# Úřední věstník L 192/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 192 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5119. července 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 192

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5119. července 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 684/2008 ze dne 17. července 2008, kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 685/2008 ze dne 17. července 2008, kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 85/2006 z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 686/2008 ze dne 18. července 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 18 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 687/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin platebními agenturami nebo intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (kodifikované znění) | 20 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 688/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008 | 49 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2008/74/ES ze dne 18. července 2008, kterou se s ohledem na schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES a směrnice 2005/78/ES (
  1
  ) | 51 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 684/2008 ze dne 17. července 2008, kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 685/2008 ze dne 17. července 2008, kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 85/2006 z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska

5

Nařízení Komise (ES) č. 686/2008 ze dne 18. července 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

18

*

Nařízení Komise (ES) č. 687/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin platebními agenturami nebo intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (kodifikované znění)

20

Nařízení Komise (ES) č. 688/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008

49

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2008/74/ES ze dne 18. července 2008, kterou se s ohledem na schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES a směrnice 2005/78/ES (
  1
  )

1

51

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/595/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2004/452/ES, kterým se stanoví seznam subjektů, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely
  (oznámeno pod číslem K(2008) 3019)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | Evropská centrální banka |
| | | 2008/596/ES |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 20. června 2008 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (přepracované znění) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/595/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2004/452/ES, kterým se stanoví seznam subjektů, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely
  (oznámeno pod číslem K(2008) 3019)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 3019)

1

60

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

2008/596/ES

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 20. června 2008 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (přepracované znění) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 684/2008

ze dne 17. července 2008,

kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | Nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů (dále jen „ruční paletové vozíky“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Šetření, které vedlo k výše uvedenému nařízení, použilo jako období šetření dobu od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů (dále jen „ruční paletové vozíky“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Šetření, které vedlo k výše uvedenému nařízení, použilo jako období šetření dobu od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „původní šetření“).

2.   SOUČASNÉ ŠETŘENÍ

2.1   Postup

| (2) | Tento částečný prozatímní přezkum byl zahájen z podnětu Komise. Informace, jež má Komise k dispozici, naznačily, že určité výrobky, tzv. vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, jež by údajně mohly spadat do definice výrobku, se od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, odlišují, mimo jiné díky svým specifickým funkcím (zvedání, zakládání nebo vážení) a konečnému použití. Zdálo se, že výrobky se odlišují v pevnosti a konstrukci hydrauliky a podvozku, aby mohly splňovat uvedené funkce. Zmíněné prvky zvýrazňovaly rozdíly v použití – a zdálo se, že tyto výrobky a ruční paletové vozíky nelze zaměňovat. Z toho důvodu se považovalo za vhodné podrobit tuto věc přezkumu s cílem objasnit definici výrobku s tím, že výsledek může mít zpětnou platnost od data uložení příslušných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(2)

Tento částečný prozatímní přezkum byl zahájen z podnětu Komise. Informace, jež má Komise k dispozici, naznačily, že určité výrobky, tzv. vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, jež by údajně mohly spadat do definice výrobku, se od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, odlišují, mimo jiné díky svým specifickým funkcím (zvedání, zakládání nebo vážení) a konečnému použití. Zdálo se, že výrobky se odlišují v pevnosti a konstrukci hydrauliky a podvozku, aby mohly splňovat uvedené funkce. Zmíněné prvky zvýrazňovaly rozdíly v použití – a zdálo se, že tyto výrobky a ruční paletové vozíky nelze zaměňovat. Z toho důvodu se považovalo za vhodné podrobit tuto věc přezkumu s cílem objasnit definici výrobku s tím, že výsledek může mít zpětnou platnost od data uložení příslušných antidumpingových opatření.

| (3) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(3)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání definice dotčeného výrobku.

2.2   Přezkumné šetření

| (4) | Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR (dále jen „dotčená země“) a všem ostatním stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, uživatelům a dovozcům ve Společenství a výrobcům ve Společenství, že zahajuje částečné přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR (dále jen „dotčená země“) a všem ostatním stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, uživatelům a dovozcům ve Společenství a výrobcům ve Společenství, že zahajuje částečné přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (5) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůt stanovených v oznámení o zahájení přezkumu přihlásily. |
| --- | --- |

(5)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůt stanovených v oznámení o zahájení přezkumu přihlásily.

| (6) | S ohledem na oblast působnosti částečného přezkumu nebylo pro účel tohoto částečného přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené ve vyplněných dotaznících se týkaly období od roku 2003 do roku 2006 (dále jen „uvažované období“), tj. zahrnovaly také období šetření původního šetření. Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodeje/nákupu, objemu výroby a kapacity pro ruční paletové vozíky a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou, pokud jde o jejich výrobní proces, technické vlastnosti, konečné použití, zaměnitelnost, atd. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na oblast působnosti částečného přezkumu nebylo pro účel tohoto částečného přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené ve vyplněných dotaznících se týkaly období od roku 2003 do roku 2006 (dále jen „uvažované období“), tj. zahrnovaly také období šetření původního šetření. Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodeje/nákupu, objemu výroby a kapacity pro ruční paletové vozíky a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou, pokud jde o jejich výrobní proces, technické vlastnosti, konečné použití, zaměnitelnost, atd.

| (7) | Na dotazník dostatečně odpověděli dva čínští vyvážející výrobci ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, čtyři výrobci ručních paletových vozíků nebo vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství, jeden uživatel a 14 dovozců ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Na dotazník dostatečně odpověděli dva čínští vyvážející výrobci ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, čtyři výrobci ručních paletových vozíků nebo vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství, jeden uživatel a 14 dovozců ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství.

| (8) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu objasnění/změny oblasti působnosti stávajících antidumpingových opatření, a provedla šetření v prostorách následujících společností:






  — | BT Products AB, Mjölby, Švédsko, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu objasnění/změny oblasti působnosti stávajících antidumpingových opatření, a provedla šetření v prostorách následujících společností:

—

BT Products AB, Mjölby, Švédsko,

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Německo, |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Německo,

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nizozemsko. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nizozemsko.

2.3   Dotčený výrobek

| (9) | Dotčeným výrobkem se rozumí, jak je jednotně definováno v původním nařízení, ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou. |
| --- | --- |

(9)

Dotčeným výrobkem se rozumí, jak je jednotně definováno v původním nařízení, ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou.

2.4   Zjištění

| (10) | Připomíná se, že původní šetření se vztahovalo na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozek a hydrauliku, používané pro manipulaci s náklady běžně umísťovanými na palety a manuální přemísťování těchto nákladů. Ze své podstaty musí být ruční paletové vozíky tlačené a tažené lidskou silou. Ruční paletové vozíky představují mechanismus, který uživateli umožňuje manuálně zvednout náklad do takové míry, aby bylo možné jej přemístit. |
| --- | --- |

(10)

Připomíná se, že původní šetření se vztahovalo na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozek a hydrauliku, používané pro manipulaci s náklady běžně umísťovanými na palety a manuální přemísťování těchto nákladů. Ze své podstaty musí být ruční paletové vozíky tlačené a tažené lidskou silou. Ruční paletové vozíky představují mechanismus, který uživateli umožňuje manuálně zvednout náklad do takové míry, aby bylo možné jej přemístit.

| (11) | Vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, které byly údajně některými vnitrostátními celními orgány označeny za dotčený výrobek podléhající antidumpingovým opatřením, mohou fungovat na vlastní pohon, nebo být přemísťovány manuálně. Používají se k přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše, usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), k zakládání jedné palety na druhou (zakladače), ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo ke zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou). |
| --- | --- |

(11)

Vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, které byly údajně některými vnitrostátními celními orgány označeny za dotčený výrobek podléhající antidumpingovým opatřením, mohou fungovat na vlastní pohon, nebo být přemísťovány manuálně. Používají se k přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše, usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), k zakládání jedné palety na druhou (zakladače), ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo ke zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).

| (12) | Za dotčený výrobek, který byl předmětem šetření v rámci původního nařízení, byly považovány pouze ruční paletové vozíky definované podle výše uvedeného 10. bodu odůvodnění. Je zapotřebí poznamenat, že pro účely původního šetření Komise nikdy nevyžadovala, aby spolupracující strany poskytly informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou a ani žádné informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou neověřila. Proto jsou veškeré údaje a informace předložené v rámci původního nařízení a výsledky původního šetření, včetně uložení konečných antidumpingových opatření, založeny čistě na ručních paletových vozících. |
| --- | --- |

(12)

Za dotčený výrobek, který byl předmětem šetření v rámci původního nařízení, byly považovány pouze ruční paletové vozíky definované podle výše uvedeného 10. bodu odůvodnění. Je zapotřebí poznamenat, že pro účely původního šetření Komise nikdy nevyžadovala, aby spolupracující strany poskytly informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou a ani žádné informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou neověřila. Proto jsou veškeré údaje a informace předložené v rámci původního nařízení a výsledky původního šetření, včetně uložení konečných antidumpingových opatření, založeny čistě na ručních paletových vozících.

| (13) | Vzhledem k situaci popsané ve 2. bodě odůvodnění a za účelem stanovení, zda se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou odlišují od ručních paletových vozíků, byly vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou i ruční paletové vozíky posouzeny z hlediska jejich fyzických a technických vlastností, výrobního procesu, obvyklého konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k situaci popsané ve 2. bodě odůvodnění a za účelem stanovení, zda se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou odlišují od ručních paletových vozíků, byly vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou i ruční paletové vozíky posouzeny z hlediska jejich fyzických a technických vlastností, výrobního procesu, obvyklého konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti.

2.4.1   Fyzické a technické vlastnosti ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou

| (14) | Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou. Tyto různé druhy však mají shodné základní fyzické vlastnosti a použití, a proto byly v původním šetření všechny považovány za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(14)

Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou. Tyto různé druhy však mají shodné základní fyzické vlastnosti a použití, a proto byly v původním šetření všechny považovány za dotčený výrobek.

| (15) | Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají některé z vlastností ručních paletových vozíků, např. podvozek s vidlicemi a hydraulický systém. Mají však dodatečné funkce pro zvedání nákladu, zakládání, fungování jako pracovní deska/plošina nebo vážení nákladu, které jednoznačně vyžadují pokročilejší nebo doplňkové technické součásti. Aby mohly být plněny výše uvedené zvláštní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, jsou požadavky na pevnost a konstrukci vidlic, podvozku a hydrauliky odlišné od požadavků na ruční paletové vozíky. Kromě toho jsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou výrazně (až desetkrát) dražší než ruční paletové vozíky, aby tyto dodatečné funkce mohly plnit. |
| --- | --- |

(15)

Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají některé z vlastností ručních paletových vozíků, např. podvozek s vidlicemi a hydraulický systém. Mají však dodatečné funkce pro zvedání nákladu, zakládání, fungování jako pracovní deska/plošina nebo vážení nákladu, které jednoznačně vyžadují pokročilejší nebo doplňkové technické součásti. Aby mohly být plněny výše uvedené zvláštní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, jsou požadavky na pevnost a konstrukci vidlic, podvozku a hydrauliky odlišné od požadavků na ruční paletové vozíky. Kromě toho jsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou výrazně (až desetkrát) dražší než ruční paletové vozíky, aby tyto dodatečné funkce mohly plnit.

2.4.2   Výrobní proces

| (16) | Přezkumným šetřením bylo zjištěno, že mezi výrobními procesy ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou existují významné rozdíly, neboť vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou potřebují doplňkové součásti, a tím i odlišné výrobní kroky ve srovnání s ručními paletovými vozíky. Přezkumné šetření skutečně ukázalo, že u vysokozdvižných vozíků a zakladačů musí být rám podvozku výrazně vyšší a hydraulický systém odlišný, aby umožnil zvedání nákladu, zatímco u paletových vozíků s váhou je do podvozku zabudována váha, přičemž struktura vidlic je u těchto vozíků ve srovnání s ručními paletovými vozíky zcela odlišná. |
| --- | --- |

(16)

Přezkumným šetřením bylo zjištěno, že mezi výrobními procesy ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou existují významné rozdíly, neboť vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou potřebují doplňkové součásti, a tím i odlišné výrobní kroky ve srovnání s ručními paletovými vozíky. Přezkumné šetření skutečně ukázalo, že u vysokozdvižných vozíků a zakladačů musí být rám podvozku výrazně vyšší a hydraulický systém odlišný, aby umožnil zvedání nákladu, zatímco u paletových vozíků s váhou je do podvozku zabudována váha, přičemž struktura vidlic je u těchto vozíků ve srovnání s ručními paletovými vozíky zcela odlišná.

2.4.3   Obvyklé konečné použití ručních paletových vozíků/vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou

| (17) | Ruční paletové vozíky mají široké použití při manipulaci s nákladem, distribuci a skladování zboží. Jsou používané jak ve výrobních průmyslových odvětvích, tak v maloobchodech. Ruční paletové vozíky jsou určeny k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu, například do přepravních vozidel, skladů, míst výroby, či dokonce uvnitř budov maloobchodů. Obvyklý maximální zdvih ručních paletových vozíků je okolo 210 milimetrů. Kromě toho jsou ruční paletové vozíky často pokládány za nezbytný doplněk jiných zařízení pro manipulaci s nákladem, jako jsou vidlicové zvedáky. K používání ručních paletových vozíků není nutná žádná zvláštní odborná příprava. |
| --- | --- |

(17)

Ruční paletové vozíky mají široké použití při manipulaci s nákladem, distribuci a skladování zboží. Jsou používané jak ve výrobních průmyslových odvětvích, tak v maloobchodech. Ruční paletové vozíky jsou určeny k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu, například do přepravních vozidel, skladů, míst výroby, či dokonce uvnitř budov maloobchodů. Obvyklý maximální zdvih ručních paletových vozíků je okolo 210 milimetrů. Kromě toho jsou ruční paletové vozíky často pokládány za nezbytný doplněk jiných zařízení pro manipulaci s nákladem, jako jsou vidlicové zvedáky. K používání ručních paletových vozíků není nutná žádná zvláštní odborná příprava.

| (18) | Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou převážně používány stejnými uživateli jako ruční paletové vozíky, avšak jejich způsoby používání se liší, např. zvedání nákladu, jeho zakládání, fungování jako pracovní plošina nebo vážení nákladu. Vzhledem ke svým specifickým vlastnostem a způsobům používání nejsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou používány tak často jako ruční paletové vozíky. Proto objem jejich prodeje tvoří na trhu ES zhruba jednu desetinu prodaných ručních paletových vozíků. Kromě toho používání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou vyžaduje na rozdíl od ručních paletových vozíků zvláštní odbornou přípravu. |
| --- | --- |

(18)

Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou převážně používány stejnými uživateli jako ruční paletové vozíky, avšak jejich způsoby používání se liší, např. zvedání nákladu, jeho zakládání, fungování jako pracovní plošina nebo vážení nákladu. Vzhledem ke svým specifickým vlastnostem a způsobům používání nejsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou používány tak často jako ruční paletové vozíky. Proto objem jejich prodeje tvoří na trhu ES zhruba jednu desetinu prodaných ručních paletových vozíků. Kromě toho používání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou vyžaduje na rozdíl od ručních paletových vozíků zvláštní odbornou přípravu.

2.4.4   Vzájemná zaměnitelnost

| (19) | Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají mnohem specifičtější použití než ruční paletové vozíky. Vysokozdvižné vozíky/zakladače se používají ke zvedání nákladu, k usnadnění při skladování nákladu, k zakládání jedné palety na druhou, nůžkové zvedáky se používají ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu a paletové vozíky s váhou k vážení nákladu. |
| --- | --- |

(19)

Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají mnohem specifičtější použití než ruční paletové vozíky. Vysokozdvižné vozíky/zakladače se používají ke zvedání nákladu, k usnadnění při skladování nákladu, k zakládání jedné palety na druhou, nůžkové zvedáky se používají ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu a paletové vozíky s váhou k vážení nákladu.

| (20) | Do určité značně omezené míry mohou některé druhy vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou (např. paletové vozíky s váhou) zvedat a přemísťovat náklad, stejně jako ruční paletové vozíky. Nahrazení ručních paletových vozíků vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou však nemá žádný praktický ani hospodářský význam, protože je jednodušší používat pro pouhé zvedání a přemísťování nákladu ruční paletové vozíky, a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou výrazně dražší než ruční paletové vozíky a jejich používání vyžaduje zvláštní odbornou přípravu. Kromě toho může v některých případech stálé užívání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou namísto ručních paletových vozíků zničit hlavní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, např. v případě paletových vozíků s váhou, kdy je vážní mechanismus tak křehký, že by v okamžiku, kdy by byl paletový vozík s váhou použit pro zvedání a přemísťování nákladu, došlo k jeho poškození. |
| --- | --- |

(20)

Do určité značně omezené míry mohou některé druhy vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou (např. paletové vozíky s váhou) zvedat a přemísťovat náklad, stejně jako ruční paletové vozíky. Nahrazení ručních paletových vozíků vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou však nemá žádný praktický ani hospodářský význam, protože je jednodušší používat pro pouhé zvedání a přemísťování nákladu ruční paletové vozíky, a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou výrazně dražší než ruční paletové vozíky a jejich používání vyžaduje zvláštní odbornou přípravu. Kromě toho může v některých případech stálé užívání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou namísto ručních paletových vozíků zničit hlavní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, např. v případě paletových vozíků s váhou, kdy je vážní mechanismus tak křehký, že by v okamžiku, kdy by byl paletový vozík s váhou použit pro zvedání a přemísťování nákladu, došlo k jeho poškození.

| (21) | Na druhé straně bylo během přezkumného šetření zjištěno, že ruční paletové vozíky nemohou být použity k nahrazení vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou. Funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou se týkají specifického a odlišného trhu s různými požadavky a potřebami a představami konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(21)

Na druhé straně bylo během přezkumného šetření zjištěno, že ruční paletové vozíky nemohou být použity k nahrazení vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou. Funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou se týkají specifického a odlišného trhu s různými požadavky a potřebami a představami konečných uživatelů.

| (22) | Komise také zkoumala, zda jsou základní díly ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, tj. podvozek a hydraulika, vzájemně zaměnitelné. V tomto ohledu přezkumné šetření ukázalo, že podvozek ani hydraulika nejsou mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou vzájemně zaměnitelné, vzhledem k jejich rozdílné konstrukci a vlastnostem. |
| --- | --- |

(22)

Komise také zkoumala, zda jsou základní díly ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, tj. podvozek a hydraulika, vzájemně zaměnitelné. V tomto ohledu přezkumné šetření ukázalo, že podvozek ani hydraulika nejsou mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou vzájemně zaměnitelné, vzhledem k jejich rozdílné konstrukci a vlastnostem.

2.5   Závěr týkající se definice dotčeného výrobku

| (23) | Přezkumné šetření zjistilo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou vzhledem k rozdílným a doplňkovým technickým vlastnostem, konečnému použití a výrobnímu procesu nespadají do definice ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, které podléhají platným antidumpingovým opatřením. To bylo důvodem, proč Komise nepovažovala vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou za součást definice výrobku v původním šetření. |
| --- | --- |

(23)

Přezkumné šetření zjistilo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou vzhledem k rozdílným a doplňkovým technickým vlastnostem, konečnému použití a výrobnímu procesu nespadají do definice ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, které podléhají platným antidumpingovým opatřením. To bylo důvodem, proč Komise nepovažovala vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou za součást definice výrobku v původním šetření.

| (24) | Považuje se proto za vhodné objasnit, že se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou liší od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, a nespadají do definice výrobku, který podléhá antidumpingovým opatřením. |
| --- | --- |

(24)

Považuje se proto za vhodné objasnit, že se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou liší od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, a nespadají do definice výrobku, který podléhá antidumpingovým opatřením.

| (25) | Zúčastněné strany byly o výše uvedených závěrech informovány. |
| --- | --- |

(25)

Zúčastněné strany byly o výše uvedených závěrech informovány.

| (26) | Jedna strana tvrdila, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou a ruční paletové vozíky by měly být pokládány za jednu technickou jednotku, ale informace v dokumentaci k takovému závěru nedávají žádný důvod. Všechny zbylé strany, které dodaly stanoviska, zjištění Komise přijaly. |
| --- | --- |

(26)

Jedna strana tvrdila, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou a ruční paletové vozíky by měly být pokládány za jednu technickou jednotku, ale informace v dokumentaci k takovému závěru nedávají žádný důvod. Všechny zbylé strany, které dodaly stanoviska, zjištění Komise přijaly.

| (27) | Vzhledem k výše uvedenému se považuje za vhodné původní nařízení změnit za účelem objasnění definice výrobku. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k výše uvedenému se považuje za vhodné původní nařízení změnit za účelem objasnění definice výrobku.

| (28) | Jelikož je stávající přezkumné šetření omezeno na objasnění definice výrobku a jelikož se na vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou původní šetření a následné antidumpingové opatření nevztahovalo, považuje se za vhodné, aby byla zjištění uplatněna ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně dovozu výrobků podléhajících prozatímnímu clu od 29. ledna 2005 do 21. července 2005. Komise neshledala žádný naléhavý důvod, který by uplatnění tohoto retroaktivního opatření bránil. |
| --- | --- |

(28)

Jelikož je stávající přezkumné šetření omezeno na objasnění definice výrobku a jelikož se na vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou původní šetření a následné antidumpingové opatření nevztahovalo, považuje se za vhodné, aby byla zjištění uplatněna ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně dovozu výrobků podléhajících prozatímnímu clu od 29. ledna 2005 do 21. července 2005. Komise neshledala žádný naléhavý důvod, který by uplatnění tohoto retroaktivního opatření bránil.

| (29) | V důsledku toho by v případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 ve znění tohoto nařízení, mělo být vráceno nebo prominuto konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku toho by v případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 ve znění tohoto nařízení, mělo být vráceno nebo prominuto konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení.

| (30) | O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy. |
| --- | --- |

(30)

O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.

| (31) | Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž pozbude platnosti nařízení (ES) č. 1174/2005 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, |
| --- | --- |

(31)

Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž pozbude platnosti nařízení (ES) č. 1174/2005 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900010 a 8431200010), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).“

Článek 2

V případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 ve znění tohoto nařízení, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 v původním znění a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení.

Žádost o vrácení a prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. V řádně odůvodněných případech se lhůta tří let stanovená v čl. 236 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), prodlouží o dobu jednoho roku.

4

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 22. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. července 2008.

Za Radu

předseda

E. WOERTH

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 184, 7.8.2007, s. 11.

3

(4)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

4

---

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/5

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 685/2008

ze dne 17. července 2008,

kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 85/2006 z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 85/2006 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. Konečné clo bylo uloženo v podobě minimální dovozní ceny. |
| --- | --- |

(1)

Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 85/2006 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. Konečné clo bylo uloženo v podobě minimální dovozní ceny.

2.   Žádost o přezkum a zahájení přezkumu

| (2) | Dne 20. února 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum, kterou podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podaly tyto členské státy: Itálie, Litva, Polsko, Portugalsko a Španělsko (dále jen „žadatelé“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. února 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum, kterou podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podaly tyto členské státy: Itálie, Litva, Polsko, Portugalsko a Španělsko (dále jen „žadatelé“).

| (3) | Žadatelé poskytli přímé důkazy, že se základ pro uložení opatření změnil a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatelé uvedli a předložili přímé důkazy prokazující, že by srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami vedlo ke snížení dumpingu na úroveň, která je podstatně nižší než výše stávajících opatření. Pokračující uplatňování opatření ve stávající výši není k vyrovnání dumpingu nadále nutné. Tyto důkazy byly považovány za dostatečné odůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Žadatelé poskytli přímé důkazy, že se základ pro uložení opatření změnil a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatelé uvedli a předložili přímé důkazy prokazující, že by srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami vedlo ke snížení dumpingu na úroveň, která je podstatně nižší než výše stávajících opatření. Pokračující uplatňování opatření ve stávající výši není k vyrovnání dumpingu nadále nutné. Tyto důkazy byly považovány za dostatečné odůvodnění pro zahájení řízení.

| (4) | Po konzultaci s poradním výborem Komise proto dne 21. dubna 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření uložených na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(4)

Po konzultaci s poradním výborem Komise proto dne 21. dubna 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření uložených na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení“).

| (5) | Tento přezkum byl omezen na aspekty dumpingu s cílem posoudit potřebu zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření. |
| --- | --- |

(5)

Tento přezkum byl omezen na aspekty dumpingu s cílem posoudit potřebu zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření.

3.   Strany dotčené řízením

| (6) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla všechny známé vývozce/výrobce v Norsku, obchodníky, dovozce a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Norského království. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(6)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla všechny známé vývozce/výrobce v Norsku, obchodníky, dovozce a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Norského království. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

4.   Výběr vzorku

| (7) | V odst. 5 písm. a) oznámení o zahájení se uvádělo, že Komise může rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku. V reakci na žádost podle odst. 5 písm. a) bodu i) oznámení o zahájení poskytlo ve stanovené lhůtě požadované informace 267 společností. Z těchto společností bylo 169 společností vyvážejícími výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely. Vývoz se uskutečňoval přímo nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků ve spojení a nezávislých obchodníků. |
| --- | --- |

(7)

V odst. 5 písm. a) oznámení o zahájení se uvádělo, že Komise může rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku. V reakci na žádost podle odst. 5 písm. a) bodu i) oznámení o zahájení poskytlo ve stanovené lhůtě požadované informace 267 společností. Z těchto společností bylo 169 společností vyvážejícími výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely. Vývoz se uskutečňoval přímo nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků ve spojení a nezávislých obchodníků.

| (8) | S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek vyrábějících společností s největšími objemy vývozu do Společenství (vyvážející výrobci), a to na základě konzultací se zástupci norského výrobního odvětví. Zástupci norského výrobního odvětví navrhli zařadit do vzorku i) vyrábějící společnost, která sama dotčený výrobek nevyvážela, nýbrž uskutečňovala vývoz pouze prostřednictvím obchodníků v Norsku, kteří nejsou ve spojení, a ii) dva vývozce, nikoli však výrobce dotčeného výrobku. To nebylo možno přijmout, jelikož s ohledem na vyrábějící společnost nebyly k dispozici dostatečné záruky, že by bylo možno určit prodej na vývoz do Společenství prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Co se týká vývozců bez vlastní produkce lososa, nebylo možno určit běžnou hodnotu, pro tyto společnosti proto nebylo možno stanovit clo. |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek vyrábějících společností s největšími objemy vývozu do Společenství (vyvážející výrobci), a to na základě konzultací se zástupci norského výrobního odvětví. Zástupci norského výrobního odvětví navrhli zařadit do vzorku i) vyrábějící společnost, která sama dotčený výrobek nevyvážela, nýbrž uskutečňovala vývoz pouze prostřednictvím obchodníků v Norsku, kteří nejsou ve spojení, a ii) dva vývozce, nikoli však výrobce dotčeného výrobku. To nebylo možno přijmout, jelikož s ohledem na vyrábějící společnost nebyly k dispozici dostatečné záruky, že by bylo možno určit prodej na vývoz do Společenství prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Co se týká vývozců bez vlastní produkce lososa, nebylo možno určit běžnou hodnotu, pro tyto společnosti proto nebylo možno stanovit clo.

| (9) | V souladu s článkem 17 základního nařízení zahrnoval vybraný vzorek největší možný reprezentativní objem vývozů, který mohl být v rámci stanovené lhůty v přiměřené míře přezkoumán. Vyvážející výrobci zařazení do konečného vzorku představovali téměř 60 % nahlášeného objemu dotčeného výrobku vyvezeného do Společenství. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s článkem 17 základního nařízení zahrnoval vybraný vzorek největší možný reprezentativní objem vývozů, který mohl být v rámci stanovené lhůty v přiměřené míře přezkoumán. Vyvážející výrobci zařazení do konečného vzorku představovali téměř 60 % nahlášeného objemu dotčeného výrobku vyvezeného do Společenství.

| (10) | Co se týká dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, byli v odst. 5 písm. a) bodu ii) oznámení o zahájení dovozci ve Společenství požádáni, aby poskytli informace uvedené v tomto odstavci. Formulář k výběru vzorku vyplnili pouze čtyři dovozci ve Společenství. Vzhledem k tomuto nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl v tomto případě výběr vzorku nutný. |
| --- | --- |

(10)

Co se týká dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, byli v odst. 5 písm. a) bodu ii) oznámení o zahájení dovozci ve Společenství požádáni, aby poskytli informace uvedené v tomto odstavci. Formulář k výběru vzorku vyplnili pouze čtyři dovozci ve Společenství. Vzhledem k tomuto nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl v tomto případě výběr vzorku nutný.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení dumpingu. Za tímto účelem Komise vyzvala všechny strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všechny ostatní strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, aby v tomto řízení spolupracovaly a aby vyplnily příslušné dotazníky. V tomto ohledu s Komisí spolupracovalo a svá stanoviska předložilo 267 výrobců a vývozců v Norsku, zástupců výrobců lososa ve Společenství a vlády Irska a Skotska. Úplné odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách mimoto poskytli čtyři dovozci a šest norských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení dumpingu. Za tímto účelem Komise vyzvala všechny strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všechny ostatní strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, aby v tomto řízení spolupracovaly a aby vyplnily příslušné dotazníky. V tomto ohledu s Komisí spolupracovalo a svá stanoviska předložilo 267 výrobců a vývozců v Norsku, zástupců výrobců lososa ve Společenství a vlády Irska a Skotska. Úplné odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách mimoto poskytli čtyři dovozci a šest norských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (12) | Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Dovozci/zpracovatelé/uživatelé







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Dovozci/zpracovatelé/uživatelé

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Německo

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburk, Německo |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburk, Německo

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Nizozemsko

| — | Hätälä Oy, Oulu, Finsko |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Finsko

| b) | Vyvážející výrobci v Norsku (na úrovni skupiny)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norsko |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v Norsku (na úrovni skupiny)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norsko

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norsko |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norsko

| (13) | Dva největší norští vyvážející výrobci, tj. Marine Harvest AS a Hallvard Leroy AS, představovali více než 44 % celkové výroby nahlášené spolupracujícími norskými výrobci a 45 % norského vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(13)

Dva největší norští vyvážející výrobci, tj. Marine Harvest AS a Hallvard Leroy AS, představovali více než 44 % celkové výroby nahlášené spolupracujícími norskými výrobci a 45 % norského vývozu do Společenství.

| (14) | Informace, které poskytly čtyři další společnosti zařazené do vzorku, byly podrobeny hloubkové analýze dokladů a bylo zjištěno, že výrobní náklady a vývozní ceny těchto společností jsou obecně v souladu s náklady a cenami společností, které byly zkontrolovány na místě. |
| --- | --- |

(14)

Informace, které poskytly čtyři další společnosti zařazené do vzorku, byly podrobeny hloubkové analýze dokladů a bylo zjištěno, že výrobní náklady a vývozní ceny těchto společností jsou obecně v souladu s náklady a cenami společností, které byly zkontrolovány na místě.

| (15) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(15)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty.

