar atsevišķu dalībvalstu veiktiem pasākumiem, paredzēta iespēja pieņemt piemērotus Kopienas ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, ko importē no trešās valsts.

| (7) | Pirms ir novērtēta un atzīta kontroles un sertifikācijas sistēma, kas Ukrainas iestādēm jāizveido, nav pieļaujams tādas saulespuķu eļļas imports, kuras izcelsme ir Ukrainā vai kuru nosūta no Ukrainas, jo iespējams, ka tā piesārņota ar minerāleļļu. |
| --- | --- |

(7)

Pirms ir novērtēta un atzīta kontroles un sertifikācijas sistēma, kas Ukrainas iestādēm jāizveido, nav pieļaujams tādas saulespuķu eļļas imports, kuras izcelsme ir Ukrainā vai kuru nosūta no Ukrainas, jo iespējams, ka tā piesārņota ar minerāleļļu.

| (8) | Dalībvalstis ir informētas par konstatēto piesārņojumu, un atbilstīgi sistēmā RASFF iekļautajam Eiropas Komisijas ieteikumam tās ir veikušas attiecīgus pasākumus, lai izņemtu no apgrozības piesārņoto saulespuķu eļļu un pārtikas produktus, kas to satur. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstis ir informētas par konstatēto piesārņojumu, un atbilstīgi sistēmā RASFF iekļautajam Eiropas Komisijas ieteikumam tās ir veikušas attiecīgus pasākumus, lai izņemtu no apgrozības piesārņoto saulespuķu eļļu un pārtikas produktus, kas to satur.

| (9) | Ņemot vēra steidzamību un pirms ir notikusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksme, Komisija, informējusi Ukrainas iestādes, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 2. punkta pirmajā daļā noteikto procedūru 2008. gada 23. maijā pieņēma Lēmumu 2008/388/EK, ar ko iespējama piesārņojuma ar minerāleļļu dēļ paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļas importu un saulespuķu eļļas sūtījumus no Ukrainas (2). |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vēra steidzamību un pirms ir notikusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksme, Komisija, informējusi Ukrainas iestādes, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 2. punkta pirmajā daļā noteikto procedūru 2008. gada 23. maijā pieņēma Lēmumu 2008/388/EK, ar ko iespējama piesārņojuma ar minerāleļļu dēļ paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Ukrainas izcelsmes saulespuķu eļļas importu un saulespuķu eļļas sūtījumus no Ukrainas (2).

| (10) | Šie pasākumi jāapstiprina un jāgroza attiecībā uz dalībvalstu kompetento iestāžu veiktās kontroles izmaksām. |
| --- | --- |

(10)

Šie pasākumi jāapstiprina un jāgroza attiecībā uz dalībvalstu kompetento iestāžu veiktās kontroles izmaksām.

| (11) | Tādēļ ir lietderīgi atcelt un aizstāt Lēmumu 2008/388/EK. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ ir lietderīgi atcelt un aizstāt Lēmumu 2008/388/EK.

| (12) | Šajā lēmuma paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmuma paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis aizliedz importēt saulespuķu eļļu ar KN kodu 1512 11 91 vai 1512199010, kuras izcelsme ir Ukrainā vai kuru nosūta no Ukrainas, (turpmāk tekstā – saulespuķu eļļa), ja vien saulespuķu eļļas sūtījumam nav pievienots derīgs sertifikāts, kas apliecina, ka tajā nepieņemamos daudzumos nav minerāleļļas, un paraugu ņemšanas un analīzes rezultātus attiecībā uz minerāleļļas saturu.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētais sertifikāts ir derīgs saulespuķu eļļas sūtījumiem uz Kopienu tikai tad, ja sūtījumam paraugi ņemti, analīzes izdarītas un sertifikāts izdots pēc tam, kad Eiropas Komisija novērtējusi un oficiāli atzinusi kontroles un sertifikācijas sistēmu, ko izveidojušas Ukrainas iestādes.

3.   Dalībvalstis saņems informāciju par Ukrainas iestāžu izveidoto kontroles un sertifikācijas sistēmu un par to, ka Komisija ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas starpniecību to oficiāli atzinusi.

4.   Lai nodrošinātu, ka minerāleļļas saturs saulespuķu eļļas sūtījumos atbilst sertifikātā norādītajam, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai ņemtu paraugus un izdarītu analīzes katram sūtījumam, kura izcelsme ir Ukrainā vai kurš nosūtīts no Ukrainas un par kuru importējot uzrādīts derīgs sertifikāts.

Ātrās reaģēšanas sistēmā attiecībā uz pārtiku un barību tās informē Komisiju par nelabvēlīgiem rezultātiem. Labvēlīgos rezultātus paziņo Komisijai reizi trijos mēnešos.

5.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka šā lēmuma noteikumiem neatbilstīgu saulespuķu eļļu, kuras izcelsme ir Ukrainā vai kuru nosūta no Ukrainas, nelaiž tirgū kā pārtiku vai barību.

6.   Dalībvalstis nodrošina, lai 4. un 5. panta īstenošanas izmaksas segtu tirgus dalībnieki, kas atbild par importu.

2. pants

Lēmumu 2008/388/EK atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 202/2008 (OV L 60, 5.3.2008., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 136, 24.5.2008., 43. lpp.

2

---