5.   Období šetření

| (16) | Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(16)

Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (17) | Výrobek, jehož se přezkum týká, je stejný jako v původním šetření, tj. losos chovaný pro hospodářské účely (jiný než volně žijící), také v podobě filé, čerstvý, chlazený nebo zmrazený, pocházející z Norska (dále jen „dotčený výrobek“). Tato definice vylučuje jiné podobné výrobky z ryb chovaných pro hospodářské účely, jako například pstruh velký (lososovitý), biomasa (živý losos) a volně žijící lososi a další průmyslově zpracované druhy, jako například uzený losos. |
| --- | --- |

(17)

Výrobek, jehož se přezkum týká, je stejný jako v původním šetření, tj. losos chovaný pro hospodářské účely (jiný než volně žijící), také v podobě filé, čerstvý, chlazený nebo zmrazený, pocházející z Norska (dále jen „dotčený výrobek“). Tato definice vylučuje jiné podobné výrobky z ryb chovaných pro hospodářské účely, jako například pstruh velký (lososovitý), biomasa (živý losos) a volně žijící lososi a další průmyslově zpracované druhy, jako například uzený losos.

| (18) | Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13 s ohledem na různou podobu výrobku (čerstvé nebo zmrazené ryby, čerstvé nebo zmrazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé). |
| --- | --- |

(18)

Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13 s ohledem na různou podobu výrobku (čerstvé nebo zmrazené ryby, čerstvé nebo zmrazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé).

2.   Obdobný výrobek

| (19) | Jak bylo zjištěno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Norsku mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné užití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož tento přezkum byl omezen na dumping, nebyly vyvozeny žádné závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(19)

Jak bylo zjištěno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Norsku mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné užití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož tento přezkum byl omezen na dumping, nebyly vyvozeny žádné závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.

C.   DUMPING

1.   Obecně

| (20) | Norští výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňovali prodej dotčeného výrobku do Společenství buď přímo, nebo prostřednictvím obchodníků ve spojení a obchodníků, kteří nejsou ve spojení. K výpočtu vývozní ceny na úrovni výrobce byly použity pouze identifikovatelné prodeje určené pro trh Společenství, které se uskutečnily přímo, či prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Norsku. |
| --- | --- |

(20)

Norští výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňovali prodej dotčeného výrobku do Společenství buď přímo, nebo prostřednictvím obchodníků ve spojení a obchodníků, kteří nejsou ve spojení. K výpočtu vývozní ceny na úrovni výrobce byly použity pouze identifikovatelné prodeje určené pro trh Společenství, které se uskutečnily přímo, či prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Norsku.

2.   Běžná hodnota

| (21) | Za účelem stanovení běžné hodnoty Komise nejprve pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku určila, zda byl jeho celkový domácí prodej lososa chovaného pro hospodářské účely reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým prodejem na vývoz do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodeje považují za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(21)

Za účelem stanovení běžné hodnoty Komise nejprve pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku určila, zda byl jeho celkový domácí prodej lososa chovaného pro hospodářské účely reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým prodejem na vývoz do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodeje považují za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství.

| (22) | V zájmu určení, zda byly domácí prodeje reprezentativní, se nebraly v úvahu prodeje obchodníkům se sídlem v Norsku, kteří nejsou ve spojení a kteří v průběhu období přezkumného šetření vlastnili vývozní licenci, jelikož konečné místo určení těchto prodejů nebylo možno s jistotou určit. Ze šetření vyplynulo, že tyto prodeje byly převážně určeny pro vývoz na trhy třetích zemí, a proto nebyly prodány pro domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(22)

V zájmu určení, zda byly domácí prodeje reprezentativní, se nebraly v úvahu prodeje obchodníkům se sídlem v Norsku, kteří nejsou ve spojení a kteří v průběhu období přezkumného šetření vlastnili vývozní licenci, jelikož konečné místo určení těchto prodejů nebylo možno s jistotou určit. Ze šetření vyplynulo, že tyto prodeje byly převážně určeny pro vývoz na trhy třetích zemí, a proto nebyly prodány pro domácí spotřebu.

| (23) | Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (24) | Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství.

| (25) | Rovněž bylo zjišťováno, zda by bylo možné domácí prodeje každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativních množstvích považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení tím, že se stanovil podíl ziskových prodejů uvažovaného typu nezávislým zákazníkům. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období šetření takto: |
| --- | --- |

(25)

Rovněž bylo zjišťováno, zda by bylo možné domácí prodeje každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativních množstvích považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení tím, že se stanovil podíl ziskových prodejů uvažovaného typu nezávislým zákazníkům. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období šetření takto:

| (26) | Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli. |
| --- | --- |

(26)

Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli.

| (27) | Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu, pokud tyto prodeje představovaly 10 % či více celkového objemu prodeje tohoto druhu. |
| --- | --- |

(27)

Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu, pokud tyto prodeje představovaly 10 % či více celkového objemu prodeje tohoto druhu.

| (28) | Pokud objem ziskových prodejů daného druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, mělo se za to, že tento konkrétní druh nebyl prodáván v dostatečném množství, aby ceny na domácím trhu poskytovaly vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(28)

Pokud objem ziskových prodejů daného druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, mělo se za to, že tento konkrétní druh nebyl prodáván v dostatečném množství, aby ceny na domácím trhu poskytovaly vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty.

| (29) | Pokud nebylo možno ke stanovení běžné hodnoty použít ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, bylo nutno použít jinou metodu. |
| --- | --- |

(29)

Pokud nebylo možno ke stanovení běžné hodnoty použít ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, bylo nutno použít jinou metodu.

| (30) | Nejprve bylo přezkoumáno, zda by normální hodnota mohla být stanovena na základě cen ostatních výrobců v Norsku na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož v tomto případě nebyly k dispozici spolehlivější ceny ostatních výrobců, byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Nejprve bylo přezkoumáno, zda by normální hodnota mohla být stanovena na základě cen ostatních výrobců v Norsku na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož v tomto případě nebyly k dispozici spolehlivější ceny ostatních výrobců, byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (31) | V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení proto Komise běžnou hodnotu vypočetla následovně. Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k nákladům každého vyvážejícího výrobce na výrobu vyvážených druhů, popřípadě upraveným, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení proto Komise běžnou hodnotu vypočetla následovně. Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k nákladům každého vyvážejícího výrobce na výrobu vyvážených druhů, popřípadě upraveným, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za přiměřené ziskové rozpětí.

| (32) | Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami uvedenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise ověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představují spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(32)

Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami uvedenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise ověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představují spolehlivé údaje.

| (33) | Žádný ze šesti dotčených vyvážejících výrobců, pro něž musela být běžná hodnota zjištěna početně, neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo proto možno použít metodu popsanou v čl. 2 odst. 6. Nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. a), jelikož žádný z dotčených vyvážejících výrobců neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo možno použít ani čl. 2 odst. 6 písm. b), jelikož bylo zjištěno, že se prodej stejné obecné skupiny výrobků na domácích trzích neuskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. na základě jakékoli jiné rozumné metody. V této souvislosti se vzhledem k nedostupnosti jiných spolehlivějších informací mělo za to, že za přiměřené lze považovat ziskové rozpětí ve výši 30 % a prodejní, správní a režijní náklady ve výši 3 %, s přihlédnutím k údajům nahlášeným šesti vyvážejícími výrobci s ohledem na jejich domácí prodej během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(33)

Žádný ze šesti dotčených vyvážejících výrobců, pro něž musela být běžná hodnota zjištěna početně, neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo proto možno použít metodu popsanou v čl. 2 odst. 6. Nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. a), jelikož žádný z dotčených vyvážejících výrobců neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo možno použít ani čl. 2 odst. 6 písm. b), jelikož bylo zjištěno, že se prodej stejné obecné skupiny výrobků na domácích trzích neuskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. na základě jakékoli jiné rozumné metody. V této souvislosti se vzhledem k nedostupnosti jiných spolehlivějších informací mělo za to, že za přiměřené lze považovat ziskové rozpětí ve výši 30 % a prodejní, správní a režijní náklady ve výši 3 %, s přihlédnutím k údajům nahlášeným šesti vyvážejícími výrobci s ohledem na jejich domácí prodej během období přezkumného šetření.

| (34) | Norští vyvážející výrobci použití ziskového rozpětí ve výši 30 % zpochybnili a uvedli, že to neodpovídá skutečným údajům odrážejícím normální rozpětí v odvětví chovu ryb. Ve spise však neexistovaly žádné údaje, že výše stanoveného zisku (jak bylo popsáno výše) překročila zisk, jehož v průběhu období přezkumného šetření běžně dosahovali ostatní vyvážející výrobci u prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu v zemi původu. Jak bylo uvedeno výše, použité ziskové rozpětí bylo založeno na skutečných ověřených údajích. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(34)

Norští vyvážející výrobci použití ziskového rozpětí ve výši 30 % zpochybnili a uvedli, že to neodpovídá skutečným údajům odrážejícím normální rozpětí v odvětví chovu ryb. Ve spise však neexistovaly žádné údaje, že výše stanoveného zisku (jak bylo popsáno výše) překročila zisk, jehož v průběhu období přezkumného šetření běžně dosahovali ostatní vyvážející výrobci u prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu v zemi původu. Jak bylo uvedeno výše, použité ziskové rozpětí bylo založeno na skutečných ověřených údajích. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

3.   Vývozní cena

| (35) | Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(35)

Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných.

| (36) | Pokud se prodej na vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků ve spojení, byla vývozní cena zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupci, s náležitou úpravou všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady obchodníků ve spojení v průběhu období přezkumného šetření. Co se týká zisku, ten byl stanoven na základě dostupných informací, a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje, považoval se pro obchodníka v tomto obchodním odvětví za přiměřený zisk ve výši 2 %. |
| --- | --- |

(36)

Pokud se prodej na vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků ve spojení, byla vývozní cena zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupci, s náležitou úpravou všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady obchodníků ve spojení v průběhu období přezkumného šetření. Co se týká zisku, ten byl stanoven na základě dostupných informací, a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje, považoval se pro obchodníka v tomto obchodním odvětví za přiměřený zisk ve výši 2 %.

| (37) | Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebylo možno s jistotou určit konečné místo určení vyváženého výrobku. Nebylo proto možno zjistit, zda se určitý prodej uskutečnil odběrateli ve Společenství či v jiné třetí zemi, proto bylo rozhodnuto, že prodeje obchodníkům, kteří nejsou ve spojení, nebudou brány v úvahu. Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti tomuto přístupu námitky, tvrdilo, že tyto prodeje měly být předmětem šetření, jelikož losos byl podle nich prodáván prostřednictvím nezávislých obchodníků, kteří dováželi do Společenství za ceny, které byly nižší než minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(37)

Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebylo možno s jistotou určit konečné místo určení vyváženého výrobku. Nebylo proto možno zjistit, zda se určitý prodej uskutečnil odběrateli ve Společenství či v jiné třetí zemi, proto bylo rozhodnuto, že prodeje obchodníkům, kteří nejsou ve spojení, nebudou brány v úvahu. Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti tomuto přístupu námitky, tvrdilo, že tyto prodeje měly být předmětem šetření, jelikož losos byl podle nich prodáván prostřednictvím nezávislých obchodníků, kteří dováželi do Společenství za ceny, které byly nižší než minimální dovozní cena.

| (38) | Připomíná se, že při stanovení vývozní ceny je třeba vzít v úvahu prodeje prvnímu nezávislému odběrateli podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení a že v souvislosti se stanovením dumpingu nejsou proto ceny, za které první nezávislí odběratelé výrobek znovu prodávají, směrodatné. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(38)

Připomíná se, že při stanovení vývozní ceny je třeba vzít v úvahu prodeje prvnímu nezávislému odběrateli podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení a že v souvislosti se stanovením dumpingu nejsou proto ceny, za které první nezávislí odběratelé výrobek znovu prodávají, směrodatné. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

4.   Srovnání

| (39) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(39)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (40) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve slevách z cen, rabatech, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrech a dovozních clech. |
| --- | --- |

(40)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve slevách z cen, rabatech, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrech a dovozních clech.

5.   Dumping

5.1   Společnosti zařazené do vzorku

| (41) | U vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

U vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

5.2   Společnosti nezařazené do vzorku

| (42) | Co se týká spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo zjištěno, že u velké části jejich prodeje byly jejich vývozní ceny obecně v souladu s cenami vývozců zařazených do vzorku. Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje svědčící o opaku, mělo se za to, že výsledky vzorku jsou reprezentativní pro všechny ostatní vývozce. |
| --- | --- |

(42)

Co se týká spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo zjištěno, že u velké části jejich prodeje byly jejich vývozní ceny obecně v souladu s cenami vývozců zařazených do vzorku. Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje svědčící o opaku, mělo se za to, že výsledky vzorku jsou reprezentativní pro všechny ostatní vývozce.

5.3   Nespolupracující společnosti

| (43) | Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce, tj. téměř 100 %, byl vyvozen závěr, že dumpingová rozpětí stanovená pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku jsou reprezentativní pro Norsko. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce, tj. téměř 100 %, byl vyvozen závěr, že dumpingová rozpětí stanovená pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku jsou reprezentativní pro Norsko.

5.4   Dumpingová rozpětí

| (44) | Na základě výše uvedených skutečností byla dumpingová rozpětí vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením stanovena takto:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

Na základě výše uvedených skutečností byla dumpingová rozpětí vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením stanovena takto:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí pro všech šest vyvážejících společností činí – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí pro všech šest vyvážejících společností činí – 16,1 %.

D.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU

1.   Obecně

| (46) | Jelikož dumping zjištěný v období přezkumného šetření byl nepatrný, bylo dále ověřováno, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tj. zda byly okolnosti v průběhu období přezkumného šetření trvalé povahy. V této souvislosti byly zkoumány zejména čtyři aspekty i) vývoj běžné hodnoty, ii) vývoj objemu a cen vývozu do Společenství a ostatních třetích zemí, iii) objemy výroby a výrobní kapacita v Norsku a iv) situace norského výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(46)

Jelikož dumping zjištěný v období přezkumného šetření byl nepatrný, bylo dále ověřováno, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tj. zda byly okolnosti v průběhu období přezkumného šetření trvalé povahy. V této souvislosti byly zkoumány zejména čtyři aspekty i) vývoj běžné hodnoty, ii) vývoj objemu a cen vývozu do Společenství a ostatních třetích zemí, iii) objemy výroby a výrobní kapacita v Norsku a iv) situace norského výrobního odvětví.

2.   Vývoj běžné hodnoty

| (47) | U velké většiny prodejů na vývoz (tj. u 99 %) byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů dotčených vyvážejících výrobců, k nimž byla připočtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Ke stanovení pravděpodobného vývoje běžné hodnoty se proto považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny. |
| --- | --- |

(47)

U velké většiny prodejů na vývoz (tj. u 99 %) byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů dotčených vyvážejících výrobců, k nimž byla připočtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Ke stanovení pravděpodobného vývoje běžné hodnoty se proto považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny.

| (48) | Šetření prokázalo, že struktura nákladů norských vyvážejících výrobců byla v celém období přezkumného šetření stálá. V průběhu období přezkumného šetření byly jednotkové výrobní náklady společností, jichž se šetření týkalo, průměrně o 20 až 25 % nižší než minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(48)

Šetření prokázalo, že struktura nákladů norských vyvážejících výrobců byla v celém období přezkumného šetření stálá. V průběhu období přezkumného šetření byly jednotkové výrobní náklady společností, jichž se šetření týkalo, průměrně o 20 až 25 % nižší než minimální dovozní cena.

| (49) | Co se týká jejich pravděpodobného vývoje, byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici, dopad procesu konsolidace norského odvětví chovu lososů a větší využívání nových, hospodárnějších technologií. |
| --- | --- |

(49)

Co se týká jejich pravděpodobného vývoje, byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici, dopad procesu konsolidace norského odvětví chovu lososů a větší využívání nových, hospodárnějších technologií.

| (50) | Usuzovalo se, že náklady na krmivo, které představují 50 % až 60 % celkových nákladů, jsou spolehlivým ukazatelem, pokud jde o vývoj celkových nákladů. To potvrzují rovněž analytici, kteří se specializují na toto odvětví. Některé zúčastněné strany tvrdily, že se celkové náklady po období přezkumného šetření zvýší a pravděpodobně dále porostou, tj. do konce roku 2008 nejméně o 30 % v porovnání s počátkem období přezkumného šetření, a to zejména kvůli údajnému růstu cen krmiva. Dále uváděly, že spojení rostoucí běžné hodnoty s klesajícími vývozními cenami povede k obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(50)

Usuzovalo se, že náklady na krmivo, které představují 50 % až 60 % celkových nákladů, jsou spolehlivým ukazatelem, pokud jde o vývoj celkových nákladů. To potvrzují rovněž analytici, kteří se specializují na toto odvětví. Některé zúčastněné strany tvrdily, že se celkové náklady po období přezkumného šetření zvýší a pravděpodobně dále porostou, tj. do konce roku 2008 nejméně o 30 % v porovnání s počátkem období přezkumného šetření, a to zejména kvůli údajnému růstu cen krmiva. Dále uváděly, že spojení rostoucí běžné hodnoty s klesajícími vývozními cenami povede k obnovení dumpingu.

| (51) | Dotčené zúčastněné strany nepředložily žádné konkrétní důkazy dokládající údajný očekávaný růst nákladů na krmivo o 30 %. Analýza možného vývoje nákladů nemohla tato tvrzení potvrdit. Proto v rozporu s tím, co tyto zúčastněné strany tvrdily, bylo šetřením zjištěno, že ověřené náklady na krmivo norských vyvážejících výrobců byly po celé období přezkumného šetření a v prvních třech čtvrtletích 2007 více méně stálé. Tabulka č. 1 v 54. bodě odůvodnění proto ukazuje pouze mírný růst nákladů na krmivo mezi rokem 2006 a 2007. Šetření rovněž prokázalo, že růst cen krmiva je spojen zejména s růstem cen některých složek krmiva (surovin), například rybího tuku a rybí moučky. Je nutno uvést, že rybí tuk a rybí moučky ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady, například rostlinnými oleji a moučkami. Výrobci krmiv proto obvykle složení krmiva pro ryby mění s cílem zachovat celkové náklady na krmivo co nejnižší. Očekává se proto, že i v případě, že by se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo, tj. pokud by došlo k růstu, tempo tohoto růstu bude značně nižší. Je nutno rovněž zmínit, že ostatní nákladové položky (jak je popsáno v 52. a 55. až 63. bodě odůvodnění) budou mít pravděpodobně snižující (a tudíž vyrovnávací) účinek na možný růst nákladů na krmivo. |
| --- | --- |

(51)

Dotčené zúčastněné strany nepředložily žádné konkrétní důkazy dokládající údajný očekávaný růst nákladů na krmivo o 30 %. Analýza možného vývoje nákladů nemohla tato tvrzení potvrdit. Proto v rozporu s tím, co tyto zúčastněné strany tvrdily, bylo šetřením zjištěno, že ověřené náklady na krmivo norských vyvážejících výrobců byly po celé období přezkumného šetření a v prvních třech čtvrtletích 2007 více méně stálé. Tabulka č. 1 v 54. bodě odůvodnění proto ukazuje pouze mírný růst nákladů na krmivo mezi rokem 2006 a 2007. Šetření rovněž prokázalo, že růst cen krmiva je spojen zejména s růstem cen některých složek krmiva (surovin), například rybího tuku a rybí moučky. Je nutno uvést, že rybí tuk a rybí moučky ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady, například rostlinnými oleji a moučkami. Výrobci krmiv proto obvykle složení krmiva pro ryby mění s cílem zachovat celkové náklady na krmivo co nejnižší. Očekává se proto, že i v případě, že by se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo, tj. pokud by došlo k růstu, tempo tohoto růstu bude značně nižší. Je nutno rovněž zmínit, že ostatní nákladové položky (jak je popsáno v 52. a 55. až 63. bodě odůvodnění) budou mít pravděpodobně snižující (a tudíž vyrovnávací) účinek na možný růst nákladů na krmivo.

| (52) | Co se týká cen strdlice, které představují přibližně 15 % celkových nákladů chovu, šetření prokázalo, že se ceny snižovaly, jak je uvedeno v tabulce č. 1. Ačkoliv je obtížné určit přesně vývoj nákladů na strdlici, přetrvávající klesající tendence uvedená v tabulce č. 1 se považovala za spolehlivý ukazatel, který přiměřeně umožňuje vyvodit závěr, že se stejné tendence budou objevovat i v budoucnu. Každopádně šetření neodhalilo významnou změnu ve vývoji nákladů na strdlici v budoucnu, a ani žádná ze zúčastněných stran toto neuvedla. |
| --- | --- |

(52)

Co se týká cen strdlice, které představují přibližně 15 % celkových nákladů chovu, šetření prokázalo, že se ceny snižovaly, jak je uvedeno v tabulce č. 1. Ačkoliv je obtížné určit přesně vývoj nákladů na strdlici, přetrvávající klesající tendence uvedená v tabulce č. 1 se považovala za spolehlivý ukazatel, který přiměřeně umožňuje vyvodit závěr, že se stejné tendence budou objevovat i v budoucnu. Každopádně šetření neodhalilo významnou změnu ve vývoji nákladů na strdlici v budoucnu, a ani žádná ze zúčastněných stran toto neuvedla.

| (53) | Jelikož náklady na strdlici a krmivo dohromady představují minimálně 65 % celkových nákladů a rybí tuk a rybí moučka ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady (viz 51. bod odůvodnění), byl vyvozen závěr, že se celkové náklady v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší. |
| --- | --- |

(53)

Jelikož náklady na strdlici a krmivo dohromady představují minimálně 65 % celkových nákladů a rybí tuk a rybí moučka ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady (viz 51. bod odůvodnění), byl vyvozen závěr, že se celkové náklady v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší.

| (54) | Tabulka č. 1: Vývoj nákladů na krmivo a strdlici v norských korunách (na kilo lososa – vykuchaný s hlavou (zdroj: Kontali Analysis AS
   (4) (2008))










  Norsko | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krmivo | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Strdlice | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

Tabulka č. 1: Vývoj nákladů na krmivo a strdlici v norských korunách (na kilo lososa – vykuchaný s hlavou (zdroj: Kontali Analysis AS
   (4) (2008))

Norsko

2003

2004

2005

2006

2007 E

Krmivo

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Strdlice

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Po poskytnutí informací vzneslo výrobní odvětví Společenství námitky proti výše uvedeným zjištěním a tvrdilo, že náklady na krmivo měly být vymezeny podle generace, jelikož náklady na krmivo během určitého roku neovlivňují náklady na výlov v tomto konkrétním roce, ale ovlivňují náklady na výlov v budoucnosti. V opačném případě by zjištění týkající se vývoje nákladů na krmivo neodrážela náležitě skutečnou situaci. Toto tvrzení muselo být odmítnuto, jelikož v analýze byly použity skutečné ověřené náklady na krmivo vyjádřené souhrnně za generaci. |
| --- | --- |

(55)

Po poskytnutí informací vzneslo výrobní odvětví Společenství námitky proti výše uvedeným zjištěním a tvrdilo, že náklady na krmivo měly být vymezeny podle generace, jelikož náklady na krmivo během určitého roku neovlivňují náklady na výlov v tomto konkrétním roce, ale ovlivňují náklady na výlov v budoucnosti. V opačném případě by zjištění týkající se vývoje nákladů na krmivo neodrážela náležitě skutečnou situaci. Toto tvrzení muselo být odmítnuto, jelikož v analýze byly použity skutečné ověřené náklady na krmivo vyjádřené souhrnně za generaci.

| (56) | Výrobní odvětví Společenství rovněž vzneslo námitku k závěrům, že vyšší ceny určitých složek krmiva je možné kompenzovat jejich nahrazením. V tomto ohledu namítalo, že vzhledem k nárůstu cen jiných složek krmiva na jedné straně a negativnímu dopadu na kvalitu masa z lososa na straně druhé by takové nahrazení bylo omezené. Pokud jde o zvýšení nákladů na jiné složky krmiva, nebyly předloženy dostatečné důkazy, a proto musela být tato námitka zamítnuta. Uznává se, že nahrazení určitých složek krmiva je omezené. Jak je však uvedeno v 51. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že nahrazení je skutečně do určité míry možné. Na základě toho byl vyvozen závěr, že ačkoli se mohou náklady na krmivo v budoucnosti zvýšit, nezvýší se pravděpodobně ve stejné míře jako náklady na rybí tuk a rybí moučku. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by mohlo tyto závěry vyvrátit. |
| --- | --- |

(56)

Výrobní odvětví Společenství rovněž vzneslo námitku k závěrům, že vyšší ceny určitých složek krmiva je možné kompenzovat jejich nahrazením. V tomto ohledu namítalo, že vzhledem k nárůstu cen jiných složek krmiva na jedné straně a negativnímu dopadu na kvalitu masa z lososa na straně druhé by takové nahrazení bylo omezené. Pokud jde o zvýšení nákladů na jiné složky krmiva, nebyly předloženy dostatečné důkazy, a proto musela být tato námitka zamítnuta. Uznává se, že nahrazení určitých složek krmiva je omezené. Jak je však uvedeno v 51. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že nahrazení je skutečně do určité míry možné. Na základě toho byl vyvozen závěr, že ačkoli se mohou náklady na krmivo v budoucnosti zvýšit, nezvýší se pravděpodobně ve stejné míře jako náklady na rybí tuk a rybí moučku. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by mohlo tyto závěry vyvrátit.

| (57) | Dalším činitelem, který přispěl ke stabilizaci výrobních nákladů, je proces konsolidace. Je nutno podotknout, že od roku 2000 se počet společností produkujících 80 % atlantského lososa v Norsku snížil z 55 na 31 v roce 2006. Ačkoliv norské odvětví chovu ryb lze dosud považovat za roztříštěné, proces konsolidace má příznivé účinky na výrobní náklady nejen u nejdůležitějších producentů v Norsku, kteří byli rovněž zařazeni do vzorku, nýbrž rovněž u celého odvětví, jak potvrzují analytici specializující se na toto odvětví. Nové synergie, integrace výrobních činností a úspory z rozsahu producentům umožnily kontrolovat růst nákladů na jednotku, navzdory významnému nárůstu objemu produkce. |
| --- | --- |

(57)

Dalším činitelem, který přispěl ke stabilizaci výrobních nákladů, je proces konsolidace. Je nutno podotknout, že od roku 2000 se počet společností produkujících 80 % atlantského lososa v Norsku snížil z 55 na 31 v roce 2006. Ačkoliv norské odvětví chovu ryb lze dosud považovat za roztříštěné, proces konsolidace má příznivé účinky na výrobní náklady nejen u nejdůležitějších producentů v Norsku, kteří byli rovněž zařazeni do vzorku, nýbrž rovněž u celého odvětví, jak potvrzují analytici specializující se na toto odvětví. Nové synergie, integrace výrobních činností a úspory z rozsahu producentům umožnily kontrolovat růst nákladů na jednotku, navzdory významnému nárůstu objemu produkce.

| (58) | Očekává se, že tendence ke konsolidaci bude pokračovat i v budoucnu, což bude mít velmi pravděpodobně další pozitivní dopad na náklady prostřednictvím úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(58)

Očekává se, že tendence ke konsolidaci bude pokračovat i v budoucnu, což bude mít velmi pravděpodobně další pozitivní dopad na náklady prostřednictvím úspor z rozsahu.

| (59) | Zavedení nových technologií a zařízení v chovu ryb přispělo k omezení růstu nákladů na jednotku navzdory skutečnosti, že se objem výroby zvýšil (viz 64. a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(59)

Zavedení nových technologií a zařízení v chovu ryb přispělo k omezení růstu nákladů na jednotku navzdory skutečnosti, že se objem výroby zvýšil (viz 64. a následující body odůvodnění).

| (60) | Po poskytnutí informací nesouhlasilo výrobní odvětví Společenství s tím, že by se výrobní náklady snížily, a tvrdilo, že konsolidace jako taková není nezbytně faktorem snižujícím náklady. Tvrdilo se proto, že podle norských statistických údajů by malé a střední podniky v Norsku byly efektivnější než velké skupiny. Dále se tvrdilo, že závěr o snížení nákladů by byl v rozporu se zjištěními v 92. bodě odůvodnění týkajícím se možných následků ohniska nákazy a očekávaného nižšího výtěžku u strdlice v budoucnosti, jejichž důsledkem by bylo zvýšení nákladů. |
| --- | --- |

(60)

Po poskytnutí informací nesouhlasilo výrobní odvětví Společenství s tím, že by se výrobní náklady snížily, a tvrdilo, že konsolidace jako taková není nezbytně faktorem snižujícím náklady. Tvrdilo se proto, že podle norských statistických údajů by malé a střední podniky v Norsku byly efektivnější než velké skupiny. Dále se tvrdilo, že závěr o snížení nákladů by byl v rozporu se zjištěními v 92. bodě odůvodnění týkajícím se možných následků ohniska nákazy a očekávaného nižšího výtěžku u strdlice v budoucnosti, jejichž důsledkem by bylo zvýšení nákladů.

| (61) | Za prvé se připomíná, že se v 92. bodě odůvodnění neuvádějí důsledky ohniska nákazy, ale běžná úmrtnost provázející produkci lososa, která nemá žádný dopad na náklady. Za druhé, očekávaný nižší výtěžek u strdlice uvedený v tomto bodě odůvodnění není vyvolán výjimečnou situací a není považovaný za významný, a proto nemá žádný podstatný dopad na celkové náklady. V 92. bodě odůvodnění je pouze snaha ukázat, že zvýšení objemu produkce nelze vysvětlit pouze zvýšením produkce strdlice, jelikož na objem výlovu působí rovněž jiné faktory, což výrobní odvětví Společenství nezpochybnilo. |
| --- | --- |

(61)

Za prvé se připomíná, že se v 92. bodě odůvodnění neuvádějí důsledky ohniska nákazy, ale běžná úmrtnost provázející produkci lososa, která nemá žádný dopad na náklady. Za druhé, očekávaný nižší výtěžek u strdlice uvedený v tomto bodě odůvodnění není vyvolán výjimečnou situací a není považovaný za významný, a proto nemá žádný podstatný dopad na celkové náklady. V 92. bodě odůvodnění je pouze snaha ukázat, že zvýšení objemu produkce nelze vysvětlit pouze zvýšením produkce strdlice, jelikož na objem výlovu působí rovněž jiné faktory, což výrobní odvětví Společenství nezpochybnilo.

| (62) | Pokud jde o účinek konsolidačního procesu na snížení nákladů, výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by jejich námitku podpořilo. Argumenty Společenství bylo proto v tomto ohledu nutné zamítnout. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o účinek konsolidačního procesu na snížení nákladů, výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by jejich námitku podpořilo. Argumenty Společenství bylo proto v tomto ohledu nutné zamítnout.

| (63) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvodil závěr, že není pravděpodobné, že se v dohledné době běžná hodnota významně zvýší. Zejména vzhledem k pokračujícímu procesu konsolidace lze dosáhnout dalšího snížení nákladů, ačkoli ceny krmiva vykazují vzestupnou tendenci (viz 51. bod odůvodnění). Mělo se proto za to, že početně zjištěná běžná hodnota, která je založena na výrobních nákladech, je trvalé povahy. |
| --- | --- |

(63)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvodil závěr, že není pravděpodobné, že se v dohledné době běžná hodnota významně zvýší. Zejména vzhledem k pokračujícímu procesu konsolidace lze dosáhnout dalšího snížení nákladů, ačkoli ceny krmiva vykazují vzestupnou tendenci (viz 51. bod odůvodnění). Mělo se proto za to, že početně zjištěná běžná hodnota, která je založena na výrobních nákladech, je trvalé povahy.

3.   Vývoj vývozních cen a objemu výroby v Norsku

3.1   Vývoj objemu výroby v Norsku a vývozu do EU

| (64) | Jak je uvedeno v tabulce č. 2 v 65. bodě odůvodnění, norská produkce lososa se v posledních třech letech a zejména v roce 2007 trvale zvyšovala, zejména kvůli příznivým biologickým podmínkám a ve srovnání se slabým hospodářským rokem 2006. Jak je však uvedeno v tabulce č. 3 v 66. bodě odůvodnění v souvislosti s odhadovanou celkovou spotřebou ve Společenství, trh Společenství pro dotčený výrobek rovněž značně vzrostl, tj. v období od roku 2006 do roku 2007 o + 9,40 %, a na základě minulých tendencí by měl dále růst. Vývoj spotřeby uvedený v tabulce č. 3 zahrnuje veškerý dovoz z třetích zemí a prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(64)

Jak je uvedeno v tabulce č. 2 v 65. bodě odůvodnění, norská produkce lososa se v posledních třech letech a zejména v roce 2007 trvale zvyšovala, zejména kvůli příznivým biologickým podmínkám a ve srovnání se slabým hospodářským rokem 2006. Jak je však uvedeno v tabulce č. 3 v 66. bodě odůvodnění v souvislosti s odhadovanou celkovou spotřebou ve Společenství, trh Společenství pro dotčený výrobek rovněž značně vzrostl, tj. v období od roku 2006 do roku 2007 o + 9,40 %, a na základě minulých tendencí by měl dále růst. Vývoj spotřeby uvedený v tabulce č. 3 zahrnuje veškerý dovoz z třetích zemí a prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.

| (65) | Tabulka č. 2: Celková produkce lososa v tunách podle ekvivalentu celé ryby v období od roku 2003 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008)










  Norsko | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Meziroční změna | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

Tabulka č. 2: Celková produkce lososa v tunách podle ekvivalentu celé ryby v období od roku 2003 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008)

Norsko

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Meziroční změna

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | Tabulka č. 3: Vývoj spotřeby (dodávky ze všech zdrojů včetně výrobního odvětví Společenství) atlantského lososa ve Společenství v období od roku 2004 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008).










  Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Meziroční změna | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

Tabulka č. 3: Vývoj spotřeby (dodávky ze všech zdrojů včetně výrobního odvětví Společenství) atlantského lososa ve Společenství v období od roku 2004 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008).

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Meziroční změna

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | V roce 2007 dosáhl podle veřejných statistik (Kontali Analysis) odhadovaný podíl norského lososa na trhu ve Společenství 71 % ve srovnání s 69 % v roce 2006. To je však zapříčiněno zejména poklesem dovozu z Chile, kde v období mezi rokem 2006 a 2007 úroveň produkce poklesla o 3 % až 5 % (podle zdrojů) kvůli ohnisku nákazy, což bude mít podle očekávání trvalý dopad na úroveň produkce přinejmenším v roce 2008 a v dalších letech. |
| --- | --- |

(67)

V roce 2007 dosáhl podle veřejných statistik (Kontali Analysis) odhadovaný podíl norského lososa na trhu ve Společenství 71 % ve srovnání s 69 % v roce 2006. To je však zapříčiněno zejména poklesem dovozu z Chile, kde v období mezi rokem 2006 a 2007 úroveň produkce poklesla o 3 % až 5 % (podle zdrojů) kvůli ohnisku nákazy, což bude mít podle očekávání trvalý dopad na úroveň produkce přinejmenším v roce 2008 a v dalších letech.

| (68) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že rostoucí trh Společenství bude schopen absorbovat velkou část norského objemu produkce, aniž by norská produkce musela nutně převzít významné podíly na trhu od výrobního odvětví Společenství. Jak bylo uvedeno v 78. a následujících bodech odůvodnění, části norského objemu produkce budou pravděpodobně v rostoucí míře vyváženy na trhy ostatních třetích zemí, na nichž byl zaznamenán značný růst. K dalšímu snížení rizika nadměrné nabídky vývozu do Společenství velmi pravděpodobně přispěje rovněž menší přítomnost chilského dovozu ve Společenství. |
| --- | --- |

(68)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že rostoucí trh Společenství bude schopen absorbovat velkou část norského objemu produkce, aniž by norská produkce musela nutně převzít významné podíly na trhu od výrobního odvětví Společenství. Jak bylo uvedeno v 78. a následujících bodech odůvodnění, části norského objemu produkce budou pravděpodobně v rostoucí míře vyváženy na trhy ostatních třetích zemí, na nichž byl zaznamenán značný růst. K dalšímu snížení rizika nadměrné nabídky vývozu do Společenství velmi pravděpodobně přispěje rovněž menší přítomnost chilského dovozu ve Společenství.

| (69) | Po poskytnutí informací tvrdilo výrobní odvětví Společenství, že situace v Chile nemá na trh Společenství žádný významný dopad, jelikož chilský losos byl převážně vyvážen na trh USA, a že nabídka na trhu Společenství je proto v podstatě určována norským vývozem. Výrobní odvětví Společenství dále tvrdilo, že se podíl Norska na trhu Společenství zvýšil o další dva procentní body, zatímco dovoz z Chile do Společenství by se počátkem roku 2008 zvýšil o 5 %. |
| --- | --- |

(69)

Po poskytnutí informací tvrdilo výrobní odvětví Společenství, že situace v Chile nemá na trh Společenství žádný významný dopad, jelikož chilský losos byl převážně vyvážen na trh USA, a že nabídka na trhu Společenství je proto v podstatě určována norským vývozem. Výrobní odvětví Společenství dále tvrdilo, že se podíl Norska na trhu Společenství zvýšil o další dva procentní body, zatímco dovoz z Chile do Společenství by se počátkem roku 2008 zvýšil o 5 %.

| (70) | Za prvé je třeba poznamenat, že se údaje předložené výrobním odvětvím Společenství týkají pouze dvou až tří měsíců roku 2008, a že z nich proto není možné vyvodit žádný významný závěr. Pokud jde o tento druh trhu, je nutné vývoj posuzovat z dlouhodobějšího hlediska. Za druhé, nákazová situace v Chile by měla ovlivnit celosvětovou nabídku, která se skutečně omezí, a dodatečný objem norské produkce je skutečně možné přesměrovat. |
| --- | --- |

(70)

Za prvé je třeba poznamenat, že se údaje předložené výrobním odvětvím Společenství týkají pouze dvou až tří měsíců roku 2008, a že z nich proto není možné vyvodit žádný významný závěr. Pokud jde o tento druh trhu, je nutné vývoj posuzovat z dlouhodobějšího hlediska. Za druhé, nákazová situace v Chile by měla ovlivnit celosvětovou nabídku, která se skutečně omezí, a dodatečný objem norské produkce je skutečně možné přesměrovat.

| (71) | Co se týká cen vývozu do Společenství, některé zúčastněné strany tvrdily, že se od období přezkumného šetření značně snížily a v roce 2008 dosáhnou výše 2,85 EUR/kg, což ve spojení s údajným růstem nákladů (a tedy běžné hodnoty) povede k dumpingu. Tato cena byla odhadnuta na základě průměrné průřezové ceny oznámené na trhu v Oslo v roce 2007, tj. 3,13 EUR/kg po odečtení odhadovaného průměrného snížení ceny v rozmezí od 0,06 EUR/kg do 0,28 EUR/kg. |
| --- | --- |

(71)

Co se týká cen vývozu do Společenství, některé zúčastněné strany tvrdily, že se od období přezkumného šetření značně snížily a v roce 2008 dosáhnou výše 2,85 EUR/kg, což ve spojení s údajným růstem nákladů (a tedy běžné hodnoty) povede k dumpingu. Tato cena byla odhadnuta na základě průměrné průřezové ceny oznámené na trhu v Oslo v roce 2007, tj. 3,13 EUR/kg po odečtení odhadovaného průměrného snížení ceny v rozmezí od 0,06 EUR/kg do 0,28 EUR/kg.

| (72) | Pokud jde o vývoj běžné hodnoty, jak je vysvětleno v 47. a dalších bodech odůvodnění výše, tvrzení, která předložily dotyčné zúčastněné strany, bylo nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o vývoj běžné hodnoty, jak je vysvětleno v 47. a dalších bodech odůvodnění výše, tvrzení, která předložily dotyčné zúčastněné strany, bylo nutno odmítnout.

| (73) | Pokud jde o ceny vývozu do Společenství, z veřejně dostupných statistik vyplývá, že poslední vývoj vývozních cen tvrzení výše uvedených zúčastněných stran nepotvrzuje, jak je uvedeno v grafu č. 1: |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o ceny vývozu do Společenství, z veřejně dostupných statistik vyplývá, že poslední vývoj vývozních cen tvrzení výše uvedených zúčastněných stran nepotvrzuje, jak je uvedeno v grafu č. 1:

| (74) | Graf č. 1: Vývoj cen (FCA Oslo EUR/kg čerstvého lososa výběrové jakosti – zdroj: Fish Pool) v roce 2006, 2007 a počátkem roku 2008 |
| --- | --- |

(74)

Graf č. 1: Vývoj cen (FCA Oslo EUR/kg čerstvého lososa výběrové jakosti – zdroj: Fish Pool) v roce 2006, 2007 a počátkem roku 2008

Image

| (75) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ceny vývozu do Společenství byly v roce 2007 skutečně mnohem nižší než během velké části období přezkumného šetření, tj. v roce 2007 byly v rozmezí od 2,88 EUR/kg do 3,51 EUR/kg. Šetřením však bylo zjištěno, že tyto ceny byly značně vyšší než zjištěné výrobní náklady, a tudíž vyšší než běžná hodnota, neusuzovalo se proto, že jsou dumpingové. Na základě dostupných údajů pro první tři měsíce roku 2008 bylo zjištěno, že v tomto období ceny činily 2,96 EUR/kg až 3,35 EUR/kg, tj. byly nadále vyšší než zjištěné náklady. S velkou pravděpodobností proto nebyly dumpingové s přihlédnutím k tomu, že běžná hodnota byla stálá, jak je vyvozeno v 47. a následujících bodech odůvodnění. Šetření prokázalo, že ceny jsou i nadále ovlivněny tržní poptávkou, v současnosti jsou však stanoveny na vyšší úrovni. Podotýká se rovněž, že takové cenové výkyvy jsou v tomto odvětví běžné. |
| --- | --- |

(75)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ceny vývozu do Společenství byly v roce 2007 skutečně mnohem nižší než během velké části období přezkumného šetření, tj. v roce 2007 byly v rozmezí od 2,88 EUR/kg do 3,51 EUR/kg. Šetřením však bylo zjištěno, že tyto ceny byly značně vyšší než zjištěné výrobní náklady, a tudíž vyšší než běžná hodnota, neusuzovalo se proto, že jsou dumpingové. Na základě dostupných údajů pro první tři měsíce roku 2008 bylo zjištěno, že v tomto období ceny činily 2,96 EUR/kg až 3,35 EUR/kg, tj. byly nadále vyšší než zjištěné náklady. S velkou pravděpodobností proto nebyly dumpingové s přihlédnutím k tomu, že běžná hodnota byla stálá, jak je vyvozeno v 47. a následujících bodech odůvodnění. Šetření prokázalo, že ceny jsou i nadále ovlivněny tržní poptávkou, v současnosti jsou však stanoveny na vyšší úrovni. Podotýká se rovněž, že takové cenové výkyvy jsou v tomto odvětví běžné.

| (76) | Výrobní odvětví Společnosti tvrdilo, že vývozní ceny byly po období přezkumného šetření ovlivněny existencí minimální dovozní ceny a že byly proto drženy na relativně vysoké úrovni. Dále tvrdilo, že pokud by opatření přestala platit, úroveň cen vývozu do Společenství by se výrazně snížila. Tento závěr nebyl potvrzen zjištěními stávajícího šetření, během kterého se ukázalo, že by běžná hodnota měla zůstat relativně stabilní a že pravděpodobnost výrazného poklesu úrovně cen vývozu do Společenství je malá. Tato zjištění vyplynula z podrobné analýzy několika aspektů uvedených v 46. bodě odůvodnění, jako je pravděpodobný vývoj objemu produkce a vývozu z Norska do Společenství a na trhy jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné informace či důkazy, které by zjištění v tomto ohledu zpochybnily. |
| --- | --- |

(76)

Výrobní odvětví Společnosti tvrdilo, že vývozní ceny byly po období přezkumného šetření ovlivněny existencí minimální dovozní ceny a že byly proto drženy na relativně vysoké úrovni. Dále tvrdilo, že pokud by opatření přestala platit, úroveň cen vývozu do Společenství by se výrazně snížila. Tento závěr nebyl potvrzen zjištěními stávajícího šetření, během kterého se ukázalo, že by běžná hodnota měla zůstat relativně stabilní a že pravděpodobnost výrazného poklesu úrovně cen vývozu do Společenství je malá. Tato zjištění vyplynula z podrobné analýzy několika aspektů uvedených v 46. bodě odůvodnění, jako je pravděpodobný vývoj objemu produkce a vývozu z Norska do Společenství a na trhy jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné informace či důkazy, které by zjištění v tomto ohledu zpochybnily.

| (77) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl přijat závěr, že rostoucí dovoz lososa do Společenství z Norska by neměl vést k riziku nadměrné nabídky na trhu Společenství. S ohledem na situaci související s výrobními náklady a cenami vývozu do Společenství se zdá být nebezpečí dumpingu velice nízké. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl přijat závěr, že rostoucí dovoz lososa do Společenství z Norska by neměl vést k riziku nadměrné nabídky na trhu Společenství. S ohledem na situaci související s výrobními náklady a cenami vývozu do Společenství se zdá být nebezpečí dumpingu velice nízké.

3.2   Vývoj cen a objemu vývozu do zemí, které nejsou členskými státy EU

| (78) | Šetření prokázalo, že Společenství je a pravděpodobně zůstane hlavním trhem pro norského lososa, za nímž následuje Rusko a Japonsko. Kromě toho se objevují rovněž nové trhy pro lososa, na něž se v několika posledních letech norský vývoz zvýšil, a podle očekávání bude tato tendence pokračovat i v budoucnu (viz 82. a následující body odůvodnění). Šetření ve skutečnosti prokázalo, že norští výrobci jsou připraveni v budoucnu zásobovat tyto trhy, jelikož se jim podařilo navázat vztahy s místními odběrateli a zřídit distribuční/prodejní činnosti, což naznačuje velký zájem norských vyvážejících výrobců o tyto trhy. |
| --- | --- |

(78)

Šetření prokázalo, že Společenství je a pravděpodobně zůstane hlavním trhem pro norského lososa, za nímž následuje Rusko a Japonsko. Kromě toho se objevují rovněž nové trhy pro lososa, na něž se v několika posledních letech norský vývoz zvýšil, a podle očekávání bude tato tendence pokračovat i v budoucnu (viz 82. a následující body odůvodnění). Šetření ve skutečnosti prokázalo, že norští výrobci jsou připraveni v budoucnu zásobovat tyto trhy, jelikož se jim podařilo navázat vztahy s místními odběrateli a zřídit distribuční/prodejní činnosti, což naznačuje velký zájem norských vyvážejících výrobců o tyto trhy.

| (79) | Některé zúčastněné strany uvedly, že ruský trh je historicky nestálý, a proto nelze předvídat, zda se poptávka na tomto trhu skutečně zvýší a zda budou norští vyvážející výrobci schopni vyvážet v budoucnu na tento trh větší množství. Tytéž strany rovněž tvrdily, že norský prodej na vývoz do Japonska v posledních pěti letech vykazoval klesající tendenci, že je proto stejně tak nejisté, zda lze skutečně vyvézt vyšší norské objemy výroby na japonský trh. |
| --- | --- |

(79)

Některé zúčastněné strany uvedly, že ruský trh je historicky nestálý, a proto nelze předvídat, zda se poptávka na tomto trhu skutečně zvýší a zda budou norští vyvážející výrobci schopni vyvážet v budoucnu na tento trh větší množství. Tytéž strany rovněž tvrdily, že norský prodej na vývoz do Japonska v posledních pěti letech vykazoval klesající tendenci, že je proto stejně tak nejisté, zda lze skutečně vyvézt vyšší norské objemy výroby na japonský trh.

| (80) | Co se týká Ruska, šetřením bylo zjištěno, že trh s přibližně 61 000 tun dále rostl a že není důvod domnívat se, že by tomu tak v dohledné době nemělo být i nadále. |
| --- | --- |

(80)

Co se týká Ruska, šetřením bylo zjištěno, že trh s přibližně 61 000 tun dále rostl a že není důvod domnívat se, že by tomu tak v dohledné době nemělo být i nadále.

| (81) | Celkový vývoz lososa z jednotlivých producentských zemí do Japonska vykázal v roce 2007 pokles o 15 % ve srovnání s rokem 2006. Zatímco však některé dodavatelské země svůj vývoz do Japonska snížily, Norsku se podařilo zvýšit podíl na trhu z 52 % v roce 2006 na 66 % v roce 2007 (zdroj: Kontali Analysis). Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výtěžek chilské produkce byl velkou měrou ovlivněn nákazou, proto se objemy vývozu celkově (tudíž i do Japonska) významně snížily. Norsku proto mohlo převzít podíly na trhu od Chile, což je situace, která bude podle očekávání trvat přinejmenším do roku 2009, jak již bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(81)

Celkový vývoz lososa z jednotlivých producentských zemí do Japonska vykázal v roce 2007 pokles o 15 % ve srovnání s rokem 2006. Zatímco však některé dodavatelské země svůj vývoz do Japonska snížily, Norsku se podařilo zvýšit podíl na trhu z 52 % v roce 2006 na 66 % v roce 2007 (zdroj: Kontali Analysis). Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výtěžek chilské produkce byl velkou měrou ovlivněn nákazou, proto se objemy vývozu celkově (tudíž i do Japonska) významně snížily. Norsku proto mohlo převzít podíly na trhu od Chile, což je situace, která bude podle očekávání trvat přinejmenším do roku 2009, jak již bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění.

| (82) | Jak ukazuje tabulka č. 4 v 85. bodě odůvodnění, norský vývoz na ostatní nové trhy ve světě, například ve východní Evropě (Ukrajina, Bělorusko) a na Dálném východě (Čína, Jižní Korea, Hongkong, Thajsko), se rovněž značně zvýšil a v rozporu s tím, co uváděly dotčené zúčastněné strany, tyto trhy se vší pravděpodobností v nadcházejících letech absorbují větší část norské výroby. |
| --- | --- |

(82)

Jak ukazuje tabulka č. 4 v 85. bodě odůvodnění, norský vývoz na ostatní nové trhy ve světě, například ve východní Evropě (Ukrajina, Bělorusko) a na Dálném východě (Čína, Jižní Korea, Hongkong, Thajsko), se rovněž značně zvýšil a v rozporu s tím, co uváděly dotčené zúčastněné strany, tyto trhy se vší pravděpodobností v nadcházejících letech absorbují větší část norské výroby.

| (83) | Bylo zjištěno, že ceny vývozu do Společenství a do ostatních třetích zemí na základě FCA Oslo byly na obdobné úrovni, proto byl vyvozen závěr, že všechny trhy jsou srovnatelně přitažlivé, bude-li existovat dostatečná poptávka. Při prodeji jako čerstvý nebo chlazený výrobek se dotčený výrobek do EU dopravuje obvykle nákladními automobily. Pokud se prodává do vzdálenějších míst určení, která nejsou v určité časové lhůtě dostupná po silnici, je dotčený výrobek přepravován letecky. |
| --- | --- |

(83)

Bylo zjištěno, že ceny vývozu do Společenství a do ostatních třetích zemí na základě FCA Oslo byly na obdobné úrovni, proto byl vyvozen závěr, že všechny trhy jsou srovnatelně přitažlivé, bude-li existovat dostatečná poptávka. Při prodeji jako čerstvý nebo chlazený výrobek se dotčený výrobek do EU dopravuje obvykle nákladními automobily. Pokud se prodává do vzdálenějších míst určení, která nejsou v určité časové lhůtě dostupná po silnici, je dotčený výrobek přepravován letecky.

| (84) | Na základě výše uvedených skutečností se přijímá závěr, že při zachování ostatních činitelů beze změn přispěje snížení produkce lososa o 3 % až 5 % v roce 2007 v Chile v souvislosti s ohniskem nákazy k omezení celosvětového růstu nabídky v roce 2008 a poskytne norským výrobcům příležitosti na trzích například v Japonsku, USA a jiných nových trzích, na nichž mají chilští výrobci značné podíly. |
| --- | --- |

(84)

Na základě výše uvedených skutečností se přijímá závěr, že při zachování ostatních činitelů beze změn přispěje snížení produkce lososa o 3 % až 5 % v roce 2007 v Chile v souvislosti s ohniskem nákazy k omezení celosvětového růstu nabídky v roce 2008 a poskytne norským výrobcům příležitosti na trzích například v Japonsku, USA a jiných nových trzích, na nichž mají chilští výrobci značné podíly.

| (85) | Tabulka č. 4: Vývoj trhu (vývoz) u atlantského lososa pocházejícího z Norska – rok 2006 v porovnání s rokem 2007 (objem v tunách zaokrouhlené hmotnosti) – (zdroj: norská Rada pro vývoz mořských produktů) | Objem 2006 | Objem 2007 | Změna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japonsko | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Rusko | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| USA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukrajina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Čína | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Jižní Korea | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Thajsko | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

Tabulka č. 4: Vývoj trhu (vývoz) u atlantského lososa pocházejícího z Norska – rok 2006 v porovnání s rokem 2007 (objem v tunách zaokrouhlené hmotnosti) – (zdroj: norská Rada pro vývoz mořských produktů)

Objem 2006

Objem 2007

Změna

EU

438 569

509 273

16,1 %

Japonsko

26 703

28 846

8,0 %

Rusko

39 998

61 248

53,1 %

USA

10 752

14 136

31,5 %

Ukrajina

6 518

13 617

109 %

Čína

5 284

9 021

71 %

Jižní Korea

6 037

7 613

26 %

Thajsko

3 177

7 887

148 %

| (86) | Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že vývoj objemu vývozu z Norska do jiných třetích zemí by vykázal jiný trend počátkem roku 2008, tj. vývoz do těchto zemí v absolutním vyjádření by se snížil a celkový nárůst vývozu by byl tudíž nižší než v roce 2007 a nižší než nárůst vývozu do Společenství během téhož období. |
| --- | --- |

(86)

Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že vývoj objemu vývozu z Norska do jiných třetích zemí by vykázal jiný trend počátkem roku 2008, tj. vývoz do těchto zemí v absolutním vyjádření by se snížil a celkový nárůst vývozu by byl tudíž nižší než v roce 2007 a nižší než nárůst vývozu do Společenství během téhož období.

| (87) | Šetření ukázalo, že se údaje o dovozu z počátku roku 2008 v závislosti na zdroji značně liší. Z údajů Kontali Analysis vyplývá mnohem výraznější míra růstu za stejné období. Navíc, jak se uvádí v 70. bodě odůvodnění, aby bylo možno vyvodit celkový závěr, je nutné posuzovat vývoj na trhu z dlouhodobějšího hlediska. Tvrzení výrobního odvětví Společenství proto nemohla zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu vývozu do jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(87)

Šetření ukázalo, že se údaje o dovozu z počátku roku 2008 v závislosti na zdroji značně liší. Z údajů Kontali Analysis vyplývá mnohem výraznější míra růstu za stejné období. Navíc, jak se uvádí v 70. bodě odůvodnění, aby bylo možno vyvodit celkový závěr, je nutné posuzovat vývoj na trhu z dlouhodobějšího hlediska. Tvrzení výrobního odvětví Společenství proto nemohla zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu vývozu do jiných třetích zemí.

4.   Objemy a kapacita produkce v Norsku

| (88) | Úroveň produkce v Norsku, tj. maximální povolená biomasa, je určena zejména počtem produkčních licencí, které udělují norské orgány, a schopností chovatelů ryb dosáhnout v rámci omezení jejich licence nejvyšší možné produkce. Ostatními činiteli přispívajícími ke zvyšování produkce lososa jsou například příznivé biologické a meteorologické faktory a zlepšení postupů chovu ryb se špičkovým zařízením. Naopak ohnisko nákazy u ryb může produkci značně poškodit a vést ke snížení množství vylovených ryb, jak tomu bylo v roce 2007 v Chile. |
| --- | --- |

(88)

Úroveň produkce v Norsku, tj. maximální povolená biomasa, je určena zejména počtem produkčních licencí, které udělují norské orgány, a schopností chovatelů ryb dosáhnout v rámci omezení jejich licence nejvyšší možné produkce. Ostatními činiteli přispívajícími ke zvyšování produkce lososa jsou například příznivé biologické a meteorologické faktory a zlepšení postupů chovu ryb se špičkovým zařízením. Naopak ohnisko nákazy u ryb může produkci značně poškodit a vést ke snížení množství vylovených ryb, jak tomu bylo v roce 2007 v Chile.

| (89) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že zvyšování produkce nedospělých lososů v Norsku od roku 2006 (v období mezi rokem 2006 a 2008 údajně nárůst o 20 %) znamená, že se norský objem produkce lososů v příštích dvou letech značně zvýší, což povede k nadměrné nabídce. Na tomto základě a s přihlédnutím k zvláště vysokému výtěžku, jehož bylo dosaženo v roce 2007, tyto strany tvrdily, že v roce 2008 (a posléze) bude objem produkce v Norsku podstatně vyšší a značně překročí růst vývozních trhů, a zejména trhu Společenství. Uvedly rovněž, že pokud by se v roce 2008 zopakovalo zvýšení výtěžku, k němuž došlo v norském odvětví chovu lososa v roce 2007, nadbytky nebo neprodané objemy by mohly činit 20 000 až 91 000 tun na základě odhadované úrovně výroby 870 000 tun podle ekvivalentu celé ryby, tj. o 150 000 tun více než v roce 2007. |
| --- | --- |

(89)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že zvyšování produkce nedospělých lososů v Norsku od roku 2006 (v období mezi rokem 2006 a 2008 údajně nárůst o 20 %) znamená, že se norský objem produkce lososů v příštích dvou letech značně zvýší, což povede k nadměrné nabídce. Na tomto základě a s přihlédnutím k zvláště vysokému výtěžku, jehož bylo dosaženo v roce 2007, tyto strany tvrdily, že v roce 2008 (a posléze) bude objem produkce v Norsku podstatně vyšší a značně překročí růst vývozních trhů, a zejména trhu Společenství. Uvedly rovněž, že pokud by se v roce 2008 zopakovalo zvýšení výtěžku, k němuž došlo v norském odvětví chovu lososa v roce 2007, nadbytky nebo neprodané objemy by mohly činit 20 000 až 91 000 tun na základě odhadované úrovně výroby 870 000 tun podle ekvivalentu celé ryby, tj. o 150 000 tun více než v roce 2007.

| (90) | Šetření tato tvrzení nepotvrdilo. Ačkoliv je pravdou, že v roce 2006 došlo ke zvýšení produkce nedospělých lososů, tento nárůst byl v souladu s růstem v předchozích letech a nelze jej považovat za výjimečný, jak ukazuje graf č. 2: |
| --- | --- |

(90)

Šetření tato tvrzení nepotvrdilo. Ačkoliv je pravdou, že v roce 2006 došlo ke zvýšení produkce nedospělých lososů, tento nárůst byl v souladu s růstem v předchozích letech a nelze jej považovat za výjimečný, jak ukazuje graf č. 2:

| (91) | Graf č. 2: Počet vyprodukovaných nedospělých lososů (v 1 000 kusech) – (zdroj: SSB Norway) |
| --- | --- |

(91)

Graf č. 2: Počet vyprodukovaných nedospělých lososů (v 1 000 kusech) – (zdroj: SSB Norway)

Image

| (92) | Na základě kombinace různých činitelů, například faktorů úmrtnosti, nařízení vlády upravujících maximální povolenou biomasu a nižšího výtěžku u strdlice v roce 2008, by se podle Kontali Analysis měla odhadovaná produkce lososa v roce 2008 zvýšit pouze o 6 %, tj. z 723 000 tun podle ekvivalentu celé ryby v roce 2007 na 770 000 tun v roce 2008, tj. o 47 000 tun podle ekvivalentu celé ryby. Údaje týkající se nižšího vývoje biomasy v roce 2008 jsou doloženy údaji o prodeji krmiv, které v roce 2008 vykázaly v porovnání s rokem 2007 významný pokles (zdroj: Havbruksdata a FHL). |
| --- | --- |

(92)

Na základě kombinace různých činitelů, například faktorů úmrtnosti, nařízení vlády upravujících maximální povolenou biomasu a nižšího výtěžku u strdlice v roce 2008, by se podle Kontali Analysis měla odhadovaná produkce lososa v roce 2008 zvýšit pouze o 6 %, tj. z 723 000 tun podle ekvivalentu celé ryby v roce 2007 na 770 000 tun v roce 2008, tj. o 47 000 tun podle ekvivalentu celé ryby. Údaje týkající se nižšího vývoje biomasy v roce 2008 jsou doloženy údaji o prodeji krmiv, které v roce 2008 vykázaly v porovnání s rokem 2007 významný pokles (zdroj: Havbruksdata a FHL).

| (93) | Po poskytnutí informací výrobní odvětví Společenství opětovně tvrdilo, že se objem produkce v Norsku pravděpodobně výrazně zvýší a poskytlo některé další údaje týkající se množství vylovených ryb, zásob a nedospělých lososů z počátku roku 2008. Jak už bylo uvedeno, z údajů týkajících se pouze dvou měsíců v roce nelze vyvozovat závěry, a nemohou proto zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu produkce v Norsku. |
| --- | --- |

(93)

Po poskytnutí informací výrobní odvětví Společenství opětovně tvrdilo, že se objem produkce v Norsku pravděpodobně výrazně zvýší a poskytlo některé další údaje týkající se množství vylovených ryb, zásob a nedospělých lososů z počátku roku 2008. Jak už bylo uvedeno, z údajů týkajících se pouze dvou měsíců v roce nelze vyvozovat závěry, a nemohou proto zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu produkce v Norsku.

| (94) | Na základě dostupných informací proto v blízké budoucnosti pravděpodobně nedojde k výraznému zvýšení produkce, jak tvrdí výše uvedené zúčastněné strany, ačkoliv objemy produkce v Norsku vykazují vzestupnou tendenci. Jak bylo uvedeno v 82. a následujících bodech odůvodnění, jakékoli vyšší objemy produkce nebudou pravděpodobně vyvezeny do Společenství celé, nýbrž budou z velké části pravděpodobně nasměrovány na trhy ostatních třetích zemí, na nichž se značně zvyšuje poptávka. Z důvodů uvedených v 71. a dalších bodech odůvodnění se neočekává, že se vývoz do Společenství bude uskutečňovat za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(94)

Na základě dostupných informací proto v blízké budoucnosti pravděpodobně nedojde k výraznému zvýšení produkce, jak tvrdí výše uvedené zúčastněné strany, ačkoliv objemy produkce v Norsku vykazují vzestupnou tendenci. Jak bylo uvedeno v 82. a následujících bodech odůvodnění, jakékoli vyšší objemy produkce nebudou pravděpodobně vyvezeny do Společenství celé, nýbrž budou z velké části pravděpodobně nasměrovány na trhy ostatních třetích zemí, na nichž se značně zvyšuje poptávka. Z důvodů uvedených v 71. a dalších bodech odůvodnění se neočekává, že se vývoz do Společenství bude uskutečňovat za dumpingové ceny.

5.   Situace norského výrobního odvětví

| (95) | Zvláštní pozornost byla věnována situaci norského výrobního odvětví obecně, a zejména v období přezkumného šetření. Šetřením bylo zjištěno, že v rozporu s tím, co bylo zjištěno při původním šetření, je odvětví akvakultury v Norsku složeno z vysoce ziskových společností. Příčinou je částečně velký a dosud probíhající proces konsolidace, který vedl k tomu, že se toto odvětví stalo vysoce efektivním a zdravým. To se projevuje rovněž ve vlastnické struktuře dotčených společností, tj. ve skupinách vyvážejících výrobců je velmi dobře zastoupena řada norských a celosvětových investičních a penzijních fondů. Tak tomu v průběhu původního šetření rovněž nebylo. |
| --- | --- |

(95)

Zvláštní pozornost byla věnována situaci norského výrobního odvětví obecně, a zejména v období přezkumného šetření. Šetřením bylo zjištěno, že v rozporu s tím, co bylo zjištěno při původním šetření, je odvětví akvakultury v Norsku složeno z vysoce ziskových společností. Příčinou je částečně velký a dosud probíhající proces konsolidace, který vedl k tomu, že se toto odvětví stalo vysoce efektivním a zdravým. To se projevuje rovněž ve vlastnické struktuře dotčených společností, tj. ve skupinách vyvážejících výrobců je velmi dobře zastoupena řada norských a celosvětových investičních a penzijních fondů. Tak tomu v průběhu původního šetření rovněž nebylo.

| (96) | Šetřením bylo dále prokázáno, že norští výrobci jsou velmi dobře usazení na trhu Společenství, na němž představují přibližně 80 % až 90 % celkového objemu produkce ve Společenství. Bylo zjištěno, že tyto norské společnosti ve spojení usazené ve Společenství produkují a prodávají lososa z velké části pro trh Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Šetřením bylo dále prokázáno, že norští výrobci jsou velmi dobře usazení na trhu Společenství, na němž představují přibližně 80 % až 90 % celkového objemu produkce ve Společenství. Bylo zjištěno, že tyto norské společnosti ve spojení usazené ve Společenství produkují a prodávají lososa z velké části pro trh Společenství.

| (97) | Je třeba rovněž zmínit, že samotné norské mateřské společnosti vyvážejí značné množství dotčeného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Je třeba rovněž zmínit, že samotné norské mateřské společnosti vyvážejí značné množství dotčeného výrobku do Společenství.

| (98) | Na základě těchto skutečností se usuzovalo, že by norské mateřské společnosti vyrábějících společností usazených ve Společenství byly přinejmenším stejně nepříznivě ovlivněny případným značným snížením cen na trhu Společenství v důsledku dumpingového dovozu z Norska. Proto bylo možno přiměřeně předpokládat, že by přinejmenším z ekonomického hlediska nemělo pro norské vyvážející výrobce smysl, aby dumpingovým chováním přispívali k poklesu cen lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství. To by přímo poškodilo ziskovost odvětví a mělo nepříznivý dopad na společnosti, s jejichž akciemi se obchoduje na burze cenných papírů a jejichž akcionáři jsou významné investiční a penzijní fondy, jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(98)

Na základě těchto skutečností se usuzovalo, že by norské mateřské společnosti vyrábějících společností usazených ve Společenství byly přinejmenším stejně nepříznivě ovlivněny případným značným snížením cen na trhu Společenství v důsledku dumpingového dovozu z Norska. Proto bylo možno přiměřeně předpokládat, že by přinejmenším z ekonomického hlediska nemělo pro norské vyvážející výrobce smysl, aby dumpingovým chováním přispívali k poklesu cen lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství. To by přímo poškodilo ziskovost odvětví a mělo nepříznivý dopad na společnosti, s jejichž akciemi se obchoduje na burze cenných papírů a jejichž akcionáři jsou významné investiční a penzijní fondy, jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění.

| (99) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo proto přiměřené vyvodit závěr, že norští vyvážející výrobci mají osobní zájem na tom, aby nedošlo k prudkému poklesu tržních cen, a že se budou i nadále zaměřovat na dosažení zisku. Riziko, že by v dohledné době došlo k obnovení dumpingového chování ze strany norských vyvážejících výrobců, se proto považovalo za omezené. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo proto přiměřené vyvodit závěr, že norští vyvážející výrobci mají osobní zájem na tom, aby nedošlo k prudkému poklesu tržních cen, a že se budou i nadále zaměřovat na dosažení zisku. Riziko, že by v dohledné době došlo k obnovení dumpingového chování ze strany norských vyvážejících výrobců, se proto považovalo za omezené.

| (100) | Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že dobrá situace norských producentů zjištěná během období přezkumného šetření není trvalé povahy a že by po období přezkumného šetření mohli mít finanční problémy a někteří z nich by dokonce mohli počátkem roku 2008 ohlásit ztráty. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že převážná většina norských producentů nemá na trhu Společenství žádné dceřiné společnosti a že na základě toho nelze vyvodit závěr, že by nedošlo k obnovení dumpingu. Dále se tvrdilo, že by norští producenti s dceřinými společnostmi ve Společenství snížili svou produkci na trhu Společenství a zvýšili produkci v Norsku, pokud by opatření přestala platit. |
| --- | --- |

(100)

Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že dobrá situace norských producentů zjištěná během období přezkumného šetření není trvalé povahy a že by po období přezkumného šetření mohli mít finanční problémy a někteří z nich by dokonce mohli počátkem roku 2008 ohlásit ztráty. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že převážná většina norských producentů nemá na trhu Společenství žádné dceřiné společnosti a že na základě toho nelze vyvodit závěr, že by nedošlo k obnovení dumpingu. Dále se tvrdilo, že by norští producenti s dceřinými společnostmi ve Společenství snížili svou produkci na trhu Společenství a zvýšili produkci v Norsku, pokud by opatření přestala platit.

| (101) | Pokud jde o finanční situaci norských producentů, poznamenává se, že ztráty některých společností byly spojeny s jejich investicemi v Chile a ohniskem nákazy v uvedené zemi. Tyto konkrétní okolnosti se týkaly malého počtu všech producentů v Norsku. Kromě toho se informace týkaly pouze počátku roku 2008 a neumožňují vyvodit žádné celkové závěry týkající se výkonu těchto společností za celý rok. Pokud jde o produkci ve Společenství ve vlastnictví norských společností, a jak připustilo výrobní odvětví Společenství, ačkoli je počet společností s dceřinými společnostmi ve Společenství omezený, představují většinu celkové norské produkce, a byla proto považována za významnou. Tvrzení, že se kapacita produkce ve Společenství ve vlastnictví norských společností sníží, pokud budou opatření zrušena, nebylo podloženo žádnými důkazy. Tyto argumenty proto musely být odmítnuty. |
| --- | --- |

(101)

Pokud jde o finanční situaci norských producentů, poznamenává se, že ztráty některých společností byly spojeny s jejich investicemi v Chile a ohniskem nákazy v uvedené zemi. Tyto konkrétní okolnosti se týkaly malého počtu všech producentů v Norsku. Kromě toho se informace týkaly pouze počátku roku 2008 a neumožňují vyvodit žádné celkové závěry týkající se výkonu těchto společností za celý rok. Pokud jde o produkci ve Společenství ve vlastnictví norských společností, a jak připustilo výrobní odvětví Společenství, ačkoli je počet společností s dceřinými společnostmi ve Společenství omezený, představují většinu celkové norské produkce, a byla proto považována za významnou. Tvrzení, že se kapacita produkce ve Společenství ve vlastnictví norských společností sníží, pokud budou opatření zrušena, nebylo podloženo žádnými důkazy. Tyto argumenty proto musely být odmítnuty.

6.   Závěr

| (102) | Šetřením bylo prokázáno, že dumping byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Šetření dále odhalilo, že neexistuje žádný důvod domnívat se, že se objem produkce v Norsku bude zvyšovat vyšším tempem, než je obvyklé tempo růstu, a že to tudíž povede k podstatně vyššímu objemu norského vývozu do Společenství. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že riziko významného poklesu norských vývozních cen na dumpingové úrovně je v dohledné době omezené, zejména kvůli skutečnosti, že se neočekává významná nadměrná produkce v Norsku, která by mohla být hlavním činitelem stojícím za tímto poklesem cen. Běžná hodnota, u níž bylo zjištěno, že bude pravděpodobně i nadále stálá, byla v průběhu období přezkumného šetření značně nižší než vývozní cena, proto není pravděpodobné, že běžné výkyvy zapříčiněné kolísavostí trhu (a tudíž dočasné snížení vývozní ceny) povedou automaticky k dumpingu. Usuzovalo se rovněž, že změněná situace v norském odvětví akvakultury, které se stalo vysoce ziskovým a s jehož akciemi se obchoduje na burze cenných papírů, jakož i významná přítomnost produkce ve vlastnictví norských společností ve Společenství znamená, že obnovení dumpingového chování není v dohledné době pravděpodobné. Na základě všech výše uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že pravděpodobnost obnovení dumpingu je malá a neodůvodňuje další uplatňování platných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(102)

Šetřením bylo prokázáno, že dumping byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Šetření dále odhalilo, že neexistuje žádný důvod domnívat se, že se objem produkce v Norsku bude zvyšovat vyšším tempem, než je obvyklé tempo růstu, a že to tudíž povede k podstatně vyššímu objemu norského vývozu do Společenství. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že riziko významného poklesu norských vývozních cen na dumpingové úrovně je v dohledné době omezené, zejména kvůli skutečnosti, že se neočekává významná nadměrná produkce v Norsku, která by mohla být hlavním činitelem stojícím za tímto poklesem cen. Běžná hodnota, u níž bylo zjištěno, že bude pravděpodobně i nadále stálá, byla v průběhu období přezkumného šetření značně nižší než vývozní cena, proto není pravděpodobné, že běžné výkyvy zapříčiněné kolísavostí trhu (a tudíž dočasné snížení vývozní ceny) povedou automaticky k dumpingu. Usuzovalo se rovněž, že změněná situace v norském odvětví akvakultury, které se stalo vysoce ziskovým a s jehož akciemi se obchoduje na burze cenných papírů, jakož i významná přítomnost produkce ve vlastnictví norských společností ve Společenství znamená, že obnovení dumpingového chování není v dohledné době pravděpodobné. Na základě všech výše uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že pravděpodobnost obnovení dumpingu je malá a neodůvodňuje další uplatňování platných antidumpingových opatření.

| (103) | Tento prozatímní přezkum by proto měl být zastaven a platná opatření uložená na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska by měla být zrušena. |
| --- | --- |

(103)

Tento prozatímní přezkum by proto měl být zastaven a platná opatření uložená na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska by měla být zrušena.

E.   ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ

| (104) | Jak bylo objasněno výše, očekává se, že tržní podmínky, tj. poptávka a nabídka, zůstanou v dohledné době stálé, a že proto obnovení dumpingu není zjevně pravděpodobné. Ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá, že lze přiměřeně očekávat, že se objem vývozu do Společenství významně nezvýší a že vývozní ceny zůstanou na úrovni, která není dumpingová. |
| --- | --- |

(104)

Jak bylo objasněno výše, očekává se, že tržní podmínky, tj. poptávka a nabídka, zůstanou v dohledné době stálé, a že proto obnovení dumpingu není zjevně pravděpodobné. Ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá, že lze přiměřeně očekávat, že se objem vývozu do Společenství významně nezvýší a že vývozní ceny zůstanou na úrovni, která není dumpingová.

| (105) | Vzhledem k určité nepředvídatelnosti tržních podmínek zejména kvůli povaze výrobku (zboží podléhající zkáze) se však považuje za vhodné trh pečlivě sledovat a přezkoumat situaci, budou-li k dispozici dostatečné přímé důkazy, že došlo k významné změně tržních podmínek. Bude-li se to považovat za nutné, bude v tomto případě zváženo zahájení šetření z moci úřední. |
| --- | --- |

(105)

Vzhledem k určité nepředvídatelnosti tržních podmínek zejména kvůli povaze výrobku (zboží podléhající zkáze) se však považuje za vhodné trh pečlivě sledovat a přezkoumat situaci, budou-li k dispozici dostatečné přímé důkazy, že došlo k významné změně tržních podmínek. Bude-li se to považovat za nutné, bude v tomto případě zváženo zahájení šetření z moci úřední.

| (106) | Monitorování by mělo být časově omezené do původně předpokládaného pozbytí platnosti konečných opatření uložených nařízením (ES) č. 85/2006, pokud by zůstala v platnosti, tj. do 21. ledna 2011. |
| --- | --- |

(106)

Monitorování by mělo být časově omezené do původně předpokládaného pozbytí platnosti konečných opatření uložených nařízením (ES) č. 85/2006, pokud by zůstala v platnosti, tj. do 21. ledna 2011.

F.   ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ

| (107) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno tento prozatímní přezkum zastavit a zrušit stávající antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku. Všechny strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna, |
| --- | --- |

(107)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno tento prozatímní přezkum zastavit a zrušit stávající antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku. Všechny strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely (jiného než volně žijícího), také v podobě filé, čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného, kódů KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13, pocházejícího z Norska, který byl zahájen podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje.

Konečné antidumpingové clo uložené na výše uvedený dovoz nařízením (ES) č. 85/2006 se zrušuje.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. července 2008.

Za Radu

předseda

E. WOERTH

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 15, 20.1.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 88, 21.4.2007, s. 26.

3

(4)  Kontali Analysis AS je poskytovatel statistických údajů, zejména pro odvětví akvakultury a rybolovu (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 686/2008

ze dne 18. července 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. července 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. července 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 590/2008 (Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 687/2008

ze dne 18. července 2008,

kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin platebními agenturami nebo intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin

(kodifikované znění)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 43 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 824/2000 ze dne 19. dubna 2000, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 824/2000 ze dne 19. dubna 2000, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.

| (2) | Intervenční cena pro pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici a čirok je stanovena pro jakosti, které co nejvíce odpovídají průměrné jakosti obilovin sklízených ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Intervenční cena pro pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici a čirok je stanovena pro jakosti, které co nejvíce odpovídají průměrné jakosti obilovin sklízených ve Společenství.

| (3) | Za tím účelem, aby se zjednodušilo obvyklé řízení intervence a zejména mohly být stanoveny stejnorodé šarže pro jednotlivé obiloviny nabízené k intervenci, by mělo být stanoveno minimální množství, pro které je platební agentura nebo intervenční agentura povinna nabídku přijmout. V některých členských státech však může být nezbytné stanovit vyšší minimální množství, aby mohly agentury zohlednit stávající podmínky a zvyklosti velkoobchodu v daných zemích. |
| --- | --- |

(3)

Za tím účelem, aby se zjednodušilo obvyklé řízení intervence a zejména mohly být stanoveny stejnorodé šarže pro jednotlivé obiloviny nabízené k intervenci, by mělo být stanoveno minimální množství, pro které je platební agentura nebo intervenční agentura povinna nabídku přijmout. V některých členských státech však může být nezbytné stanovit vyšší minimální množství, aby mohly agentury zohlednit stávající podmínky a zvyklosti velkoobchodu v daných zemích.

| (4) | Měly by být stanoveny metody určování jakosti pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice a čiroku. |
| --- | --- |

(4)

Měly by být stanoveny metody určování jakosti pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice a čiroku.

| (5) | Podle čl. 11 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 se omezila množství kukuřice, která mohou platební agentury nebo intervenční agentury v celém Společenství převzít, na celkové množství 700 000 tun pro hospodářský rok 2008/09 a 0 tun počínaje hospodářským rokem 2009/10. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 11 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 se omezila množství kukuřice, která mohou platební agentury nebo intervenční agentury v celém Společenství převzít, na celkové množství 700 000 tun pro hospodářský rok 2008/09 a 0 tun počínaje hospodářským rokem 2009/10.

| (6) | S cílem zajistit uspokojivé řízení systému intervenčního nákupu kukuřice a umožnit, aby hospodářské subjekty všech členských států měly přístup k intervenčnímu režimu za stejných podmínek, je třeba stanovit zvláštní a podrobná pravidla přidělení množství kukuřice, která lze přijmout k intervenci. K tomuto účelu je třeba zavést mechanismus přidělování těchto množství vztahující se na období hospodářského roku, během nichž mají všechny hospodářské subjekty právo podat své nabídky; tento mechanismus přitom musí hospodářským subjektům ponechávat dostatečné lhůty pro podání nabídek a umožnit stanovení jednotného koeficientu přidělení pro všechny nabízející v případě, že nabízená množství překračují množství, která lze převzít. Proto je vhodné stanovit, že přezkum nabídek bude probíhat ve dvou fázích, a určit harmonogram pro podávání nabídek kukuřice a odpovídající harmonogram pro dodávky a přejímání. |
| --- | --- |

(6)

S cílem zajistit uspokojivé řízení systému intervenčního nákupu kukuřice a umožnit, aby hospodářské subjekty všech členských států měly přístup k intervenčnímu režimu za stejných podmínek, je třeba stanovit zvláštní a podrobná pravidla přidělení množství kukuřice, která lze přijmout k intervenci. K tomuto účelu je třeba zavést mechanismus přidělování těchto množství vztahující se na období hospodářského roku, během nichž mají všechny hospodářské subjekty právo podat své nabídky; tento mechanismus přitom musí hospodářským subjektům ponechávat dostatečné lhůty pro podání nabídek a umožnit stanovení jednotného koeficientu přidělení pro všechny nabízející v případě, že nabízená množství překračují množství, která lze převzít. Proto je vhodné stanovit, že přezkum nabídek bude probíhat ve dvou fázích, a určit harmonogram pro podávání nabídek kukuřice a odpovídající harmonogram pro dodávky a přejímání.

| (7) | S cílem zajistit hospodářským subjektům stejné podmínky a s ohledem na období intervenčního nákupu stanovená v čl. 11 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 je třeba stanovit, že první fáze podávání nabídek kukuřice bude probíhat od 1. srpna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, od 1. prosince v případě Švédska a od 1. listopadu v případě ostatních členských států a potrvá do 31. prosince, což je poslední den pro podání nabídek pro všechny členské státy. Po ukončení první fáze bude Komise případně muset stanovit koeficient přidělení, který se použije na přijatelné nabídky podané během této první fáze, a na zbytek hospodářského roku ukončit intervenci, pokud nabízená množství překračují množství stanovené v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007. Je třeba přerušit podávání nabídek od 1. ledna až do zveřejnění zbylého množství, které lze přijmout k intervenci ve fázi č. 2, v Úředním věstníku Evropské unie, aby nedocházelo k administrativnímu a finančnímu zatížení platebních agentur nebo intervenčních agentur a hospodářských subjektů, zejména skládáním jistot, které by mohly být zbytečné vzhledem k neexistenci množství, která mají být přidělena. |
| --- | --- |

(7)

S cílem zajistit hospodářským subjektům stejné podmínky a s ohledem na období intervenčního nákupu stanovená v čl. 11 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 je třeba stanovit, že první fáze podávání nabídek kukuřice bude probíhat od 1. srpna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, od 1. prosince v případě Švédska a od 1. listopadu v případě ostatních členských států a potrvá do 31. prosince, což je poslední den pro podání nabídek pro všechny členské státy. Po ukončení první fáze bude Komise případně muset stanovit koeficient přidělení, který se použije na přijatelné nabídky podané během této první fáze, a na zbytek hospodářského roku ukončit intervenci, pokud nabízená množství překračují množství stanovené v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007. Je třeba přerušit podávání nabídek od 1. ledna až do zveřejnění zbylého množství, které lze přijmout k intervenci ve fázi č. 2, v Úředním věstníku Evropské unie, aby nedocházelo k administrativnímu a finančnímu zatížení platebních agentur nebo intervenčních agentur a hospodářských subjektů, zejména skládáním jistot, které by mohly být zbytečné vzhledem k neexistenci množství, která mají být přidělena.

| (8) | Vzhledem ke lhůtě nezbytné pro případné stanovení koeficientu přidělení pro první fázi je třeba zahájit druhou fázi podávání nabídek den následující po dni zveřejnění zbylého množství, které lze přijmout k intervenci, v Úředním věstníku Evropské unie, což je první den pro podání nabídek pro všechny členské státy. Během druhé fáze se nabídky musejí přijímat každý týden od prvního pátku po zveřejnění daného množství na základě nabídek podaných hospodářskými subjekty nejpozději v pátek ve 12:00 (bruselského času). Komise sdělí hospodářským subjektům nejpozději každou středu na svých internetových stránkách množství, které zůstalo k intervenci. Po překročení množství uvedeného v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 Komise stanoví a zveřejní koeficient přidělení a ukončí intervenci na daný hospodářský rok. S ohledem na období intervenčního nákupu stanovená v čl. 11 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 je třeba stanovit, že druhá fáze podávání nabídek musí každopádně skončit nejpozději 30. dubna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, 30. června v případě Švédska a 31. května v případě ostatních členských států. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem ke lhůtě nezbytné pro případné stanovení koeficientu přidělení pro první fázi je třeba zahájit druhou fázi podávání nabídek den následující po dni zveřejnění zbylého množství, které lze přijmout k intervenci, v Úředním věstníku Evropské unie, což je první den pro podání nabídek pro všechny členské státy. Během druhé fáze se nabídky musejí přijímat každý týden od prvního pátku po zveřejnění daného množství na základě nabídek podaných hospodářskými subjekty nejpozději v pátek ve 12:00 (bruselského času). Komise sdělí hospodářským subjektům nejpozději každou středu na svých internetových stránkách množství, které zůstalo k intervenci. Po překročení množství uvedeného v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 Komise stanoví a zveřejní koeficient přidělení a ukončí intervenci na daný hospodářský rok. S ohledem na období intervenčního nákupu stanovená v čl. 11 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 je třeba stanovit, že druhá fáze podávání nabídek musí každopádně skončit nejpozději 30. dubna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, 30. června v případě Švédska a 31. května v případě ostatních členských států.

| (9) | S cílem umožnit účinné řízení mechanismu přidělování je třeba stanovit, že nabídky kukuřice nelze pozměnit ani stáhnout. Aby se zajistilo, že se jedná o vážně míněné nabídky, musí být kromě toho vázány na podmínku složení jistoty, upřesněn způsob kontrolování pravosti nabídek a uvolnění jistoty. Tuto kontrolu je proto vhodné provádět podle stejných pravidel a za stejných podmínek jako kontrolu zásob v rámci veřejného skladování podle nařízení Komise (ES) č. 884/2006 ze dne 21. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a o zaúčtování operací veřejného skladování platebními agenturami členských států (4). Mezi začátkem první fáze podávání nabídek a 31. prosincem může uplynout několik měsíců. Aby hospodářské subjekty podávající nabídky nebyly v první fázi finančně zatěžovány, je vhodné povolit, že jistota, kterou je třeba složit při podání nabídky, pokud je ve formě bankovní záruky, je splatná až den po uplynutí lhůty pro podání nabídek. |
| --- | --- |

(9)

S cílem umožnit účinné řízení mechanismu přidělování je třeba stanovit, že nabídky kukuřice nelze pozměnit ani stáhnout. Aby se zajistilo, že se jedná o vážně míněné nabídky, musí být kromě toho vázány na podmínku složení jistoty, upřesněn způsob kontrolování pravosti nabídek a uvolnění jistoty. Tuto kontrolu je proto vhodné provádět podle stejných pravidel a za stejných podmínek jako kontrolu zásob v rámci veřejného skladování podle nařízení Komise (ES) č. 884/2006 ze dne 21. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a o zaúčtování operací veřejného skladování platebními agenturami členských států (4). Mezi začátkem první fáze podávání nabídek a 31. prosincem může uplynout několik měsíců. Aby hospodářské subjekty podávající nabídky nebyly v první fázi finančně zatěžovány, je vhodné povolit, že jistota, kterou je třeba složit při podání nabídky, pokud je ve formě bankovní záruky, je splatná až den po uplynutí lhůty pro podání nabídek.

| (10) | Pšenice obecná a pšenice tvrdá jsou obiloviny, pro které jsou stanovena kritéria minimální jakosti pro lidskou spotřebu a které musí splňovat hygienické normy podle nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (5). Ostatní obiloviny jsou převážně určené jako krmivo pro hospodářská zvířata a musí být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (6). Je třeba stanovit, že se tyto normy použijí při přejímání dotčených produktů, na něž se vztahuje stávající režim intervence. |
| --- | --- |

(10)

Pšenice obecná a pšenice tvrdá jsou obiloviny, pro které jsou stanovena kritéria minimální jakosti pro lidskou spotřebu a které musí splňovat hygienické normy podle nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (5). Ostatní obiloviny jsou převážně určené jako krmivo pro hospodářská zvířata a musí být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (6). Je třeba stanovit, že se tyto normy použijí při přejímání dotčených produktů, na něž se vztahuje stávající režim intervence.

| (11) | Nabízené obiloviny, jejichž jakost neumožňuje přiměřené použití nebo skladování, by neměly být přijaty k intervenci. Za tímto účelem je třeba zohlednit situaci v oblasti intervence, která souvisí zejména s dlouhodobým skladováním některých obilovin a jeho vlivem na jakost produktů. |
| --- | --- |

(11)

Nabízené obiloviny, jejichž jakost neumožňuje přiměřené použití nebo skladování, by neměly být přijaty k intervenci. Za tímto účelem je třeba zohlednit situaci v oblasti intervence, která souvisí zejména s dlouhodobým skladováním některých obilovin a jeho vlivem na jakost produktů.

| (12) | Ve snaze zajistit, aby intervenční produkty byly odolnější vůči znehodnocení a při pozdějším použití, je třeba zpřísnit požadavky na jakost kukuřice. Za tímto účelem je třeba snížit maximální obsah vlhkosti a maximální procentní podíl zlomkových zrn, jakož i zrn, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. V zájmu soudržnosti je vzhledem k agronomickým podobnostem čiroku a kukuřice vhodné stanovit analogická opatření pro čirok. |
| --- | --- |

(12)

Ve snaze zajistit, aby intervenční produkty byly odolnější vůči znehodnocení a při pozdějším použití, je třeba zpřísnit požadavky na jakost kukuřice. Za tímto účelem je třeba snížit maximální obsah vlhkosti a maximální procentní podíl zlomkových zrn, jakož i zrn, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. V zájmu soudržnosti je vzhledem k agronomickým podobnostem čiroku a kukuřice vhodné stanovit analogická opatření pro čirok.

| (13) | Za účelem zlepšení kvality skladování a za účelem jejího zajištění od podání nabídek je vhodné, aby místa uskladnění, ve kterých se nacházejí obiloviny v okamžiku nabídky, zaručovala jejich optimální zachování, zejména pokud jde o kukuřici, po dlouhou dobu. Proto je nutné omezit možnost převzít obiloviny do skladu nabízejícího a povolit tento druh převzetí, pouze pokud se obiloviny nacházejí u skladovatelů ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 884/2006. V tom případě by se nabízející měl zavázat, pokud jde o jeho vztah se skladovatelem, že od podání nabídky obdobně použije stejné předpisy a podmínky uskladnění a kontroly v souladu s nařízením (ES) č. 884/2006. |
| --- | --- |

(13)

Za účelem zlepšení kvality skladování a za účelem jejího zajištění od podání nabídek je vhodné, aby místa uskladnění, ve kterých se nacházejí obiloviny v okamžiku nabídky, zaručovala jejich optimální zachování, zejména pokud jde o kukuřici, po dlouhou dobu. Proto je nutné omezit možnost převzít obiloviny do skladu nabízejícího a povolit tento druh převzetí, pouze pokud se obiloviny nacházejí u skladovatelů ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 884/2006. V tom případě by se nabízející měl zavázat, pokud jde o jeho vztah se skladovatelem, že od podání nabídky obdobně použije stejné předpisy a podmínky uskladnění a kontroly v souladu s nařízením (ES) č. 884/2006.

| (14) | Možnosti rozvoje mykotoxinů jsou spojeny se zvláštními podmínkami, které jsou identifikovatelné převážně podle klimatických podmínek v období růstu, a zejména v době květu obilovin. |
| --- | --- |

(14)

Možnosti rozvoje mykotoxinů jsou spojeny se zvláštními podmínkami, které jsou identifikovatelné převážně podle klimatických podmínek v období růstu, a zejména v době květu obilovin.

| (15) | Rizika spojená s překročením maximálních přípustných limitů kontaminujících látek jsou určena platebními agenturami nebo intervenčními agenturami na základě informací získaných od nabízejících a na základě vlastních kritérií pro analýzu. Za účelem snížení finančních nákladů je proto odůvodněné požadovat analýzy v pravomoci agentur před převzetím produktů, pouze na základě provedené analýzy rizika, kterou se zaručí jakost produktů v okamžiku jejich vstupu do intervenčního režimu. |
| --- | --- |

(15)

Rizika spojená s překročením maximálních přípustných limitů kontaminujících látek jsou určena platebními agenturami nebo intervenčními agenturami na základě informací získaných od nabízejících a na základě vlastních kritérií pro analýzu. Za účelem snížení finančních nákladů je proto odůvodněné požadovat analýzy v pravomoci agentur před převzetím produktů, pouze na základě provedené analýzy rizika, kterou se zaručí jakost produktů v okamžiku jejich vstupu do intervenčního režimu.

| (16) | Podmínky, za kterých jsou obiloviny platebním agenturám nebo intervenčním agenturám nabízeny a intervenčními agenturami přejímány, by měly být ve Společenství co nejjednotnější, aby se zabránilo diskriminaci mezi producenty. |
| --- | --- |

(16)

Podmínky, za kterých jsou obiloviny platebním agenturám nebo intervenčním agenturám nabízeny a intervenčními agenturami přejímány, by měly být ve Společenství co nejjednotnější, aby se zabránilo diskriminaci mezi producenty.

| (17) | Použití přirážek a srážek by mělo umožnit, aby intervenční cena odrážela cenové rozdíly na trhu z důvodů jakosti. |
| --- | --- |

(17)

Použití přirážek a srážek by mělo umožnit, aby intervenční cena odrážela cenové rozdíly na trhu z důvodů jakosti.

| (18) | Členské státy by se kromě roční inventarizace podle nařízení Komise (ES) č. 884/2006 měly ujistit o stavu uchování zásob, které jsou v držení intervenčních agentur. |
| --- | --- |

(18)

Členské státy by se kromě roční inventarizace podle nařízení Komise (ES) č. 884/2006 měly ujistit o stavu uchování zásob, které jsou v držení intervenčních agentur.

| (19) | Čl. 2, čl. 6 odst. 2 písm. d), čl. 7 odst. 2 písm. b) a příloha XII bod 1 nařízení (ES) č. 884/2006 stanoví pravidla pro odpovědnost. Uvedené články a uvedená příloha zejména stanoví, že členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného uchovávání produktů, které jsou předmětem intervence Společenství, a že množství zhoršené jakosti v důsledku nevhodných skladovacích podmínek nebo z důvodů příliš dlouhého skladování se zaznamenávají do účetních záznamů jako ztráta z intervenčních zásob, ke dni, ke kterému bylo zhoršení jakosti zjištěno. Rovněž stanoví, že za produkt zhoršené jakosti se považuje produkt, který již nesplňuje požadavky na jakost platné v okamžiku nákupu. V důsledku toho může být z rozpočtu Společenství hrazeno pouze zhoršení jakosti spojené s těmito ustanoveními. Členský stát převezme odpovědnost za přijetí nepřiměřeného rozhodnutí v okamžiku nákupu produktu, vzhledem k analýze rizika požadované podle těchto předpisů, pokud by se později prokázalo, že produkt neodpovídá minimálním normám. Takové rozhodnutí by totiž nezaručovalo jakost produktu a v důsledku toho ani jeho dobré uchování. Podmínky, za nichž členský stát musí nést odpovědnost, je proto třeba upřesnit. |
| --- | --- |

(19)

Čl. 2, čl. 6 odst. 2 písm. d), čl. 7 odst. 2 písm. b) a příloha XII bod 1 nařízení (ES) č. 884/2006 stanoví pravidla pro odpovědnost. Uvedené články a uvedená příloha zejména stanoví, že členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného uchovávání produktů, které jsou předmětem intervence Společenství, a že množství zhoršené jakosti v důsledku nevhodných skladovacích podmínek nebo z důvodů příliš dlouhého skladování se zaznamenávají do účetních záznamů jako ztráta z intervenčních zásob, ke dni, ke kterému bylo zhoršení jakosti zjištěno. Rovněž stanoví, že za produkt zhoršené jakosti se považuje produkt, který již nesplňuje požadavky na jakost platné v okamžiku nákupu. V důsledku toho může být z rozpočtu Společenství hrazeno pouze zhoršení jakosti spojené s těmito ustanoveními. Členský stát převezme odpovědnost za přijetí nepřiměřeného rozhodnutí v okamžiku nákupu produktu, vzhledem k analýze rizika požadované podle těchto předpisů, pokud by se později prokázalo, že produkt neodpovídá minimálním normám. Takové rozhodnutí by totiž nezaručovalo jakost produktu a v důsledku toho ani jeho dobré uchování. Podmínky, za nichž členský stát musí nést odpovědnost, je proto třeba upřesnit.

| (20) | Za účelem vypracování týdenní statistické zprávy o stavu zásob intervenčních obilovin je třeba upřesnit obsah sdělení, která mají členské státy předat Komisi. |
| --- | --- |

(20)

Za účelem vypracování týdenní statistické zprávy o stavu zásob intervenčních obilovin je třeba upřesnit obsah sdělení, která mají členské státy předat Komisi.

| (21) | Za účelem účinného řízení systému je třeba stanovit předávání informací požadovaných Komisí elektronickou cestou. |
| --- | --- |

(21)

Za účelem účinného řízení systému je třeba stanovit předávání informací požadovaných Komisí elektronickou cestou.

| (22) | Je rovněž třeba, aby některé informace byly shromážděny a dány k dispozici na harmonizovaném regionálním základě. Je třeba používat regionální úrovně stanovené nařízením Rady (EHS) č. 837/90 ze dne 26. března 1990 o statistických informacích poskytovaných členskými státy o produkci obilovin (7) a požádat členské státy, aby je sdělily Komisi. |
| --- | --- |

(22)

Je rovněž třeba, aby některé informace byly shromážděny a dány k dispozici na harmonizovaném regionálním základě. Je třeba používat regionální úrovně stanovené nařízením Rady (EHS) č. 837/90 ze dne 26. března 1990 o statistických informacích poskytovaných členskými státy o produkci obilovin (7) a požádat členské státy, aby je sdělily Komisi.

| (23) | Je namístě rovněž stanovit, že požadované informace se Komisi zašlou na vzorových formulářích vypracovaných Komisí obsahujících informace nutné k řízení intervence, které se poskytnou členským státům, a že se použijí po předchozím oznámení řídícímu výboru a Komise je případně za stejných podmínek upraví a aktualizuje. |
| --- | --- |

(23)

Je namístě rovněž stanovit, že požadované informace se Komisi zašlou na vzorových formulářích vypracovaných Komisí obsahujících informace nutné k řízení intervence, které se poskytnou členským státům, a že se použijí po předchozím oznámení řídícímu výboru a Komise je případně za stejných podmínek upraví a aktualizuje.

| (24) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(24)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

NABÍDKY A PŘEVZETÍ OBILOVIN ZA ÚČELEM INTERVENCE

Článek 1

V obdobích uvedených v čl. 11 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou držitelé stejnorodých šarží nejméně 80 tun pšenice obecné, ječmene, kukuřice nebo 10 tun pšenice tvrdé sklizených ve Společenství nabídnout tyto obiloviny platební agentuře nebo intervenční agentuře (dále jen „intervenční agentura“).

Intervenční agentury však mohou stanovit vyšší minimální množství.

Článek 2

1.   Nabídky k intervenci se zohlední pouze v případě, že jsou vypracovány na formuláři vydaném intervenční agenturou, který obsahuje zejména tyto údaje:

| a) | jméno nabízejícího; |
| --- | --- |

a)

jméno nabízejícího;

| b) | nabízenou obilovinu; |
| --- | --- |

b)

nabízenou obilovinu;

| c) | místo uskladnění nabízené obiloviny; |
| --- | --- |

c)

místo uskladnění nabízené obiloviny;

| d) | množství, hlavní vlastnosti a sklizňový rok nabízené obiloviny; |
| --- | --- |

d)

množství, hlavní vlastnosti a sklizňový rok nabízené obiloviny;

| e) | intervenční centrum, kterému je nabídka určena a, pokud se uplatňuje čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení, závazek nabízejícího zaručit, pokud jde o jeho vztah se skladovatelem a o místo uskladnění podle písm. c) tohoto odstavce, že se obdobně použijí předpisy a podmínky uskladnění a kontroly v souladu s čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 884/2006. |
| --- | --- |

e)

intervenční centrum, kterému je nabídka určena a, pokud se uplatňuje čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení, závazek nabízejícího zaručit, pokud jde o jeho vztah se skladovatelem a o místo uskladnění podle písm. c) tohoto odstavce, že se obdobně použijí předpisy a podmínky uskladnění a kontroly v souladu s čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 884/2006.

Ve formuláři se rovněž uvede prohlášení, že produkty pocházejí ze Společenství, nebo v případě, že jsou obiloviny přijaty k intervenci za zvláštních podmínek podle jejich produkční oblasti, podrobné údaje o oblasti, ve které byly vypěstovány.

Intervenční agentura však může za přijatelnou považovat nabídku předloženou v jiné písemné podobě, zejména prostřednictvím telekomunikace, pokud obsahuje všechny údaje uvedené ve formuláři podle prvního pododstavce.

Aniž je od data předložení nabídky dotčena platnost nabídky podané podle třetího pododstavce, mohou členské státy požadovat, aby byl po předložení nabídky příslušnému orgánu zaslán nebo přímo předán formulář uvedený v prvním pododstavci.

2.   Pokud je nabídka nepřijatelná, dotčený hospodářský subjekt je intervenční agenturou informován do pěti pracovních dnů po obdržení nabídky.

3.   Pokud je nabídka přijatelná, dotčený hospodářský subjekt je co nejdříve informován o skladu, ve kterém jsou obiloviny převzaty, a o časovém rozvrhu dodávky.

Na žádost nabízejícího nebo skladovatele může intervenční agentura tento časový rozvrh změnit.

4.   Pokud jde o obiloviny jiné než kukuřice nabízené k intervenci, musí se poslední dodávka uskutečnit nejpozději do konce čtvrtého měsíce po měsíci, ve kterém byla nabídka obdržena, avšak nejpozději do 1. července v případě Španělska, Řecka, Itálie a Portugalska a do 31. července v případě ostatních členských států.

Dodávka kukuřice se musí uskutečnit v období od 1. února do 30. dubna, pokud jde o nabídky podané ve fázi č. 1 uvedené v článku 3, a nejpozději do konce třetího měsíce po měsíci, ve kterém byla nabídka obdržena, pokud jde o nabídky podané ve fázi č. 2 uvedené v článku 3, avšak nejpozději do 1. července v případě Španělska, Řecka, Itálie a Portugalska a do 31. července v případě ostatních členských států.

Článek 3

1.   Množství kukuřice, která lze přijmout k intervenci podle čl. 11 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007, se pro hospodářský rok 2008/09, rozdělené do dvou fází nazvaných „fáze č. 1“ a „fáze č. 2“, přidělují za podmínek a postupů stanovených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, aniž jsou dotčena ustanovení článku 2 tohoto nařízení.

Fáze č. 1, která začíná 1. srpna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, 1. prosince v případě Švédska a 1. listopadu v případě ostatních členských států, potrvá do 31. prosince, což je poslední den pro podání nabídek v této fázi pro všechny členské státy.

Fáze č. 2 začíná den následující po dni zveřejnění množství, které zůstalo k intervenci pro tuto fázi, v Úředním věstníku Evropské unie podle odst. 2 druhého pododstavce. Tento den je posledním dnem pro podání nabídek ve všech členských státech a tato fáze končí nejpozději 30. dubna v případě Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, 30. června v případě Švédska a 31. května v případě ostatních členských států.

2.   Na konci fáze č. 1 započítá Komise na základě sdělení členských států zaslaných každý týden podle čl. 13 odst. 1 písm. a) bodu i) platné nabídky kukuřice, které hospodářské subjekty podaly intervenčním agenturám členských států do 31. prosince do 12:00 hodin (bruselského času).

Jestliže celkové nabízené množství překračuje maximální množství uvedená v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007, Komise stanoví a zveřejní nejpozději do 25. ledna koeficient přidělení množství s přesností na šest desetinných míst. V případě nepřekročení se tento koeficient přidělení rovná jedné a Komise zveřejní množství, které zůstalo k intervenci na fázi č. 2.

Nejpozději do 31. ledna oznámí intervenční agentura členského státu nabízejícímu, že jeho nabídka byla přijata až do výše nabízeného množství vynásobeného koeficientem přidělení.

3.   Od první středy měsíce února započítá Komise každý týden na základě sdělení členských států zaslaných podle čl. 13 odst. 1 písm. a) bodu i) přijatelné nabídky kukuřice, které hospodářské subjekty podaly intervenčním agenturám členských států nejpozději v pátek do 12:00 hodin (bruselského času).

V případě překročení množství, které zůstalo k intervenci, stanoví a zveřejní Komise nejpozději do čtvrtého pracovního dne po uplynutí lhůty pro podání nabídek koeficient přidělení množství s přesností na šest desetinných míst. V případě nepřekročení se tento koeficient přidělení rovná jedné, nabídnutá množství se pak považují za přijatá a Komise na svých stránkách http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm sdělí hospodářským subjektům nejpozději každou středu množství, které zůstalo k intervenci v průběhu téhož týdne.

Nejpozději do devátého pracovního dne po uplynutí lhůty pro podání nabídek oznámí intervenční agentura členského státu nabízejícímu, že jeho nabídka byla přijata až do výše nabízeného množství vynásobeného koeficientem přidělení.

4.   Nabídky uvedené v odstavcích 2 a 3 jsou intervenční agenturou započítány v den jejich obdržení.

Poté, co jsou nabídky předloženy, nemohou být pozměněny ani staženy.

5.   K nabídkám se přiloží důkaz o tom, že nabízející složil jistotu ve výši 15 EUR za tunu, jinak jsou nepřijatelné. Uvedená jistota se složí při podání nabídky, ale je splatná, pokud se složí během fáze č. 1 formou bankovní záruky, až po uplynutí lhůty pro podání nabídek uvedených v odstavci 2.

6.   Jistota se vztahuje na množství, která byla nabízejícímu nabídnuta podle odstavců 2 nebo 3.

Kromě případů vyšší moci nebo výjimečných okolností jistota propadne ve prospěch rozpočtu Společenství v případě, že

| a) | jsou množství, která se nacházejí v místě uskladnění, v období mezi podáním nabídky a převzetím kukuřice, nižší než množství uvedená nabízejícím podle čl. 2 odst. 1, aniž je dotčena tolerance 5 %; |
| --- | --- |

a)

jsou množství, která se nacházejí v místě uskladnění, v období mezi podáním nabídky a převzetím kukuřice, nižší než množství uvedená nabízejícím podle čl. 2 odst. 1, aniž je dotčena tolerance 5 %;

| b) | pokud nabízející nemůže přidělená množství poskytnout k převzetí intervenční agenturou podle článků 4 a 6. |
| --- | --- |

b)

pokud nabízející nemůže přidělená množství poskytnout k převzetí intervenční agenturou podle článků 4 a 6.

Pro účely ustanovení tohoto odstavce písm. a) druhého pododstavce provádějí intervenční agentury kontrolu množství, která se nacházejí v místě uskladnění za použití předpisů a podmínek stanovených nařízením (ES) č. 884/2006, pokud jde o kontrolu fyzické přítomnosti skladovaných produktů v rámci operací veřejného skladování, a zejména předpisů a podmínek uvedených v příloze I bodu B.III uvedeného nařízení. Tyto kontroly se týkají nejméně 5 % nabídek a 5 % nabízených množství na základě analýzy rizik. Toto minimální procento kontrol se používá pouze během fáze č. 1.

Jistota se uvolní v plném rozsahu:

| a) | pro nabízená množství, která nebyla přidělena; |
| --- | --- |

a)

pro nabízená množství, která nebyla přidělena;

| b) | pro nabízená přidělená množství v okamžiku, kdy intervenční agentura skutečně převezme 95 % přiděleného množství. |
| --- | --- |

b)

pro nabízená přidělená množství v okamžiku, kdy intervenční agentura skutečně převezme 95 % přiděleného množství.

Článek 4

1.   Obiloviny musí být řádné obchodní jakosti, aby byly přijaty k intervenci.

2.   Obiloviny jsou považovány za obiloviny řádné a uspokojivé obchodní jakosti, pokud mají barvu typickou pro tyto obiloviny, jsou bez zápachu nebo živých škůdců (včetně roztočů) v jakémkoli vývojovém stádiu, splňují minimální požadavky na jakost stanovené v příloze I a pokud jejich limity kontaminujících látek, včetně radioaktivity, nepřesahují maximální limity povolené právními předpisy Společenství. V tomto případě jsou maximální povolené limity kontaminujících látek, které se nesmí přesáhnout, tyto:

| a) | pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou limity určené podle nařízení (EHS) č. 315/93, včetně požadavků stanovených pro limity fusariových toxinů pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou v bodech 2.4 až 2.7 přílohy nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (8); |
| --- | --- |

a)

pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou limity určené podle nařízení (EHS) č. 315/93, včetně požadavků stanovených pro limity fusariových toxinů pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou v bodech 2.4 až 2.7 přílohy nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (8);

| b) | pro ječmen, kukuřici a čirok limity určené směrnicí 2002/32/ES. |
| --- | --- |

b)

pro ječmen, kukuřici a čirok limity určené směrnicí 2002/32/ES.

Členské státy provádějí kontrolu limitů kontaminujících látek, včetně radioaktivity, na základě analýzy rizika s přihlédnutím zejména k informacím, které poskytne nabízející, a k jeho závazkům týkajícím se dodržování stanovených norem, zejména s ohledem na jím obdržené výsledky analýz. Pravidelnost a dopad kontrolních opatření se případně určí postupem uvedeným v čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007, zejména v případě, kdy může být situace na trhu vážně narušena kontaminujícími látkami.

Navíc v případech, kdy analýzy ukazují, že se Zélényho index u šarže pšenice obecné pohybuje v rozmezí od 22 ml do 30 ml, musí být těsto získané z této pšenice posouzeno jako nelepivé a strojově zpracovatelné, aby byla tato pšenice považována za pšenici řádné a uspokojivé obchodní jakosti ve smyslu odstavce 1 tohoto článku.

3.   Definice látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti, jsou pro účely tohoto nařízení definovány v příloze II.

Zrna základních obilovin a jiných obilovin, která jsou poškozená, získaná z námelu nebo zkažená, se klasifikují jako „různé nečistoty“ i v případě, že mají vady, které patří do jiných kategorií.

Článek 5

Pro určení jakosti obilovin nabízených k intervenci podle nařízení (ES) č. 1234/2007 se používají tyto metody:

| a) | standardní metoda pro určení množství látek, které nejsou za základních obilovin nesnížené jakosti, je metoda uvedená v příloze III; |
| --- | --- |

a)

standardní metoda pro určení množství látek, které nejsou za základních obilovin nesnížené jakosti, je metoda uvedená v příloze III;

| b) | standardní metoda pro určení obsahu vlhkosti je metoda uvedená v příloze IV. Členské státy však mohou použít i jiné metody založené na principu uvedeném v příloze IV, metodu ISO 712:1998 nebo metodu založenou na technologii využívající infračervené záření. V případě pochybnosti jsou přijaty pouze výsledky získané použitím metody uvedené v příloze IV; |
| --- | --- |

b)

standardní metoda pro určení obsahu vlhkosti je metoda uvedená v příloze IV. Členské státy však mohou použít i jiné metody založené na principu uvedeném v příloze IV, metodu ISO 712:1998 nebo metodu založenou na technologii využívající infračervené záření. V případě pochybnosti jsou přijaty pouze výsledky získané použitím metody uvedené v příloze IV;

| c) | standardní metoda pro určení obsahu taninu v čiroku je metoda ISO 9648:1988; |
| --- | --- |

c)

standardní metoda pro určení obsahu taninu v čiroku je metoda ISO 9648:1988;

| d) | standardní metoda pro určení nelepivosti a strojové zpracovatelnosti těsta získaného z pšenice obecné je metoda uvedená v příloze V; |
| --- | --- |

d)

standardní metoda pro určení nelepivosti a strojové zpracovatelnosti těsta získaného z pšenice obecné je metoda uvedená v příloze V;

| e) | standardní metoda pro určení obsahu bílkovin v mleté pšenici obecné je metoda uznaná Mezinárodní společností pro chemii obilovin (ICC), jejíž normy jsou stanoveny pod nadpisem č. 105/2: „metoda pro určení obsahu bílkovin v obilovinách a produktech z obilovin“.
  Členské státy však mohou použít i jakékoliv jiné metody. V takovém případě musí Komisi předložit potvrzení ICC o tom, že výsledky získané danou metodou jsou rovnocenné; |
| --- | --- |

e)

standardní metoda pro určení obsahu bílkovin v mleté pšenici obecné je metoda uznaná Mezinárodní společností pro chemii obilovin (ICC), jejíž normy jsou stanoveny pod nadpisem č. 105/2: „metoda pro určení obsahu bílkovin v obilovinách a produktech z obilovin“.

Členské státy však mohou použít i jakékoliv jiné metody. V takovém případě musí Komisi předložit potvrzení ICC o tom, že výsledky získané danou metodou jsou rovnocenné;

| f) | Zélényho index pro zrna mleté pšenice obecné se určí v souladu s metodou ISO 5529:1992; |
| --- | --- |

f)

Zélényho index pro zrna mleté pšenice obecné se určí v souladu s metodou ISO 5529:1992;

| g) | Hagbergovo pádové číslo (zkouška amylázové aktivity) se určí v souladu s metodou ISO 3093:2004; |
| --- | --- |

g)

Hagbergovo pádové číslo (zkouška amylázové aktivity) se určí v souladu s metodou ISO 3093:2004;

| h) | standardní metoda pro určení míry sklovitého vzhledu pšenice tvrdé je metoda uvedená v příloze VI; |
| --- | --- |

h)

standardní metoda pro určení míry sklovitého vzhledu pšenice tvrdé je metoda uvedená v příloze VI;

| i) | standardní metoda pro určení měrné hmotnosti je metoda ISO 7971/2:1995; |
| --- | --- |

i)

standardní metoda pro určení měrné hmotnosti je metoda ISO 7971/2:1995;

| j) | metodami pro odběr vzorků a metodami referenční analýzy pro určení míry mykotoxinů jsou metody uvedené v příloze nařízení (ES) č. 1881/2006 a stanovené v příloze I a II nařízení Komise (ES) č. 401/2006 (9). |
| --- | --- |

j)

metodami pro odběr vzorků a metodami referenční analýzy pro určení míry mykotoxinů jsou metody uvedené v příloze nařízení (ES) č. 1881/2006 a stanovené v příloze I a II nařízení Komise (ES) č. 401/2006 (9).

Článek 6

1.   Intervenční agentura převezme nabízené obiloviny poté, co se intervenční agentura nebo její zástupce přesvědčí, zda celá šarže zboží dodaného do intervenčního skladu vyhovuje požadavkům na množství a minimální vlastnosti stanoveným v příloze I.

Převzetí musí proběhnout ve skladu, ve kterém se obiloviny nacházejí v okamžiku nabídky, jestliže uskladnění probíhá v prostorách „skladovatele“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 884/2006 a jestliže se po převzetí obilovin určených k intervenci uplatňují stejné předpisy a podmínky jako předpisy a podmínky pro tyto prostory po podání nabídky.

V případě kukuřice nemůže převzaté množství překročit množství přidělené v souladu s čl. 3 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.

2.   Jakostní vlastnosti se zjistí na základě reprezentativního vzorku nabízené šarže, který se skládá ze vzorků odebraných při každé dodávce alespoň z každých 60 tun.

3.   Dodané množství musí být zváženo za přítomnosti nabízejícího a zástupce intervenční agentury, který je na nabízejícím nezávislý.

Zástupcem intervenční agentury může být také skladovatel. V tom případě:

| a) | provede intervenční agentura do 45 dnů od převzetí kontrolu, která musí zahrnovat přinejmenším objemovou kontrolu; případný rozdíl mezi váženým množstvím a množstvím odhadnutým podle objemové metody nesmí překročit 5 %; |
| --- | --- |

a)

provede intervenční agentura do 45 dnů od převzetí kontrolu, která musí zahrnovat přinejmenším objemovou kontrolu; případný rozdíl mezi váženým množstvím a množstvím odhadnutým podle objemové metody nesmí překročit 5 %;

| b) | pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedostatkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmotnosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin; |
| --- | --- |

b)

pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedostatkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmotnosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin;

| c) | pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účetnictví, v opačném případě ponese náklady členský stát. |
| --- | --- |

c)

pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účetnictví, v opačném případě ponese náklady členský stát.

4.   Při převzetí ve skladu, v němž se obiloviny nacházejí v okamžiku nabídky, lze množství obilovin zjistit na základě skladového účetnictví, které by mělo odpovídat profesním požadavkům a požadavkům intervenční agentury, a to za předpokladu, že:

| a) | je ve skladovém účetnictví uvedena hmotnost zjištěná vážením, fyzikální jakostní vlastnosti v době vážení, a zejména obsah vlhkosti, případná přemístění do jiného místa skladování, jakož i provedená ošetření, přičemž od vážení nesmí uplynout více než 10 měsíců; |
| --- | --- |

a)

je ve skladovém účetnictví uvedena hmotnost zjištěná vážením, fyzikální jakostní vlastnosti v době vážení, a zejména obsah vlhkosti, případná přemístění do jiného místa skladování, jakož i provedená ošetření, přičemž od vážení nesmí uplynout více než 10 měsíců;

| b) | skladovatel prohlásí, že nabízená šarže ve všech ohledech odpovídá údajům uvedeným ve skladovém účetnictví; |
| --- | --- |

b)

skladovatel prohlásí, že nabízená šarže ve všech ohledech odpovídá údajům uvedeným ve skladovém účetnictví;

| c) | jakostní vlastnosti zjištěné v době vážení jsou stejné jako jakostní vlastnosti reprezentativního vzorku skládajícího se ze vzorků obilovin, které byly intervenční agenturou nebo jejím zástupcem odebrány v rozsahu jednoho vzorku z každých 60 tun. |
| --- | --- |

c)

jakostní vlastnosti zjištěné v době vážení jsou stejné jako jakostní vlastnosti reprezentativního vzorku skládajícího se ze vzorků obilovin, které byly intervenční agenturou nebo jejím zástupcem odebrány v rozsahu jednoho vzorku z každých 60 tun.

5.   Použije-li se odstavec 4:

| a) | zohlední se hmotnost uvedená ve skladovém účetnictví, která se v případě nutnosti upraví, aby se zohlednil případný rozdíl mezi obsahem vlhkosti a/nebo obsahem různých nečistot (Schwarzbesatz) zjištěných v době vážení a hodnotami zjištěnými u reprezentativního vzorku. Rozdíl v obsahu nečistot lze zohlednit pouze pro úpravu snížení hmotnosti uvedené ve skladovém účetnictví; |
| --- | --- |

a)

zohlední se hmotnost uvedená ve skladovém účetnictví, která se v případě nutnosti upraví, aby se zohlednil případný rozdíl mezi obsahem vlhkosti a/nebo obsahem různých nečistot (Schwarzbesatz) zjištěných v době vážení a hodnotami zjištěnými u reprezentativního vzorku. Rozdíl v obsahu nečistot lze zohlednit pouze pro úpravu snížení hmotnosti uvedené ve skladovém účetnictví;

| b) | intervenční agentura provede do 45 dnů od převzetí ověření objemové kontroly; případný rozdíl mezi množstvím zjištěným vážením a množstvím odhadnutým objemovou metodou nesmí být vyšší než 5 %; |
| --- | --- |

b)

intervenční agentura provede do 45 dnů od převzetí ověření objemové kontroly; případný rozdíl mezi množstvím zjištěným vážením a množstvím odhadnutým objemovou metodou nesmí být vyšší než 5 %;

| c) | pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedostatkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmotnosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin; |
| --- | --- |

c)

pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedostatkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmotnosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin;

| d) | pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účetnictví, v opačném případě ponese náklady Evropský zemědělský fond, přičemž se zohlední odchylka stanovená v příloze XI bodu 1 první odrážce nařízení (ES) č. 884/2006. |
| --- | --- |

d)

pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účetnictví, v opačném případě ponese náklady Evropský zemědělský fond, přičemž se zohlední odchylka stanovená v příloze XI bodu 1 první odrážce nařízení (ES) č. 884/2006.

6.   Poslední převzetí se musí uskutečnit nejpozději do konce druhého měsíce po poslední dodávce podle čl. 2 odst. 4 prvního pododstavce, pokud jde o obiloviny jiné než kukuřice, a nejpozději do konce druhého měsíce po posledních dodávkách podle čl. 2 odst. 4 druhého pododstavce, pokud jde o kukuřici, avšak nejpozději do 31. července v případě Španělska, Řecka, Itálie a Portugalska a do 31. srpna v případě ostatních členských států.

Článek 7

1.   Intervenční agentura zajistí, aby byly na její odpovědnost do dvaceti pracovních dnů od sestavení reprezentativního vzorku provedeny analýzy fyzikálních a technologických vlastností odebraných vzorků.

2.   Nabízející uhradí výdaje spojené:

| a) | se stanovením obsahu taninu v čiroku; |
| --- | --- |

a)

se stanovením obsahu taninu v čiroku;

| b) | se zkouškou amylázové aktivity (Hagbergovo pádové číslo); |
| --- | --- |

b)

se zkouškou amylázové aktivity (Hagbergovo pádové číslo);

| c) | se stanovením obsahu bílkovin v pšenici tvrdé a pšenici obecné; |
| --- | --- |

c)

se stanovením obsahu bílkovin v pšenici tvrdé a pšenici obecné;

| d) | se Zélényho testem; |
| --- | --- |

d)

se Zélényho testem;

| e) | se zkouškou strojové zpracovatelnosti; |
| --- | --- |

e)

se zkouškou strojové zpracovatelnosti;

| f) | s analýzou kontaminujících látek. |
| --- | --- |

f)

s analýzou kontaminujících látek.

3.   Pokud by analýzy podle odstavce 1 prokázaly, že nabízené obiloviny nesplňují požadavky na minimální jakost při intervenci, musí nabízející uvedené obiloviny odebrat na své náklady zpět. Nabízející ponese rovněž všechny vzniklé náklady.

4.   V případě sporu podrobí intervenční agentura dotčené obiloviny znovu nezbytným kontrolám a náklady, které s nimi souvisejí, ponese neúspěšná strana.

Článek 8

Intervenční agentura vypracuje pro každou šarži záznam o převzetí. V něm se uvede:

| a) | datum kontroly množství a minimálních požadovaných vlastností obilovin; |
| --- | --- |

a)

datum kontroly množství a minimálních požadovaných vlastností obilovin;

| b) | hmotnost dodaných obilovin; |
| --- | --- |

b)

hmotnost dodaných obilovin;

| c) | počet odebraných vzorků tvořících reprezentativní vzorek; |
| --- | --- |

c)

počet odebraných vzorků tvořících reprezentativní vzorek;

| d) | zjištěné fyzikální vlastnosti; |
| --- | --- |

d)

zjištěné fyzikální vlastnosti;

| e) | agentura, která je zodpovědná za analýzy technologických kritérií a za výsledky těchto analýz. |
| --- | --- |

e)

agentura, která je zodpovědná za analýzy technologických kritérií a za výsledky těchto analýz.

Záznam se opatří datem a zašle se skladovateli k podpisu.

KAPITOLA II

PLATEBNÍ PODMÍNKY A KONTROLNÍ OPATŘENÍ

Článek 9

1.   Aniž je dotčen odstavec 2, cena, která se vyplatí nabízejícímu, je referenční cena uvedená v čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 platná v den, jenž je po sdělení o přijatelnosti dané nabídky stanoven jako první den dodávky pro zboží dodané do skladu před vyložením. Tato cena se upraví v souladu s přirážkami a srážkami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení.

Pokud se však dodávka uskuteční v měsíci, v němž je referenční cena nižší než v měsíci, kdy byla nabídka podána, vyplatí se vyšší z obou cen. Ustanovení tohoto pododstavce se nepoužije pro čirok nabízený v srpnu a září

2.   Po obdržení nabídky intervenční agentura v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 určí o místo a datum převzetí obilovin.

Náklady na přepravu obilovin z místa, kde jsou při podání nabídky uskladněny, do intervenčního centra, jehož lze dosáhnout za nejnižších nákladů, ponese nabízející.

Pokud intervenční agentura převezme zboží jinde než v intervenčním centru, jehož lze dosáhnout za nejnižších nákladů, intervenční agentura určí a uhradí dodatečné náklady na přepravu. V takovém případě určí náklady na přepravu uvedené ve druhém pododstavci intervenční agentura.

Pokud intervenční agentura po dohodě s nabízejícím uskladní převzaté zboží ve skladě, v němž se toto zboží nacházelo v okamžiku podání nabídky, intervenční cena se sníží o náklady uvedené v druhé větě třetího pododstavce a o náklady na vyskladnění, které se posoudí na základě výdajů skutečně zjištěných dotčeným členským státem.

3.   Platba se provede mezi třicátým a třicátým pátým dnem od data převzetí, jak je uvedeno v článku 6.

Článek 10

Přirážky a srážky, o něž se zvýší nebo sníží intervenční cena, která se vyplatí nabízejícímu, se vyjádří v EUR/t a použijí se společně, jak je stanoveno níže:

| a) | pokud je obsah vlhkosti v obilovinách nabízených k intervenci nižší než 13 % u kukuřice a čiroku a 14 % u ostatních obilovin, použijí se přirážky uvedené v tabulce I přílohy VII. Pokud je obsah vlhkosti v uvedených obilovinách nabízených k intervenci vyšší než 13 % a 14 %, použijí se srážky uvedené v tabulce II přílohy VII; |
| --- | --- |

a)

pokud je obsah vlhkosti v obilovinách nabízených k intervenci nižší než 13 % u kukuřice a čiroku a 14 % u ostatních obilovin, použijí se přirážky uvedené v tabulce I přílohy VII. Pokud je obsah vlhkosti v uvedených obilovinách nabízených k intervenci vyšší než 13 % a 14 %, použijí se srážky uvedené v tabulce II přílohy VII;

| b) | pokud se měrná hmotnost obilovin nabízených k intervenci odchyluje od poměru hmotnost/objem 76 kg/hl u pšenice obecné a 64 kg/hl u ječmene, použijí se srážky uvedené v tabulce III přílohy VII; |
| --- | --- |

b)

pokud se měrná hmotnost obilovin nabízených k intervenci odchyluje od poměru hmotnost/objem 76 kg/hl u pšenice obecné a 64 kg/hl u ječmene, použijí se srážky uvedené v tabulce III přílohy VII;

| c) | pokud je procentní podíl zlomkových zrn vyšší než 3 % u pšenice tvrdé, pšenice obecné a ječmene a 4 % u kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; |
| --- | --- |

c)

pokud je procentní podíl zlomkových zrn vyšší než 3 % u pšenice tvrdé, pšenice obecné a ječmene a 4 % u kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

| d) | pokud je procentní podíl zlomkových zrn vyšší než 2 % u pšenice tvrdé, 4 % u kukuřice a čiroku a 5 % u pšenice obecné a ječmene, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; |
| --- | --- |

d)

pokud je procentní podíl zlomkových zrn vyšší než 2 % u pšenice tvrdé, 4 % u kukuřice a čiroku a 5 % u pšenice obecné a ječmene, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

| e) | pokud je procentní podíl klíčících zrn vyšší než 2,5 %, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; |
| --- | --- |

e)

pokud je procentní podíl klíčících zrn vyšší než 2,5 %, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

| f) | pokud je procentní podíl různých nečistot (Schwarzbesatz) vyšší než 0,5 % u pšenice tvrdé, 1 % u pšenice obecné, ječmene, kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,1 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; |
| --- | --- |

f)

pokud je procentní podíl různých nečistot (Schwarzbesatz) vyšší než 0,5 % u pšenice tvrdé, 1 % u pšenice obecné, ječmene, kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,1 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

| g) | pokud je procentní podíl zrn pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu vyšší než 20 %, sníží se cena o 0,2 EUR za každé další procento nebo jeho část; |
| --- | --- |

g)

pokud je procentní podíl zrn pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu vyšší než 20 %, sníží se cena o 0,2 EUR za každé další procento nebo jeho část;

| h) | pokud je obsah bílkovin v pšenici obecné nižší než 11,5 %, použijí se srážky uvedené v tabulce IV přílohy VII; |
| --- | --- |

h)

pokud je obsah bílkovin v pšenici obecné nižší než 11,5 %, použijí se srážky uvedené v tabulce IV přílohy VII;

| i) | pokud je obsah taninu v čiroku nabízeném k intervenci vyšší než 0,4 % sušiny, použije se srážka, která se vypočte metodou stanovenou v příloze VIII. |
| --- | --- |

i)

pokud je obsah taninu v čiroku nabízeném k intervenci vyšší než 0,4 % sušiny, použije se srážka, která se vypočte metodou stanovenou v příloze VIII.

Článek 11

1.   Každý hospodářský subjekt, který v zájmu intervenční agentury skladuje nakoupené produkty, pravidelně kontroluje jejich přítomnost a stav uchování a informuje neprodleně intervenční agenturu o všech problémech, které v tomto ohledu vzniknou.

2.   Intervenční agentura se přesvědčí alespoň jednou ročně o jakosti skladovaného produktu. Vzorky k tomuto účelu lze odebrat během roční inventury podle přílohy I části A.I nařízení Komise (ES) č. 884/2006.

3.   Mají-li být podle tohoto nařízení provedeny kontroly na základě analýzy rizika uvedené v čl. 4 odst. 2 druhém pododstavci, je za finanční následky vyplývající z nedodržování maximálních přípustných limitů kontaminujících látek finančně odpovědný členský stát. Tato odpovědnost nevylučuje použití vlastních opravných prostředků členským státem proti nabízejícímu nebo skladovateli v případě nedodržení jejich závazků nebo povinností.

V případě ochratoxinu A a aflatoxinu ponese však finanční odpovědnost rozpočet Společenství, pokud dotčený členský stát předloží Komisi uspokojivý důkaz o dodržování norem při vstupu, o dodržování běžných podmínek skladování a o dodržování ostatních povinností skladujícího.

Článek 12

Intervenční agentury přijmou v případě potřeby doplňkové postupy a podmínky pro převzetí, které jsou slučitelné s ustanoveními tohoto nařízení, aby se zohlednily zvláštní podmínky v dotčeném členském státě. Mohou zejména vyžadovat pravidelná prohlášení o držených zásobách.

KAPITOLA III

SDĚLENÍ KOMISI

Článek 13

1.   Pro jednotlivé obiloviny uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 sdělí každý členský stát elektronickou cestou informace nezbytné k řízení intervence, zejména:

| a) | nejpozději každou středu do 12:00 hodin (bruselského času):






  i) | množství obilovin nabídnutá hospodářskými subjekty k intervenci nejpozději v pátek uplynulého týdne do 12:00 (bruselského času) podle článků 2 a 3 tohoto nařízení, |
| --- | --- | --- |

a)

nejpozději každou středu do 12:00 hodin (bruselského času):

i)

množství obilovin nabídnutá hospodářskými subjekty k intervenci nejpozději v pátek uplynulého týdne do 12:00 (bruselského času) podle článků 2 a 3 tohoto nařízení,

| ii) | množství obilovin jiných než kukuřice nabídnutá k intervenci, u nichž byla nabízejícími stažena nabídka od zahájení intervenčního období, |
| --- | --- |

ii)

množství obilovin jiných než kukuřice nabídnutá k intervenci, u nichž byla nabízejícími stažena nabídka od zahájení intervenčního období,

| iii) | celková množství obilovin nabídnutá k intervenci od zahájení intervenčního období, snížená o množství podle bodu ii), |
| --- | --- |

iii)

celková množství obilovin nabídnutá k intervenci od zahájení intervenčního období, snížená o množství podle bodu ii),

| iv) | celková množství obilovin převzatá od zahájení intervenčního období podle článku 6 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

iv)

celková množství obilovin převzatá od zahájení intervenčního období podle článku 6 tohoto nařízení;

| b) | ve středu následující po zveřejnění oznámení o nabídkovém řízení, množství obilovin zařazená do nabídkového řízení podle čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (10); |
| --- | --- |

b)

ve středu následující po zveřejnění oznámení o nabídkovém řízení, množství obilovin zařazená do nabídkového řízení podle čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (10);

| c) | ve středu následující po dni, kdy členský stát určil dotčené šarže, množství obilovin určená k bezplatnému rozdělení nejchudším osobám ve Společenství podle článku 27 nařízení (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- |

c)

ve středu následující po dni, kdy členský stát určil dotčené šarže, množství obilovin určená k bezplatnému rozdělení nejchudším osobám ve Společenství podle článku 27 nařízení (ES) č. 1234/2007;

| d) | nejpozději do konce měsíce po uplynutí lhůty na převzetí podle čl. 6 odst. 6 tohoto nařízení průměrné hodnoty měrné hmotnosti, obsahů vlhkosti, zlomkových zrn a bílkovin zjištěných u převzatých šarží obilovin, a to podle jednotlivých regionů stanovených v příloze III nařízení (EHS) č. 837/90. |
| --- | --- |

d)

nejpozději do konce měsíce po uplynutí lhůty na převzetí podle čl. 6 odst. 6 tohoto nařízení průměrné hodnoty měrné hmotnosti, obsahů vlhkosti, zlomkových zrn a bílkovin zjištěných u převzatých šarží obilovin, a to podle jednotlivých regionů stanovených v příloze III nařízení (EHS) č. 837/90.

2.   Sdělení podle odstavce 1 se zasílají i v případě, že nebyly podány žádné nabídky. V případě, že informace podle odst. 1 písm. a) bodu i) nejsou sděleny, má Komise za to, že v dotyčném členském státě nebyla podána žádná nabídka.

3.   Forma a obsah sdělení podle odstavce 1 vychází ze vzorových formulářů, které Komise poskytne členským státům. Formuláře se použijí až po předchozím informování řídícího výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007. Komise tyto vzorové formuláře upravuje a aktualizuje za stejných podmínek.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 14

Nařízení (ES) č. 824/2000 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze X.

Článek 15

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije ode dne 1. července 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. července 2008.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 31. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 883/2007 (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 3).

2

(3)  Viz příloha IX.

3

(4)  Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 35. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 721/2007 (Úř. věst. L 164, 26.6.2007, s. 4).

4

(5)  Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/77/ES (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 53 ).

6

(7)  Úř. věst. L 88, 3.4.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5.

8

(9)  Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 12.

9

(10)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76.

10

---

PŘÍLOHA I

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA JAKOST UVEDENÉ V ČL. 4 ODST. 2

| | Pšenice tvrdá | Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Čirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Maximální obsah vlhkosti |

Pšenice tvrdá

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Čirok

A.

Maximální obsah vlhkosti

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Maximální procentní podíl látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti, z čehož maximálně: |
| --- | --- |

B.

Maximální procentní podíl látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti, z čehož maximálně:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Zlomková zrna |
| --- | --- |

1.

Zlomková zrna

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Nečistoty ze zrn (jiné než uvedené v bodu 3), |
| --- | --- |

2.

Nečistoty ze zrn (jiné než uvedené v bodu 3),

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

z čehož:

| a) | scvrklá zrna |
| --- | --- |

a)

scvrklá zrna

—

—

| b) | jiné obiloviny |
| --- | --- |

b)

jiné obiloviny

3 %

5 %

—

—

| c) | zrna napadená škůdci |
| --- | --- |

c)

zrna napadená škůdci

| d) | zrna, jejichž klíček má změněnou barvu |
| --- | --- |

d)

zrna, jejichž klíček má změněnou barvu

—

—

—

| e) | zrna, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě |
| --- | --- |

e)

zrna, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Zrna napadená plísněmi a/nebo houbami, |
| --- | --- |

3.

Zrna napadená plísněmi a/nebo houbami,

5 %

—

—

—

—

z čehož:

| — | zrna napadená houbami |
| --- | --- |

—

zrna napadená houbami

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Klíčící zrna |
| --- | --- |

4.

Klíčící zrna

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Různé nečistoty (Schwarzbesatz), |
| --- | --- |

5.

Různé nečistoty (Schwarzbesatz),

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

z čehož:

| a) | cizí semena |
| --- | --- |

a)

cizí semena

| — | škodlivá |
| --- | --- |

—

škodlivá

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | jiná |
| --- | --- |

—

jiná

| b) | poškozená zrna |
| --- | --- |

b)

poškozená zrna

| — | zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení |
| --- | --- |

—

zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení

0,05 %

0,05 %

| — | jiná |
| --- | --- |

—

jiná

| c) | cizí látky |
| --- | --- |

c)

cizí látky

| d) | plevy |
| --- | --- |

d)

plevy

| e) | námel |
| --- | --- |

e)

námel

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | zkažená zrna |
| --- | --- |

f)

zkažená zrna

—

—

—

| g) | mrtvý hmyz a části hmyzu |
| --- | --- |

g)

mrtvý hmyz a části hmyzu

| C. | Maximální procentní podíl zrn, která jsou zcela nebo zčásti bez sklovitého vzhledu |
| --- | --- |

C.

Maximální procentní podíl zrn, která jsou zcela nebo zčásti bez sklovitého vzhledu

27 %

—

—

—

—

| D. | Maximální obsah taninu (1) |
| --- | --- |

D.

Maximální obsah taninu (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Minimální měrná hmotnost (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Minimální měrná hmotnost (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Minimální obsah bílkovin (1): |
| --- | --- |

F.

Minimální obsah bílkovin (1):

| — | hospodářský rok 2002/03 a následující hospodářské roky |
| --- | --- |

—

hospodářský rok 2002/03 a následující hospodářské roky

11,5 %

10,5 %

| G. | Minimální čas pádu v sekundách (Hagbergovo pádové číslo) |
| --- | --- |

G.

Minimální čas pádu v sekundách (Hagbergovo pádové číslo)

220

220

| H. | Minimální Zélényho index (ml) |
| --- | --- |

H.

Minimální Zélényho index (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  V % sušiny

---

PŘÍLOHA II

1.   DEFINICE LÁTEK, KTERÉ NEJSOU ZE ZÁKLADNÍCH OBILOVIN NESNÍŽENÉ JAKOSTI

1.1   Zlomková zrna

Všechna zrna, jejichž endosperm je částečně odkrytý, se považují za zlomková zrna. Do této skupiny patří rovněž zrna poškozená drcením a zrna, z nichž byl odstraněn klíček.

U kukuřice se „zlomkovými zrny“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm.

U čiroku se „zlomkovými zrn“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm.

1.2   Nečistoty složené ze zrn

| a) | Scvrklá zrna:
  Scvrklými zrny se rozumí zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o následujících rozměrech: pšenice obecná 2,0 mm, pšenice tvrdá 1,9 mm, ječmen 2,2 mm.
  Odchylně od této definice se však „scvrklými zrny“ rozumí:






  — | u ječmene z Estonska, Lotyšska, Finska nebo Švédska o měrné hmotnosti nejméně 64 kilogramů na hektolitr, který je v těchto členských státech nabízen k intervenci nebo |
| --- | --- | --- |

a)

Scvrklými zrny se rozumí zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o následujících rozměrech: pšenice obecná 2,0 mm, pšenice tvrdá 1,9 mm, ječmen 2,2 mm.

Odchylně od této definice se však „scvrklými zrny“ rozumí:

—

u ječmene z Estonska, Lotyšska, Finska nebo Švédska o měrné hmotnosti nejméně 64 kilogramů na hektolitr, který je v těchto členských státech nabízen k intervenci nebo

| — | u ječmene o obsahu vlhkosti nejvýše 12,5 %, |
| --- | --- |

—

u ječmene o obsahu vlhkosti nejvýše 12,5 %,

zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o velikosti 2,0 mm.

Do této skupiny rovněž patří zrna poškozená mrazem a nezralá (zelená) zrna.

| b) | Jiné obiloviny:
  „Jinými obilovinami“ se rozumí všechna zrna, která nepatří k druhu obilovin obsaženému ve vzorku. |
| --- | --- |

b)

„Jinými obilovinami“ se rozumí všechna zrna, která nepatří k druhu obilovin obsaženému ve vzorku.

| c) | Zrna napadená škůdci:
  Zrna napadená škůdci jsou všechna ohlodaná zrna. Do této skupiny patří také zrna napadená brouky. |
| --- | --- |

c)

Zrna napadená škůdci jsou všechna ohlodaná zrna. Do této skupiny patří také zrna napadená brouky.

| d) | Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi a zrna napadená houbami:
  Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, jsou zrna, jejichž osemení je zbarveno do hněda až hnědočerna a jejichž klíček je normální a neklíčí. U pšenice obecné se zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, nezohlední až do procentního podílu 8 %.
  U pšenice tvrdé:






  — | se zrna, která jsou zbarvena do hněda až hnědočerna jinde než na samotném klíčku, považují za zrna napadená plísněmi, |
| --- | --- | --- |

d)

Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi a zrna napadená houbami:

Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, jsou zrna, jejichž osemení je zbarveno do hněda až hnědočerna a jejichž klíček je normální a neklíčí. U pšenice obecné se zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, nezohlední až do procentního podílu 8 %.

U pšenice tvrdé:

—

se zrna, která jsou zbarvena do hněda až hnědočerna jinde než na samotném klíčku, považují za zrna napadená plísněmi,

| — | se za zrna napadená houbami považují zrna, jejichž osemení je napadeno houbou Fusarium mycelium; taková zrna vypadají mírně scvrklá, vrásčitá a mají růžové nebo bílé nepravidelně roztroušené skvrny s nejasně vymezenými okraji. |
| --- | --- |

—

se za zrna napadená houbami považují zrna, jejichž osemení je napadeno houbou Fusarium mycelium; taková zrna vypadají mírně scvrklá, vrásčitá a mají růžové nebo bílé nepravidelně roztroušené skvrny s nejasně vymezenými okraji.

| e) | Zrna, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě, jsou zrna, která vykazují vnější znaky pražení, ale nejsou poškozená. |
| --- | --- |

e)

Zrna, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě, jsou zrna, která vykazují vnější znaky pražení, ale nejsou poškozená.

1.3   Klíčící zrna

Klíčící zrna jsou zrna, jejichž klíční kořínek nebo vzrostný vrchol jsou jasně viditelné pouhým okem. Při hodnocení obsahu klíčících zrn je však třeba vzít v úvahu celkový vzhled obilovin v daném vzorku. U některých druhů obilovin, například u pšenice tvrdé, je klíček vystouplý a osemení pokrývající klíček při zatřesení se šarží obilovin praskne. Taková zrna klíčící zrna připomínají, do této skupiny však řazena nejsou. Klíčící zrna jsou pouze zrna, jejichž klíček prodělal jasně viditelné změny, na základě kterých lze klíčící zrna snadno odlišit od zrn normálních.

1.4   Různé nečistoty (Schwarzbesatz)

| a) | Cizí semena:
  „Cizí semena“ jsou semena rostlin, pěstovaných či nikoliv, jiných než obiloviny. Tato cizí semena zahrnují semena, která nelze zužitkovat, semena, která lze použít jako krmivo, a škodlivá semena.
  „Škodlivá semena“ jsou semena, která jsou jedovatá pro lidi a zvířata, semena, která brání nebo komplikují čištění a mletí obilovin, a semena, která mění jakost produktů z obilovin. |
| --- | --- |

a)

„Cizí semena“ jsou semena rostlin, pěstovaných či nikoliv, jiných než obiloviny. Tato cizí semena zahrnují semena, která nelze zužitkovat, semena, která lze použít jako krmivo, a škodlivá semena.

„Škodlivá semena“ jsou semena, která jsou jedovatá pro lidi a zvířata, semena, která brání nebo komplikují čištění a mletí obilovin, a semena, která mění jakost produktů z obilovin.

| b) | Poškozená zrna:
  „Poškozená zrna“ jsou zrna, která nelze využít k výživě lidí a u krmných obilovin ani jako krmiva, a to kvůli hnilobě, napadení plísněmi nebo bakteriemi nebo kvůli jiným příčinám.
  Mezi poškozená zrna patří rovněž zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení. Tato tepelně poškozená zrna jsou zcela vyvinutá zrna, jejichž osemení je zbarveno do šedohněda až černa a jádro je po proříznutí žlutošedé až hnědočerné.
  Zrna napadená plodomorkou pšeničnou se považují za poškozená zrna pouze tehdy, je-li více než polovina povrchu zrna v důsledku sekundárního napadení cizopasnými houbami zbarvena do hněda až do černa. Pokud toto zbarvení pokrývá méně než polovinu povrchu zrn, musí být taková zrna řazena mezi zrna napadená škůdci. |
| --- | --- |

b)

„Poškozená zrna“ jsou zrna, která nelze využít k výživě lidí a u krmných obilovin ani jako krmiva, a to kvůli hnilobě, napadení plísněmi nebo bakteriemi nebo kvůli jiným příčinám.

Mezi poškozená zrna patří rovněž zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení. Tato tepelně poškozená zrna jsou zcela vyvinutá zrna, jejichž osemení je zbarveno do šedohněda až černa a jádro je po proříznutí žlutošedé až hnědočerné.

Zrna napadená plodomorkou pšeničnou se považují za poškozená zrna pouze tehdy, je-li více než polovina povrchu zrna v důsledku sekundárního napadení cizopasnými houbami zbarvena do hněda až do černa. Pokud toto zbarvení pokrývá méně než polovinu povrchu zrn, musí být taková zrna řazena mezi zrna napadená škůdci.

| c) | Cizí látky:
  Všechny látky ve vzorku obilovin, které se zachytí v sítu o velikosti otvorů 3,5 mm (vyjma zrn jiných obilovin a mimořádně velkých zrn základní obiloviny) nebo propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm, jsou považovány za cizí látky. Patří sem rovněž kameny, písek, úlomky slámy a jiné nečistoty, které propadnou sítem o velikosti otvorů 3,5 mm a zachytí se v sítu o velikosti otvorů 1,0 mm.
  Tato definice se nevztahuje na kukuřici. U kukuřice se za cizí látky považují všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1 mm, a všechny nečistoty uvedené v prvním pododstavci. |
| --- | --- |

c)

Všechny látky ve vzorku obilovin, které se zachytí v sítu o velikosti otvorů 3,5 mm (vyjma zrn jiných obilovin a mimořádně velkých zrn základní obiloviny) nebo propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm, jsou považovány za cizí látky. Patří sem rovněž kameny, písek, úlomky slámy a jiné nečistoty, které propadnou sítem o velikosti otvorů 3,5 mm a zachytí se v sítu o velikosti otvorů 1,0 mm.

Tato definice se nevztahuje na kukuřici. U kukuřice se za cizí látky považují všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1 mm, a všechny nečistoty uvedené v prvním pododstavci.

| d) | Plevy (u kukuřice: úlomky kukuřičných klasů). |
| --- | --- |

d)

Plevy (u kukuřice: úlomky kukuřičných klasů).

| e) | Námel. |
| --- | --- |

e)

Námel.

| f) | Zkažená zrna. |
| --- | --- |

f)

Zkažená zrna.

| g) | Mrtvý hmyz a části hmyzu. |
| --- | --- |

g)

Mrtvý hmyz a části hmyzu.

1.5   Živí škůdci

1.6   Zrna bez sklovitého vzhledu

Zrna pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu jsou zrna, jejichž jádro nelze považovat za zcela sklovité.

2.   ZVLÁŠTNÍ FAKTORY, KTERÉ SE ZOHLEDNÍ PŘI DEFINOVÁNÍ NEČISTOT U JEDNOTLIVÝCH DRUHŮ OBILOVIN

2.1   Pšenice tvrdá

Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi nebo houbami a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě.

Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.2   Pšenice obecná

Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě.

Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.3   Ječmen

Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě.

Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.4   Kukuřice

Nečistotami ze zrn se rozumí zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě.

U této obiloviny by měly být za cizí látky považovány všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm.

Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.5   Čirok

Nečistotami ze zrn se rozumí zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě.

Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

---

PŘÍLOHA III

STANDARDNÍ METODA PRO URČENÍ LÁTEK, KTERÉ NEJSOU ZE ZÁKLADNÍCH OBILOVIN NESNÍŽENÉ JAKOSTI

| 1. | U pšenice obecné, pšenice tvrdé a ječmene se průměrný vzorek o hmotnosti 250 g prosévá vždy po dobu půl minuty dvěma síty, z nichž první má otvory o velikosti 3,5 mm a druhé o velikosti 1,0 mm.
  Za tím účelem, aby se zajistilo nepřetržité prosévání, se doporučuje použít mechanické síto, např. vibrační stůl s připevněnými síty.
  Látky, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, a látky, které propadnou sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, by měly být zváženy společně a považovány za cizí látky. Pokud jsou mezi látkami, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, složky, které náleží do „jiných obilovin“, nebo nadměrně velká zrna základní obiloviny, vrátí se tyto složky nebo zrna zpět k prosetému vzorku. Při prosévání sítem s otvory o velikosti 1,0 mm je nutno pečlivě kontrolovat, zda ve vzorku nejsou živí škůdci.
  Z prosetého vzorku se dělicím přístrojem oddělí vzorek o hmotnosti 50 až 100 gramů. Tento dílčí vzorek by měl být zvážen.
  Tento dílčí vzorek se následně rozprostře na stůl a pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něj odstraní zlomková zrna, jiné obiloviny, klíčící zrna, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi, cizí semena, námel, poškozená zrna, zkažená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz.
  Pokud dílčí vzorek obsahuje zrna, která jsou ještě v plevách, tato zrna se ručně vyloupnou, přičemž takto získané plevy se považují za části plev. Kameny, písek a úlomky slámy se považují za cizí látky.
  Dílčí vzorek se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 2,0 mm pro pšenici obecnou, 1,9 mm pro pšenici tvrdou a 2,2 mm pro ječmen. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za scvrklá zrna. Zrna poškozená mrazem a nezralá zelená zrna patří do skupiny “scvrklá zrna”. |
| --- | --- |

1.

U pšenice obecné, pšenice tvrdé a ječmene se průměrný vzorek o hmotnosti 250 g prosévá vždy po dobu půl minuty dvěma síty, z nichž první má otvory o velikosti 3,5 mm a druhé o velikosti 1,0 mm.

Za tím účelem, aby se zajistilo nepřetržité prosévání, se doporučuje použít mechanické síto, např. vibrační stůl s připevněnými síty.

Látky, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, a látky, které propadnou sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, by měly být zváženy společně a považovány za cizí látky. Pokud jsou mezi látkami, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, složky, které náleží do „jiných obilovin“, nebo nadměrně velká zrna základní obiloviny, vrátí se tyto složky nebo zrna zpět k prosetému vzorku. Při prosévání sítem s otvory o velikosti 1,0 mm je nutno pečlivě kontrolovat, zda ve vzorku nejsou živí škůdci.

Z prosetého vzorku se dělicím přístrojem oddělí vzorek o hmotnosti 50 až 100 gramů. Tento dílčí vzorek by měl být zvážen.

Tento dílčí vzorek se následně rozprostře na stůl a pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něj odstraní zlomková zrna, jiné obiloviny, klíčící zrna, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi, cizí semena, námel, poškozená zrna, zkažená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz.

Pokud dílčí vzorek obsahuje zrna, která jsou ještě v plevách, tato zrna se ručně vyloupnou, přičemž takto získané plevy se považují za části plev. Kameny, písek a úlomky slámy se považují za cizí látky.

Dílčí vzorek se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 2,0 mm pro pšenici obecnou, 1,9 mm pro pšenici tvrdou a 2,2 mm pro ječmen. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za scvrklá zrna. Zrna poškozená mrazem a nezralá zelená zrna patří do skupiny “scvrklá zrna”.

| 2. | Vzorek o hmotnosti 500 g u kukuřice a 250 g u čiroku se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 1,0 mm. Je nutno zkontrolovat, zda vzorek neobsahuje živé škůdce a mrtvý hmyz.
  Z látky, která se zachytí v sítu s otvory o velikosti 1,0 mm se pomocí pinzety nebo špičaté špachtle odstraní kameny, písek, úlomky slámy a jiné cizí látky.
  Takto získané cizí látky se přidají k látkám, které propadly sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, a společně se zváží.
  Ze vzorku, který propadne sítem, se dělicím přístrojem připraví dílčí vzorek o hmotnosti 100 g až 200 g pro kukuřici a 25 g až 50 g pro čirok. Tento dílčí vzorek se zváží. Následně se v tenké vrstvě rozprostře na stůl. Pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něho odstraní části jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, klíčící zrna, cizí semena, poškozená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz.
  Poté se tento vzorek proseje sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm pro kukuřici a 1,8 mm pro čirok. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za zlomková zrna. |
| --- | --- |

2.

Vzorek o hmotnosti 500 g u kukuřice a 250 g u čiroku se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 1,0 mm. Je nutno zkontrolovat, zda vzorek neobsahuje živé škůdce a mrtvý hmyz.

Z látky, která se zachytí v sítu s otvory o velikosti 1,0 mm se pomocí pinzety nebo špičaté špachtle odstraní kameny, písek, úlomky slámy a jiné cizí látky.

Takto získané cizí látky se přidají k látkám, které propadly sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, a společně se zváží.

Ze vzorku, který propadne sítem, se dělicím přístrojem připraví dílčí vzorek o hmotnosti 100 g až 200 g pro kukuřici a 25 g až 50 g pro čirok. Tento dílčí vzorek se zváží. Následně se v tenké vrstvě rozprostře na stůl. Pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něho odstraní části jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, klíčící zrna, cizí semena, poškozená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz.

Poté se tento vzorek proseje sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm pro kukuřici a 1,8 mm pro čirok. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za zlomková zrna.

| 3. | Skupiny látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti a které jsou určeny metodou uvedenou v bodech 1 a 2, se zváží s přesností na 0,01 g a rozdělí se podle procentního podílu v průměrném vzorku. Do zprávy o analýze se údaje uvedou s přesností na 0,1 %. Uvede se, zda se ve vzorku nacházejí živí škůdci.
  Zpravidla se provedou dvě analýzy každého vzorku. Neměly by se od celkového obsahu látek uvedených výše lišit o více než 10 %. |
| --- | --- |

3.

Skupiny látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti a které jsou určeny metodou uvedenou v bodech 1 a 2, se zváží s přesností na 0,01 g a rozdělí se podle procentního podílu v průměrném vzorku. Do zprávy o analýze se údaje uvedou s přesností na 0,1 %. Uvede se, zda se ve vzorku nacházejí živí škůdci.

Zpravidla se provedou dvě analýzy každého vzorku. Neměly by se od celkového obsahu látek uvedených výše lišit o více než 10 %.

| 4. | Pro úkony popsané v bodech 1, 2 a 3 se použije následující zařízení:






  a) | přístroj dělící vzorky, např. kuželový přístroj nebo přístroj se žlábky; |
| --- | --- | --- |

4.

Pro úkony popsané v bodech 1, 2 a 3 se použije následující zařízení:

a)

přístroj dělící vzorky, např. kuželový přístroj nebo přístroj se žlábky;

| b) | přesné nebo analytické váhy; |
| --- | --- |

b)

přesné nebo analytické váhy;

| c) | síta s otvory o velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm a 3,5 mm a síta s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm a 4,5 mm. Síta mohou být případně připevněna na vibrační stůl. |
| --- | --- |

c)

síta s otvory o velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm a 3,5 mm a síta s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm a 4,5 mm. Síta mohou být případně připevněna na vibrační stůl.

---

PŘÍLOHA IV

STANDARDNÍ METODA PRO URČENÍ OBSAHU VLHKOSTI

1.   Princip

Produkt se suší při teplotě 130 °C až 133 °C za normálního atmosférického tlaku po dobu odpovídající velikosti částic.

2.   Rozsah použitelnosti

Tato metoda sušení se použije pro mleté obiloviny, z nichž nejméně 50 % propadne sítem s otvory o velikosti 0,5 mm, přičemž na sítu s kruhovými otvory o průměru 1,0 mm se nezachytí více než 10 % zbytků. Použije se také pro mouku.

3.   Zařízení

Přesné váhy.

Přístroj na mletí vyrobený z materiálu, který nevstřebává vlhkost, snadno se čistí a umožňuje rychlé a rovnoměrné mletí bez přehřívání, omezuje co nejvíce styk s okolním vzduchem a splňuje požadavky uvedené bodě 2 (např. vyměnitelný kuželový mlýnek).

Nádobka z kovu odolného vůči korozi nebo ze skla, opatřená dostatečně těsným víkem, jejíž pracovní plocha umožní rozprostření zkušebního vzorku do vrstvy 0,3 g/cm2.

Elektricky vyhřívaná isotermická sušící pec, nastavená na teplotu 130 °C až 133 °C (1), s dostatečným odvětráním (2).

Exsikátor s kovovou, případně porcelánovou deskou (silnou, s otvory) obsahující produkt, který dostatečně vstřebává vlhkost.

4.   Postup

Sušení

V předem zvážené nádobce se s přesností na 1 mg zváží přibližně 5 g mletých drobnozrnných obilovin nebo 8 g mleté kukuřice. Otevřená nádobka se vloží do sušicí pece vyhřáté na teplotu 130 °C až 133 °C. Nádobka se vloží co nejrychleji, aby se zamezilo přílišnému poklesu teploty. Poté, co teplota uvnitř sušicí pece znovu dosáhne 130 °C až 133 °C, nechají se drobnozrnné obiloviny sušit 2 hodiny a kukuřice 4 hodiny. Potom se nádobka vyjme ze sušicí pece, rychle se uzavře víčkem, nechá se asi 30 až 45 minut vychladnout v exsikátoru a zváží se (s přesností na 1 mg).

5.   Metoda výpočtu a vzorce

| E | = | počáteční hmotnost zkušebního vzorku v gramech |
| --- | --- | --- |
| M | = | hmotnost zkušebního vzorku v gramech po úpravě |
| M′ | = | hmotnost zkušebního vzorku v gramech po rozemletí |
| m | = | hmotnost vysušeného zkušebního vzorku v gramech. |

E

=

počáteční hmotnost zkušebního vzorku v gramech

M

=

hmotnost zkušebního vzorku v gramech po úpravě

M′

=

hmotnost zkušebního vzorku v gramech po rozemletí

m

=

hmotnost vysušeného zkušebního vzorku v gramech.

Obsah vlhkosti, vyjádřený procentním podílem produktu, se rovná:

| — | bez předchozí úpravy: (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

bez předchozí úpravy: (E – m) × 100/E,

| — | s předchozí úpravou ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

s předchozí úpravou ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Zkoušky se provedou nejméně dvakrát.

6.   Opakování

Rozdíl mezi hodnotami získanými ze dvou stanovení provedených současně nebo krátce po sobě tímtéž pracovníkem by neměl být větší než 0,15 g vlhkosti na 100 g vzorku. Pokud je rozdíl větší, zkoušky se zopakují.

---

(1)  Teplota vzduchu uvnitř sušicí pece.

(2)  Výhřevnost sušicí pece by měla být taková, aby pec po přednastavení na teplotu 130 až 133 °C opět dosáhla této teploty nejvýše do 45 minut po vložení maximálního počtu zkušebních vzorků, které se mají sušit současně. Odvětrání by mělo být takové, aby se během 2 hodin sušení drobnozrnných obilovin (pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene a čiroku) nebo během 4 hodin sušení kukuřice, a to všech zkušebních vzorků krupičky nebo případně kukuřice, které se do sušící pece vejdou, výsledky nelišily o více než 0,15 % od výsledků získaných po 3 hodinách sušení drobnozrnných obilovin a 5 hodinách sušení kukuřice.

---

PŘÍLOHA V

METODA PRO URČENÍ NELEPIVÉ POVAHY A STROJOVÉ ZPRACOVATELNOSTI TĚSTA ZÍSKANÉHO Z PŠENICE OBECNÉ

1.   Název

Metoda zkoušky pekárenských vlastností pšeničné mouky.

2.   Rozsah použitelnosti

Tato metoda se použije pro experimentálně mletou pšeničnou mouku určenou k výrobě chleba z kvasnic.

3.   Princip

Z mouky, vody, kvasnic, soli a sacharózy se v určeném mixéru připraví těsto. Po rozdělení a rozválení se jednotlivé kusy těsta nechají 30 minut v klidu; z nich se pak vytvarují bochníky, umístí se na plechy na pečení a po uplynutí stanovené doby kynutí se upečou. V průběhu postupu se zaznamenají zpracovatelské vlastnosti těsta. U bochníků se hodnotí objem a výška.

4.   Složky

4.1   Kvasnice

Aktivní sušené kvasnice druhu Saccharomyces cerevisiae typu DHW-Hamburg-Wansbeck nebo složky s totožnými vlastnostmi.

4.2   Pitná voda

4.3   Roztok cukru, soli a kyseliny askorbové

Rozpusťte 30 ± 0,5 g chloridu sodného (obchodní jakosti), 30 ± 0,5 g sacharózy (obchodní jakosti) a 0,040 ± 0,001 g kyseliny askorbové v 800 ± 5 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven.

4.4   Cukerný roztok

Rozpusťte 5 ± 0,1 g sacharózy (obchodní jakosti) v 95 ± 1 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven.

4.5   Enzymaticky aktivní sladová mouka

Obchodní jakosti.

5.   Vybavení a přístroje

5.1   Pekárna

S kontrolovanou teplotou udržovanou v rozmezí 22 až 25 °C.

5.2   Chladnička

S teplotou udržovanou na hodnotě 4 ± 2 °C.

5.3   Váhy

Maximální zatížení 2 kg, přesnost 2 g.

5.4   Váhy

Maximální zatížení 0,5 kg, přesnost 0,1 g.

5.5   Analytické váhy

Přesnost 0,1 × 10-3 g.

5.6   Mixér

Stephan UMTA 10 s mísícím ramenem model „Detmold“ (A. Stephan Söhne GmbH) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi.

5.7   Skříňka na kynutí

S teplotou udržovanou na hodnotě 30 ± 1 °C.

5.8   Otevřené schránky z umělé hmoty

Vyrobené z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Vnitřní rozměry: 25 × 25, výška 15 cm, tloušťka stěn 0,5 ± 0,0 cm.

5.9   Čtvercové desky z umělé hmoty

Vyrobené z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Rozměry nejméně: 30 × 30 cm, tloušťka 0,5 ± 0,05 cm.

5.10   Tvarovací stroj

Tvarovací stroj Brabender (Brabender OHG) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi.

6.   Vzorkování

Podle normy ICC č. 101.

7.   Postup

7.1   Určení absorpce vody

Absorpce vody se určí podle normy ICC č. 115/1.

7.2   Určení množství sladové mouky, které se přidá

Zjistěte „pádové číslo“ mouky podle normy ISO 3093-1982. Pokud je „pádové číslo“ vyšší než 250, zjistí se množství sladové mouky, které je třeba přidat, aby se hodnota pádového čísla dostala do rozmezí od 200 do 250, provedením řady mísení mouky se vzrůstajícími množstvími sladové mouky (viz bod 4.5). Pokud je „pádové číslo“ nižší než 250, sladová mouka není potřeba.

7.3   Reaktivace sušených kvasnic

Cukerný roztok (viz bod 4.4) ohřejte na teplotu 35 ± 1 °C. Ke čtyřem hmotnostním dílům tohoto vlažného roztoku přidejte jeden hmotnostní díl aktivních sušených kvasnic. S roztokem netřepejte. V případě potřeby jemně zamíchejte.

Nechejte 10 ± 1 minut odstát a potom směs protřepejte, dokud nevznikne stejnorodá suspenze. Tuto suspenzi použijte do deseti minut.

7.4   Úprava teploty mouky a tekutých složek

Teplota mouky a vody se upraví, aby těsto mělo po hnětení teplotu 27 ± 1 °C.

7.5   Složení těsta

S přesností na 2 g navažte 10 y/3 g mouky o daném obsahu vlhkosti (odpovídající 1 kg mouky o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž „y“ znamená množství mouky použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115/1). S přesností na 0,2 g zvažte množství sladové mouky, jehož je třeba k tomu, aby se „pádové číslo“ dostalo do rozmezí od 200 do 250 (viz bod 7.2).

Navažte 430 ± 5 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové (viz bod 4.3) a přidejte vodu, abyste získali celkovou hmotnost (x – 9) 10 y/3 g (viz bod 10.2), přičemž „x“ znamená množství vody použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115/1). Tato celková hmotnost (obvykle mezi 450 a 650 g) se určí s přesností na 1,5 g.

Zvažte 90 ± 1 g suspenze z kvasnic (viz bod 7.3).

Poznamenejte si celkovou hmotnost těsta (P), která je tvořena součtem hmotností mouky, cukerného roztoku, soli a kyseliny askorbové, vody, suspenze z kvasnic a sladové mouky.

7.6   Hnětení

Než začnete, je nutno pomocí dostatečného množství teplé vody ohřát mixér na teplotu 27 ± 1 °C.

Tekuté složky vložte do mixéru tak, aby mouka a sladová mouka byly navrchu.

Spusťte mixér (rychlostí 1 400 ot./min) a nechejte jej běžet 60 sekund. Po dvaceti sekundách od spuštění otočte stěrkou připevněnou na víku nádoby mixéru dvakrát kolem dokola.

Změřte teplotu těsta. Pokud se nepohybuje mezi 26 až 28 °C, těsto odstraňte a poté, co náležitě upravíte teplotu jednotlivých složek, připravte nové těsto.

Zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů:

| — | nelepivé a strojově zpracovatelné nebo |
| --- | --- |

—

nelepivé a strojově zpracovatelné nebo

| — | lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování. |
| --- | --- |

—

lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování.

Aby bylo těsto na konci hnětení považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, mělo by tvořit soudržnou hmotu, která se téměř nepřichycuje ke stěnám nádoby ani k ose mixéru. Těsto by mělo jít rukou vyjmout z nádoby jediným pohybem bez znatelných ztrát.

7.7   Dělení a tvarování do kulata

S přesností na 2 g zvažte tři kusy těsta podle následujícího vzorce:

P = 0,25 P, přičemž:

| p | = | hmotnost zváženého kusu těsta |
| --- | --- | --- |
| P | = | celková hmotnost těsta. |

p

=

hmotnost zváženého kusu těsta

P

=

celková hmotnost těsta.

Kusy těsta okamžitě vložte do tvarovacího stroje (viz bod 5.10), nechejte je po dobu 15 sekund tvarovat do kulata a umístěte je na 30 ± 2 minuty na čtvercové desky z umělé hmoty (viz bod 5.9) přikryté obrácenými schránkami z umělé hmoty (viz bod 5.8) ve skříňce na kynutí (viz bod 5.7).

Nepoužívejte mouku na poprášení.

7.8   Tvarování

Kusy těsta přeneste na deskách z umělé hmoty přikryté obrácenými schránkami ke tvarovacímu stroji (viz bod 5.10) a každý kus nechejte 15 sekund znovu vytvarovat do kulata. Kryt z každého kusu těsta sejměte až těsně před hnětením. Opět zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů:

| — | nelepivé a strojově zpracovatelné, nebo |
| --- | --- |

—

nelepivé a strojově zpracovatelné, nebo

| — | lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování. |
| --- | --- |

—

lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování.

Aby bylo těsto považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, téměř nebo vůbec by se nemělo přichycovat ke stěnám hnětací nádoby, takže se může volně otáčet a tvořit během činnosti mixéru pravidelnou kouli. Po skončení by se těsto po zvednutí víka hnětací nádoby nemělo lepit ke stěnám nádoby.

8.   Záznam o zkoušce

V záznamu o zkoušce se uvedou tyto údaje:

| — | zpracovatelské vlastnosti těsta na konci hnětení a tvarování, |
| --- | --- |

—

zpracovatelské vlastnosti těsta na konci hnětení a tvarování,

| — | „pádové číslo“ mouky bez přídavku sladové mouky, |
| --- | --- |

—

„pádové číslo“ mouky bez přídavku sladové mouky,

| — | zjištěné anomálie. |
| --- | --- |

—

zjištěné anomálie.

Kromě toho by měl obsahovat:

| — | použitou metodu, |
| --- | --- |

—

použitou metodu,

| — | veškeré údaje potřebné k identifikaci vzorku. |
| --- | --- |

—

veškeré údaje potřebné k identifikaci vzorku.

9.   Všeobecné poznámky

9.1   Vzorec pro výpočet množství tekutých složek k přípravě těsta vychází z následující úvahy:

| | Přidáním x ml vody k rovnocennému množství 300 g mouky o obsahu vlhkosti 14 % vznikne požadovaná konsistence. Jelikož se při zkušebním pečení používá 1 kg mouky (o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž x je založeno na 300 g mouky, je při zkoušce pečení nutno použít x dělené třemi a vynásobené 10 g vody, tedy 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Přidáním x ml vody k rovnocennému množství 300 g mouky o obsahu vlhkosti 14 % vznikne požadovaná konsistence. Jelikož se při zkušebním pečení používá 1 kg mouky (o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž x je založeno na 300 g mouky, je při zkoušce pečení nutno použít x dělené třemi a vynásobené 10 g vody, tedy 10 x/3 g.

| | Ve 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové je obsaženo 15 g soli a 15 g cukru. Těchto 430 g roztoku je obsaženo v tekutých složkách. Abychom do těsta přidali 10 x/3 g vody, je nutno přidat (10 x/3 + 30) g tekutých složek složených ze 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové a dodatečného množství vody. |
| --- | --- |

Ve 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové je obsaženo 15 g soli a 15 g cukru. Těchto 430 g roztoku je obsaženo v tekutých složkách. Abychom do těsta přidali 10 x/3 g vody, je nutno přidat (10 x/3 + 30) g tekutých složek složených ze 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové a dodatečného množství vody.

| | Přestože část vody přidané spolu se suspenzí z kvasnic vstřebají kvasnice, tato suspenze rovněž obsahuje „volnou“ vodu. Vychází se z předpokladu, že 90 g suspenze z kvasnic obsahuje 60 g „volné“ vody. Množství tekutých složek se proto při výpočtu „volné“ vody v suspenzi z kvasnic upraví o 60 g, takže se nakonec přidá 10 x/3 plus 30 minus 60 g. To lze vyjádřit takto: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, což je vzorec uvedený v bodě 7.5. Například je-li množství vody x, použité při zkoušce na farinografu, 165 ml, je nutné touto hodnotou ve vzorci nahradit proměnnou x, takže se 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové zvýší na celkovou hmotnost:
  (165 – 9)10/3 = 165 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Přestože část vody přidané spolu se suspenzí z kvasnic vstřebají kvasnice, tato suspenze rovněž obsahuje „volnou“ vodu. Vychází se z předpokladu, že 90 g suspenze z kvasnic obsahuje 60 g „volné“ vody. Množství tekutých složek se proto při výpočtu „volné“ vody v suspenzi z kvasnic upraví o 60 g, takže se nakonec přidá 10 x/3 plus 30 minus 60 g. To lze vyjádřit takto: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, což je vzorec uvedený v bodě 7.5. Například je-li množství vody x, použité při zkoušce na farinografu, 165 ml, je nutné touto hodnotou ve vzorci nahradit proměnnou x, takže se 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové zvýší na celkovou hmotnost:

(165 – 9)10/3 = 165 × 10/3 = 520 g.

9.2   Tuto metodu nelze přímo použít pro pšenici. Pro charakterizování pekárenských vlastností pšenice se použije tento postup:

| | Pročistěte vzorek pšenice a určete obsah vlhkosti v čisté pšenici. Pokud je obsah vlhkosti v rozsahu od 15,0 do 16,0 %, pšenici nezahřívejte. Pokud je obsah vlhkosti mimo tento rozsah, upravte obsah vlhkosti na 15,5 ± 0,5 % nejméně tři hodiny před mletím. |
| --- | --- |

Pročistěte vzorek pšenice a určete obsah vlhkosti v čisté pšenici. Pokud je obsah vlhkosti v rozsahu od 15,0 do 16,0 %, pšenici nezahřívejte. Pokud je obsah vlhkosti mimo tento rozsah, upravte obsah vlhkosti na 15,5 ± 0,5 % nejméně tři hodiny před mletím.

| | Pšenici rozemelte na mouku pomocí laboratorního mlýnku Bühler MLU 202 nebo mlýnku Brabender Quadrumat Senior či podobného zařízení s totožnými vlastnostmi. |
| --- | --- |

Pšenici rozemelte na mouku pomocí laboratorního mlýnku Bühler MLU 202 nebo mlýnku Brabender Quadrumat Senior či podobného zařízení s totožnými vlastnostmi.

| | Zvolte způsob mletí, jímž vznikne mouka o míře extrakce nejméně 72 % a o obsahu popela 0,50 až 0,60 % v sušině. |
| --- | --- |

Zvolte způsob mletí, jímž vznikne mouka o míře extrakce nejméně 72 % a o obsahu popela 0,50 až 0,60 % v sušině.

| | Obsah popela v mouce určete metodou uvedenou v příloze II nařízení Komise (ES) č. 1501/95 (Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7) a obsah vlhkosti metodou uvedenou v tomto nařízení. Míra extrakce se vypočte podle této rovnice:
  E =(((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %,
  přičemž:







  E | = | míra extrakce |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | obsah vlhkosti v mouce |
| w | = | obsah vlhkosti v pšenici |
| F | = | hmotnost vyrobené mouky o obsahu vlhkosti f |
| W | = | hmotnost mleté pšenice o obsahu vlhkosti w. |

Obsah popela v mouce určete metodou uvedenou v příloze II nařízení Komise (ES) č. 1501/95 (Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7) a obsah vlhkosti metodou uvedenou v tomto nařízení. Míra extrakce se vypočte podle této rovnice:

E =(((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %,

přičemž:

E

=

míra extrakce

f

=

obsah vlhkosti v mouce

w

=

obsah vlhkosti v pšenici

F

=

hmotnost vyrobené mouky o obsahu vlhkosti f

W

=

hmotnost mleté pšenice o obsahu vlhkosti w.

Poznámka: Informace týkající se složek a zařízení, jež se mají používat, jsou uvedeny v dokumentu T/77.300 ze dne 31. března 1977, který vydal Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nizozemsko.

---

PŘÍLOHA VI

URČENÍ MÍRY SKLOVITÉHO VZHLEDU

1.   Princip

Pro určení procentního podílu zrn, která částečně nebo zcela ztratila sklovitý vzhled, se použije pouze část vzorku. Zrna se rozřežou pomocí Pohlovy řezačky zrn nebo rovnocenného nástroje.

2.   Vybavení a přístroje

| — | Pohlova řezačka zrn nebo rovnocenný nástroj, |
| --- | --- |

—

Pohlova řezačka zrn nebo rovnocenný nástroj,

| — | pinzeta, skalpel, |
| --- | --- |

—

pinzeta, skalpel,

| — | tác nebo miska. |
| --- | --- |

—

tác nebo miska.

3.   Postup

| a) | Pro určení se použije vzorek o hmotnosti 100 g po odstranění všech látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti. |
| --- | --- |

a)

Pro určení se použije vzorek o hmotnosti 100 g po odstranění všech látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti.

| b) | Vzorek se rovnoměrně rozprostře na tácku. |
| --- | --- |

b)

Vzorek se rovnoměrně rozprostře na tácku.

| c) | Do řezačky zrn se vloží destička a na mřížce se rozprostře hrst zrn. Silným poklepem je nutno zajistit, aby v každém otvoru bylo jen jedno zrno. Přiklopí se pohyblivá část, která přidržuje zrna na místě, a potom se zrna rozříznou. |
| --- | --- |

c)

Do řezačky zrn se vloží destička a na mřížce se rozprostře hrst zrn. Silným poklepem je nutno zajistit, aby v každém otvoru bylo jen jedno zrno. Přiklopí se pohyblivá část, která přidržuje zrna na místě, a potom se zrna rozříznou.

| d) | Je nutno připravit tolik destiček, aby se získalo nejméně 600 rozříznutých zrn. |
| --- | --- |

d)

Je nutno připravit tolik destiček, aby se získalo nejméně 600 rozříznutých zrn.

| e) | Spočítají se zrna, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. |
| --- | --- |

e)

Spočítají se zrna, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

| f) | Vypočte se procentní podíl zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. |
| --- | --- |

f)

Vypočte se procentní podíl zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

4.   Vyjádření výsledků

| I | = | hmotnost látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti v gramech. |
| --- | --- | --- |
| M | = | procentní podíl vyčištěných zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. |

I

=

hmotnost látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti v gramech.

M

=

procentní podíl vyčištěných zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

5.   Výsledek

Procentní podíl zrn v části zkušebního vzorku, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled:

M × (100 – I)/100 = ...

---

PŘÍLOHA VII

TABULKA I

Přirážky pro obsah vlhkosti

| Kukuřice a čirok | Jiné obiloviny než kukuřice a čirok |
| --- | --- |
| Obsah vlhkosti (%) | Přirážky (EUR/t) | Obsah vlhkosti (%) | Přirážky (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Kukuřice a čirok

Jiné obiloviny než kukuřice a čirok

Obsah vlhkosti (%)

Přirážky (EUR/t)

Obsah vlhkosti (%)

Přirážky (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

TABULKA II

Srážky pro obsah vlhkosti

| Kukuřice a čirok | Jiné obiloviny než kukuřice a čirok |
| --- | --- |
| Obsah vlhkosti (%) | Srážky (EUR/t) | Obsah vlhkosti (%) | Srážky (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Kukuřice a čirok

Jiné obiloviny než kukuřice a čirok

Obsah vlhkosti (%)

Srážky (EUR/t)

Obsah vlhkosti (%)

Srážky (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

TABULKA III

Srážky pro měrnou hmotnost

| Obilovina | Měrná hmotnost (kg/hl) | Srážka z ceny |
| --- | --- | --- |
| Pšenice obecná | Méně než 76 à 75 | 0,5 |
| Méně než 75 à 74 | 1,0 |
| Méně než 74 à 73 | 1,5 |
| Ječmen | Méně než 64 à 62 | 1,0 |

Obilovina

Měrná hmotnost (kg/hl)

Srážka z ceny

Pšenice obecná

Méně než 76 à 75

0,5

Méně než 75 à 74

1,0

Méně než 74 à 73

1,5

Ječmen

Méně než 64 à 62

1,0

TABULKA IV

Srážky pro obsah bílkovin

| Obsah bílkovin (1) (N × 5,7) | Srážky (EUR/t) |
| --- | --- |
| Méně než 11,5 à 11,0 | 2,5 |
| Méně než 11,0 à 10,5 | 5 |

Obsah bílkovin (1) (N × 5,7)

Srážky (EUR/t)

Méně než 11,5 à 11,0

2,5

Méně než 11,0 à 10,5

5

---

(1)  Procentní podíl v sušině

---

PŘÍLOHA VIII

Praktická metoda pro výpočet srážky, kterou intervenční agentura použije pro cenu čiroku

1.   Základní údaje

| P | = | procentní podíl taninu v sušině |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | procentní podíl taninu, při jehož překročení se použije srážka |
| 11 % (1) | = | srážka odpovídající 1 % taninu v sušině. |

P

=

procentní podíl taninu v sušině

0,4 %

=

procentní podíl taninu, při jehož překročení se použije srážka

11 % (1)

=

srážka odpovídající 1 % taninu v sušině.

2.   Výpočet srážky

Srážka (vyjádřená v eurech), která se použije pro referenční cenu, se vypočte podle tohoto vzorce:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Srážka, která se použije pro cenu čiroku na základě obsahu taninu v 1 000 g sušiny:

| a) | Množství využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku o teoretickém obsahu taninu 0 %: 3 917 kcal. |
| --- | --- |

a)

Množství využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku o teoretickém obsahu taninu 0 %: 3 917 kcal.

| b) | Snížení hodnoty využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku pro dodatečný procentní bod taninu: 419 kcal. |
| --- | --- |

b)

Snížení hodnoty využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku pro dodatečný procentní bod taninu: 419 kcal.

| c) | Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi maximálním obsahem taninu stanoveným pro čirok přijatý k intervenci a obsahem taninu stanoveným pro čirok standardní jakosti: 1,0 – 0,30 = 0,70. |
| --- | --- |

c)

Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi maximálním obsahem taninu stanoveným pro čirok přijatý k intervenci a obsahem taninu stanoveným pro čirok standardní jakosti: 1,0 – 0,30 = 0,70.

| d) | Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi množstvím využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku obsahující 1,0 % taninu a množstvím využitelné energie pro drůbež v čiroku o obsahu taninu odpovídajícím standardní jakosti (0,30 %): |
| --- | --- |

d)

Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi množstvím využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku obsahující 1,0 % taninu a množstvím využitelné energie pro drůbež v čiroku o obsahu taninu odpovídajícím standardní jakosti (0,30 %):

| e) | Srážka, která odpovídá 1 % obsahu taninu v sušině a převyšuje 0,30 %: |
| --- | --- |

e)

Srážka, která odpovídá 1 % obsahu taninu v sušině a převyšuje 0,30 %:

---

PŘÍLOHA IX

Zrušené nařízení a seznam jeho následných změn

| Nařízení Komise (ES) č. 824/2000
  (Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 31) | |
| --- | --- |
| Nařízení Komise (ES) č. 336/2003
  (Úř. věst. L 49, 22.2.2003, s. 6) | |
| Nařízení Komise (ES) č. 777/2004
  (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50) | Pouze článek 10 |
| Nařízení Komise (ES) č. 1068/2005
  (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 65) | |
| Nařízení Komise (ES) č. 1572/2006 (1)

  (Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 29) | |
| Nařízení Komise (ES) č. 883/2007
  (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 3) | |

Nařízení Komise (ES) č. 824/2000

(Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 31)

Nařízení Komise (ES) č. 336/2003

(Úř. věst. L 49, 22.2.2003, s. 6)

Nařízení Komise (ES) č. 777/2004

(Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50)

Pouze článek 10

Nařízení Komise (ES) č. 1068/2005

(Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 65)

Nařízení Komise (ES) č. 1572/2006 (1)

(Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 29)

Nařízení Komise (ES) č. 883/2007

(Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 3)

---

(1)  Nařízení částečně zrušeno rozhodnutím Soudu prvního stupně ze dne 15. listopadu 2007 ve věci T 310/06.

---

PŘÍLOHA X

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (ES) č. 824/2000 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 2 první pododstavec návětí | Čl. 4 odst. 2 první pododstavec návětí |
| Čl. 2 odst. 2 první pododstavec 1. odrážka | Čl. 4 odst. 2 první pododstavec písm. a) |
| Čl. 2 odst. 2 první pododstavec 2. odrážka | Čl. 4 odst. 2 první pododstavec písm. b) |
| Čl. 2 odst. 2 druhý a třetí pododstavec | Čl. 4 odst. 2 druhý a třetí pododstavec |
| Čl. 2 odst. 3 | Čl. 4 odst. 3 |
| Článek 3 úvodní slova | Článek 5 úvodní slova |
| Čl. 3 bod 3.1 | Čl. 5 písm. a) |
| Čl. 3 bod 3.2 | Čl. 5 písm. b) |
| Čl. 3 bod 3.3 | Čl. 5 písm. c) |
| Čl. 3 bod 3.4 | Čl. 5 písm. d) |
| Čl. 3 bod 3.5 | Čl. 5 písm. e) |
| Čl. 3 bod 3.6 | Čl. 5 písm. f) |
| Čl. 3 bod 3.7 | Čl. 5 písm. g) |
| Čl. 3 bod 3.8 | Čl. 5 písm. h) |
| Čl. 3 bod 3.9 | Čl. 5 písm. i) |
| Čl. 3 bod 3.10 | Čl. 5 písm. j) |
| Článek 3a | Článek 3 |
| Článek 4 | Článek 2 |
| Článek 5 | Článek 6 |
| Článek 6 | Článek 7 |
| Článek 7 | Článek 8 |
| Článek 8 | Článek 9 |
| Článek 9 | Článek 10 |
| Článek 10 | Článek 11 |
| Článek 11 | Článek 12 |
| Článek 11a | Článek 13 |
| Článek 12 | — |
| — | Článek 14 |
| Článek 13 | Článek 15 |
| Příloha I | Příloha I |
| Příloha II | Příloha II |
| Příloha III | Příloha III |
| Příloha IV | Příloha IV |
| Příloha V | Příloha V |
| Příloha VI | Příloha VI |
| Příloha VII | Příloha VII |
| Příloha VIII | Příloha VIII |
| — | Příloha IX |
| — | Příloha X |

Nařízení (ES) č. 824/2000

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 4 odst. 1

Čl. 2 odst. 2 první pododstavec návětí

Čl. 4 odst. 2 první pododstavec návětí

Čl. 2 odst. 2 první pododstavec 1. odrážka

Čl. 4 odst. 2 první pododstavec písm. a)

Čl. 2 odst. 2 první pododstavec 2. odrážka

Čl. 4 odst. 2 první pododstavec písm. b)

Čl. 2 odst. 2 druhý a třetí pododstavec

Čl. 4 odst. 2 druhý a třetí pododstavec

Čl. 2 odst. 3

Čl. 4 odst. 3

Článek 3 úvodní slova

Článek 5 úvodní slova

Čl. 3 bod 3.1

Čl. 5 písm. a)

Čl. 3 bod 3.2

Čl. 5 písm. b)

Čl. 3 bod 3.3

Čl. 5 písm. c)

Čl. 3 bod 3.4

Čl. 5 písm. d)

Čl. 3 bod 3.5

Čl. 5 písm. e)

Čl. 3 bod 3.6

Čl. 5 písm. f)

Čl. 3 bod 3.7

Čl. 5 písm. g)

Čl. 3 bod 3.8

Čl. 5 písm. h)

Čl. 3 bod 3.9

Čl. 5 písm. i)

Čl. 3 bod 3.10

Čl. 5 písm. j)

Článek 3a

Článek 3

Článek 4

Článek 2

Článek 5

Článek 6

Článek 6

Článek 7

Článek 7

Článek 8

Článek 8

Článek 9

Článek 9

Článek 10

Článek 10

Článek 11

Článek 11

Článek 12

Článek 11a

Článek 13

Článek 12

—

—

Článek 14

Článek 13

Článek 15

Příloha I

Příloha I

Příloha II

Příloha II

Příloha III

Příloha III

Příloha IV

Příloha IV

Příloha V

Příloha V

Příloha VI

Příloha VI

Příloha VII

Příloha VII

Příloha VIII

Příloha VIII

—

Příloha IX

—

Příloha X

---

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/49

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 688/2008

ze dne 18. července 2008,

kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na článek 36,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1109/2007 (3) stanovilo výše reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro bílý cukr, surový cukr a některé sirupy pro hospodářský rok 2007/2008. Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1109/2007 (3) stanovilo výše reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro bílý cukr, surový cukr a některé sirupy pro hospodářský rok 2007/2008. Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 644/2008 (4).

| (2) | Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, naznačují, že výše současných reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel je třeba pozměnit v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, naznačují, že výše současných reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel je třeba pozměnit v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007 pro hospodářský rok 2007/2008, se pozměňují a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. července 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. července 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1260/2007 (Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s. 1). Nařízení (ES) č. 318/2006 se nahrazuje nařízením (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1) od 1. října 2008.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1568/2007 (Úř. věst. L 340, 22.12.2007, s. 62).

2

(3)  Úř. věst. L 253, 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 179, 8.7.2008, s. 3.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné částky reprezentativních cen a dodatečného dovozního cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 použitelné ode dne 19. července 2008

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze I bodu III nařízení Rady (ES) č. 318/2006 (Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 318/2006.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

SMĚRNICE

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/51

---

SMĚRNICE KOMISE 2008/74/ES

ze dne 18. července 2008,

kterou se s ohledem na schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES a směrnice 2005/78/ES

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES ze dne 28. září 2005 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (1), a zejména na článek 7 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Poté, co nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (2) změnilo oblast působnosti směrnice 2005/55/ES, je třeba uvedenou směrnici dále změnit převedením příslušných technických požadavků. Z toho důvodu je rovněž třeba změnit směrnici Komise 2005/78/ES (3), která uvedenou směrnici provádí. |
| --- | --- |

(1)

Poté, co nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (2) změnilo oblast působnosti směrnice 2005/55/ES, je třeba uvedenou směrnici dále změnit převedením příslušných technických požadavků. Z toho důvodu je rovněž třeba změnit směrnici Komise 2005/78/ES (3), která uvedenou směrnici provádí.

| (2) | V důsledku změny v rozsahu působnosti je nezbytné zavést nové požadavky do právních předpisů týkajících se emisí z těžkých nákladních vozidel stanovených směrnicí 2005/55/ES. Tyto požadavky zahrnují zkušební postupy, které umožní schvalování typu motorů velkého výkonu a vozidel s benzinovými motory. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku změny v rozsahu působnosti je nezbytné zavést nové požadavky do právních předpisů týkajících se emisí z těžkých nákladních vozidel stanovených směrnicí 2005/55/ES. Tyto požadavky zahrnují zkušební postupy, které umožní schvalování typu motorů velkého výkonu a vozidel s benzinovými motory.

| (3) | Kromě toho je nezbytné do směrnice 2005/78/ES zavést stávající požadavky pro měření opacity kouře u naftových motorů, a to vzhledem ke zrušení směrnice Rady 72/306/EHS ze dne 2. srpna 1972 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel (4) v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho je nezbytné do směrnice 2005/78/ES zavést stávající požadavky pro měření opacity kouře u naftových motorů, a to vzhledem ke zrušení směrnice Rady 72/306/EHS ze dne 2. srpna 1972 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel (4) v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem technického výboru – motorová vozidla, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem technického výboru – motorová vozidla,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2005/55/ES se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Pro účely této směrnice se rozumí:






  a) | ‚vozidlem‘ jakékoli vozidlo definované v článku 2 směrnice 70/156/EHS s referenční hmotností překračující 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Pro účely této směrnice se rozumí:

a)

‚vozidlem‘ jakékoli vozidlo definované v článku 2 směrnice 70/156/EHS s referenční hmotností překračující 2 610 kg;

| b) | ‚motorem‘ zdroj motorického pohonu vozidla, pro který se může udělit schválení typu jako samostatného technického celku ve smyslu článku 2 směrnice 70/156/EHS; |
| --- | --- |

b)

‚motorem‘ zdroj motorického pohonu vozidla, pro který se může udělit schválení typu jako samostatného technického celku ve smyslu článku 2 směrnice 70/156/EHS;

| c) | ‚vozidlem zvláště šetřícím životní prostředí (EEV)‘ vozidlo poháněné motorem, který splňuje volitelné mezní hodnoty emisí stanovené v řádku C tabulek v bodě 6.2.1 přílohy I.“ |
| --- | --- |

c)

‚vozidlem zvláště šetřícím životní prostředí (EEV)‘ vozidlo poháněné motorem, který splňuje volitelné mezní hodnoty emisí stanovené v řádku C tabulek v bodě 6.2.1 přílohy I.“

| 2) | Přílohy I, II, III a VI směrnice 2005/55/ES se mění v souladu s přílohou I této směrnice. |
| --- | --- |

2)

Přílohy I, II, III a VI směrnice 2005/55/ES se mění v souladu s přílohou I této směrnice.

Článek 2

Směrnice 2005/78/ES se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Prováděcí opatření k článkům 3 a 4 směrnice 2005/55/ES jsou stanovena v přílohách II až VII této směrnice.
  Pro účely schvalování typu vozidel se vznětovými motory a těchto motorů se použije příloha VI.
  Pro účely schvalování typu vozidel se zážehovými motory a těchto motorů se použije příloha VII.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Prováděcí opatření k článkům 3 a 4 směrnice 2005/55/ES jsou stanovena v přílohách II až VII této směrnice.

Pro účely schvalování typu vozidel se vznětovými motory a těchto motorů se použije příloha VI.

Pro účely schvalování typu vozidel se zážehovými motory a těchto motorů se použije příloha VII.“

| 2) | Bod 1 oddíl 2 přílohy V se nahrazuje tímto:






  „Oddíl 2: | číslo směrnice – 2005/55/ES“. |
| --- | --- | --- |

2)

Bod 1 oddíl 2 přílohy V se nahrazuje tímto:

„Oddíl 2:

číslo směrnice – 2005/55/ES“.

| 3) | Doplňují se přílohy VI a VII ve znění přílohy II této směrnice. |
| --- | --- |

3)

Doplňují se přílohy VI a VII ve znění přílohy II této směrnice.

Článek 3

1.   Členské státy nejpozději do 2. ledna 2009 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a poskytnou srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Použijí tyto předpisy ode dne 3. ledna 2009.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 4

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 5

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 18. července 2008.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 313, 29.11.2005, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/81/ES (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 92).

3

(4)  Úř. věst. L 190, 20.8.1972, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA I

Změny směrnice 2005/55/ES

| 1. | Příloha I se mění takto:






  a) | oddíl 1 se nahrazuje tímto:






  „1. | Tato směrnice se vztahuje na emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic, životnost zařízení pro regulaci emisí, shodnost vozidel/motorů v provozu a palubní diagnostické systémy (OBD) všech motorových vozidel a na motory uvedené v článku 1, kromě motorů těch vozidel kategorií M1, N1, N2 a M2, pro něž bylo uděleno schválení typu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (1).
  Ode dne 3. ledna 2009 až do dat, která jsou pro nová schválení stanovena v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 715/2007, a pro rozšíření v čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení lze schválení typu na základě této směrnice nadále udělovat vozidlům kategorií N1, N2 a M2 s referenční hmotností nepřesahující 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Příloha I se mění takto:

a)

oddíl 1 se nahrazuje tímto:

„1.

Tato směrnice se vztahuje na emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic, životnost zařízení pro regulaci emisí, shodnost vozidel/motorů v provozu a palubní diagnostické systémy (OBD) všech motorových vozidel a na motory uvedené v článku 1, kromě motorů těch vozidel kategorií M1, N1, N2 a M2, pro něž bylo uděleno schválení typu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (1).

Ode dne 3. ledna 2009 až do dat, která jsou pro nová schválení stanovena v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 715/2007, a pro rozšíření v čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení lze schválení typu na základě této směrnice nadále udělovat vozidlům kategorií N1, N2 a M2 s referenční hmotností nepřesahující 2 610 kg.

| b) | v bodu 2.1 se vkládají nové definice, které znějí:
  „ ‚referenční hmotností‘ se rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu snížená o jednotnou hmotnost řidiče 75 kg a zvýšená o jednotnou hmotnost 100 kg;
  ‚hmotností vozidla v provozním stavu‘ se rozumí hmotnost podle definice v bodu 2.6 přílohy I směrnice 2007/46/ES.“ |
| --- | --- |

b)

v bodu 2.1 se vkládají nové definice, které znějí:

„ ‚referenční hmotností‘ se rozumí hmotnost vozidla v provozním stavu snížená o jednotnou hmotnost řidiče 75 kg a zvýšená o jednotnou hmotnost 100 kg;

‚hmotností vozidla v provozním stavu‘ se rozumí hmotnost podle definice v bodu 2.6 přílohy I směrnice 2007/46/ES.“

| c) | doplňuje se nový bod 4.5, který zní:






  „4.5. | Na žádost výrobce se schválení typu dokončeného vozidla udělené podle této směrnice rozšíří na nedokončené vozidlo s referenční hmotností nepřesahující 2 610 kg. Schválení typu se rozšíří, pokud výrobce prokáže, že všechny kombinace karoserie, které hodlá zabudovat do nedokončeného vozidla, zvýší referenční hmotnost vozidla nad 2 610 kg.“ |
| --- | --- | --- |

c)

doplňuje se nový bod 4.5, který zní:

„4.5.

Na žádost výrobce se schválení typu dokončeného vozidla udělené podle této směrnice rozšíří na nedokončené vozidlo s referenční hmotností nepřesahující 2 610 kg. Schválení typu se rozšíří, pokud výrobce prokáže, že všechny kombinace karoserie, které hodlá zabudovat do nedokončeného vozidla, zvýší referenční hmotnost vozidla nad 2 610 kg.“

| d) | v bodu 6.2 se za čtvrtý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
  „U benzinových motorů se použijí postupy zkoušky stanovené v příloze VII směrnice 2005/78/ES.
  U vznětových motorů se použijí postupy zkoušky opacity kouře stanovené v příloze VI směrnice 2005/78/ES.“ |
| --- | --- |

d)

v bodu 6.2 se za čtvrtý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:

„U benzinových motorů se použijí postupy zkoušky stanovené v příloze VII směrnice 2005/78/ES.

U vznětových motorů se použijí postupy zkoušky opacity kouře stanovené v příloze VI směrnice 2005/78/ES.“

| 2. | Příloha II se mění takto:






  a) | v příloze 1 se vkládají nové body 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 a 8.4.1.2, které znějí:
  „8.4   Výkon motoru (pro účely měření opacity kouře)
  8.4.1   Výkon v šesti měřicích bodech uvedených v bodu 2 přílohy 4 předpisu EHK/OSN č. 24:
  8.4.1.1   Výkon motoru měřený na zkušebním stavu: ...
  8.4.1.2   Výkon motoru měřený na kolech vozidla: ...






  Otáčky motoru (min–1) | Změřený výkon (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

Příloha II se mění takto:

a)

v příloze 1 se vkládají nové body 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 a 8.4.1.2, které znějí:

„8.4   Výkon motoru (pro účely měření opacity kouře)

8.4.1   Výkon v šesti měřicích bodech uvedených v bodu 2 přílohy 4 předpisu EHK/OSN č. 24:

8.4.1.1   Výkon motoru měřený na zkušebním stavu: ...

8.4.1.2   Výkon motoru měřený na kolech vozidla: ...

Otáčky motoru (min–1)

Změřený výkon (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...“

| b) | doplňuje se nový dodatek 6, který zní:

  „Dodatek 6
  Informace požadované při technických prohlídkách
  A.   Měření emisí oxidu uhelnatého (2)

  3.2.1.6   Normální otáčky volnoběhu (včetně odchylky) ... min-1

  3.2.1.6.1   Zvýšené otáčky volnoběhu (včetně odchylky) ... min-1

  3.2.1.7   Objem oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při volnoběhu (3) ... % podle výrobce (jen pro zážehové motory)
  B.   Měření opacity kouře
  3.2.13   Umístění symbolu s koeficientem absorpce (pouze pro vznětové motory): ...






  4. | PŘEVODY (v) |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový dodatek 6, který zní:

„Dodatek 6

Informace požadované při technických prohlídkách

A.   Měření emisí oxidu uhelnatého (2)

3.2.1.6   Normální otáčky volnoběhu (včetně odchylky) ... min-1

3.2.1.6.1   Zvýšené otáčky volnoběhu (včetně odchylky) ... min-1

3.2.1.7   Objem oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při volnoběhu (3) ... % podle výrobce (jen pro zážehové motory)

B.   Měření opacity kouře

3.2.13   Umístění symbolu s koeficientem absorpce (pouze pro vznětové motory): ...

4.

PŘEVODY (v)

4.3   Moment setrvačnosti setrvačníku motoru: ...

4.3.1   Přídavný moment setrvačnosti při nezařazeném převodu: ...

| 3. | Dodatek 1 přílohy III se mění takto:






  a) | v části 2 se bod 2.7.4 nahrazuje tímto:
  „2.7.4   Odběr vzorku částic
  Během celého postupu zkoušky se použije jediný filtr. Váhové faktory pro jednotlivé režimy vymezené v postupu zkušebního cyklu se musí uvažovat tak, že se v každém jednotlivém režimu cyklu odebere vzorek proporcionální hmotnostnímu průtoku výfukových plynů. Toho lze dosáhnout tím, že se seřídí průtok vzorku, doba odběru nebo ředicí poměr tak, aby bylo splněno kritérium efektivních váhových faktorů podle části 6.6.
  Doba odběru na jeden režim musí být nejméně 4 sekundy na váhový faktor 0,01. Odběr se musí provést v každém režimu co nejpozději. Odběr vzorku částic musí skončit nejdříve 5 sekund před koncem každého režimu.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Dodatek 1 přílohy III se mění takto:

a)

v části 2 se bod 2.7.4 nahrazuje tímto:

„2.7.4   Odběr vzorku částic

Během celého postupu zkoušky se použije jediný filtr. Váhové faktory pro jednotlivé režimy vymezené v postupu zkušebního cyklu se musí uvažovat tak, že se v každém jednotlivém režimu cyklu odebere vzorek proporcionální hmotnostnímu průtoku výfukových plynů. Toho lze dosáhnout tím, že se seřídí průtok vzorku, doba odběru nebo ředicí poměr tak, aby bylo splněno kritérium efektivních váhových faktorů podle části 6.6.

Doba odběru na jeden režim musí být nejméně 4 sekundy na váhový faktor 0,01. Odběr se musí provést v každém režimu co nejpozději. Odběr vzorku částic musí skončit nejdříve 5 sekund před koncem každého režimu.“

| b) | v části 6 se vkládají nové body 6.5 a 6.6, které znějí:
  „6.5   Výpočet specifických emisí
  Emise částic se vypočtou takto:



  6.6   Efektivní váhový faktor
  Efektivní váhový faktor Wfei pro každý režim se vypočte takto:



  Hodnota efektivních váhových faktorů se smí lišit od hodnoty váhových faktorů uvedených v části 2.7.1 tohoto dodatku nejvýše o ± 0,003 (0,005 pro režim volnoběhu).“ |
| --- | --- |

b)

v části 6 se vkládají nové body 6.5 a 6.6, které znějí:

„6.5   Výpočet specifických emisí

Emise částic se vypočtou takto:

Formula

6.6   Efektivní váhový faktor

Efektivní váhový faktor Wfei pro každý režim se vypočte takto:

fei

Formula

Hodnota efektivních váhových faktorů se smí lišit od hodnoty váhových faktorů uvedených v části 2.7.1 tohoto dodatku nejvýše o ± 0,003 (0,005 pro režim volnoběhu).“

| 4. | V dodatku 1 přílohy VI se doplňují nové body, které znějí:
  1.5   Výsledky zkoušky emisí z klikové skříně: ...
  1.6   Výsledky zkoušky na emise oxidu uhelnatého









  Zkouška | Hodnota CO
  (% vol) | Lambda (4) | Otáčky motoru
  (min-1) | Teplota motorového oleje
  (° C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zkouška při nízkém volnoběhu | | N/A | | |
| Zkouška při vysokém volnoběhu | | | | |

4.

V dodatku 1 přílohy VI se doplňují nové body, které znějí:

1.5   Výsledky zkoušky emisí z klikové skříně: ...

1.6   Výsledky zkoušky na emise oxidu uhelnatého

Zkouška

Hodnota CO

(% vol)

Lambda (4)

4

Otáčky motoru

(min-1)

-1

Teplota motorového oleje

(° C)

Zkouška při nízkém volnoběhu

N/A

Zkouška při vysokém volnoběhu

1.7   Výsledky zkoušky opacity kouře

1.7.1   Za ustálených otáček:

| Otáčky motoru(min-1) | Jmenovitý průtok G
  (l/s) | Mezní hodnoty absorpce
  (m-1) | Naměřené hodnoty absorpce
  (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Otáčky motoru(min-1)

-1

Jmenovitý průtok G

(l/s)

Mezní hodnoty absorpce

(m-1)

-1

Naměřené hodnoty absorpce

(m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2   Zkoušky při volné akceleraci

1.7.2.1   Zkouška motoru v souladu s částí 4.3 přílohy VI směrnice 2005/78/ES

| Procento max. ot/min | Procento max. točivého momentu při ot/min v m-1 | Naměřená hodnota absorpce m-1 | Korigovaná hodnota absorpce m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Procento max. ot/min

Procento max. točivého momentu při ot/min v m-1

-1

Naměřená hodnota absorpce m-1

-1

Korigovaná hodnota absorpce m-1

-1

1.7.2.2   Při volné akceleraci

1.7.2.2.1   Naměřená hodnota koeficientu absorpce: ... m-1

-1

1.7.2.2.2   Korigovaná hodnota koeficientu absorpce: ... m-1

-1

1.7.2.2.3   Umístění symbolu s koeficientem absorpce ve vozidle: ...

1.7.2.3   Zkouška vozidla v souladu s částí 3 přílohy VI směrnice 2005/78/ES

1.7.2.3.1   Korigovaná hodnota absorpce: ... m-1

-1

1.7.2.3.2   Ot/min při startu: ... ot/min

1.7.3   Udávaný max. netto výkon ... kW při ... ot/min

1.7.4   Značka a typ opacimetru: ...

1.7.5   Základní vlastnosti typu motoru

1.7.5.1   Pracovní princip motoru: čtyřdobý/dvoudobý (5)

5

1.7.5.2   Počet a uspořádání válců: ...

1.7.5.3   Zdvihový objem: ... cm3

3

1.7.5.4   Dodávka paliva: přímé vstřikování/nepřímé vstřikování (5)

5

1.7.5.5   Zařízení k přeplňování ANO/NE (5)

5

---

(1)  Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1.“

1

(2)  Číslování informačního dokumentu odpovídá číslování použitému v rámcové směrnici pro schvalování typu (2008/74/ES).

2

(3)  Uveďte tolevanci.“

3

(4)  Vzorec Lambda: dodatek 1 přílohy IV.

4

(5)  Nehodící se škrtněte (jsou případy, kdy není třeba nic vypustit, pokud se vyplňuje více záznamů).“

5

---

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA VI

Měření opacity kouře

1.   ÚVOD

1.1   V této příloze se popisují požadavky na měření opacity výfukových emisí ze vznětových motorů.

2.   ZNAČKA KORIGOVANÉHO KOEFICIENTU ABSORPCE

2.1   Značka korigovaného koeficientu absorpce se umístí do každého vozidla, které vyhovuje typu vozidla, na který se zkouška vztahuje. Značka má tvar obdélníku, v němž je umístěno číslo vyjadřující v jednotkách m–1 korigovaný koeficient absorpce zjištěný při udělení schválení během zkoušky při volné akceleraci. Zkušební metoda je popsána v části 4.

2.2   Značka musí být jasně čitelná a nesmazatelná. Připevní se na nápadné a snadno dostupné místo, jehož poloha se upřesní v dodatku k certifikátu ES schválení typu uvedenému v příloze VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES (1).

2.3   Příklad značky je uveden na obrázku 1.

Obrázek 1

| | Minimální rozměry b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Minimální rozměry b = 5,6 mm

Výše uvedený symbol ukazuje, že opravený absorpční koeficient je 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKACE A ZKOUŠKY

3.1   Specifikace a zkoušky jsou až na výjimku popsanou v části 3.2 stanoveny v části III oddílu 24 předpisu EHK/OSN č. 24 (2).

3.2   Odkazem na přílohu 2 v odstavci 24.1 předpisu EHK/OSN č. 24 se rozumí odkaz na přílohu VI směrnice 2005/55/ES.

4.   TECHNICKÉ POŽADAVKY

4.1   Technické požadavky jsou až na výjimky popsané v částech 4.2, 4.3 a 4.4 stanoveny v přílohách 4, 5, 7, 8, 9 a 10 předpisu EHK/OSN č. 24.

4.2   Zkouška při ustálených otáčkách na křivce plného výkonu

4.2.1   Odkazy na přílohu 1 v odstavci 3.1 přílohy 4 předpisu EHK/OSN č. 24 se rozumí odkazy na přílohu II směrnice 2005/55/ES.

4.2.2   Referenčním palivem, jehož vlastnosti jsou uvedeny v bodu 3.2 přílohy 4 předpisu EHK/OSN č. 24, se rozumí referenční palivo uvedené v příloze IV směrnice 2005/55/ES, které je vhodné při stanovení mezních hodnot emisí nutných při schvalování typu vozidla/motoru.

4.3   Zkouška při volné akceleraci

4.3.1   Odkazy na tabulku 2, přílohu 2 v odstavci 2.2 přílohy 5 předpisu EHK/OSN č. 24 se rozumí odkazy na tabulku v bodu 1.7.2.1 přílohy VI směrnice 2005/55/ES.

4.3.2   Odkazy na odstavec 7.3 přílohy 1 v odstavci 2.3 přílohy 5 předpisu EHK/OSN č. 24 se rozumí odkazy na bod 4 dodatku 6 přílohy II směrnice 2005/55/ES.

4.4   Metoda ‚EHK‘ měření netto výkonu vznětových motorů

4.4.1   Odkazy v odstavci 7 přílohy 10 předpisu EHK/OSN č. 24 na dodatek k této příloze se rozumí odkazy na přílohu II směrnice 2005/55/ES.

4.4.2   Odkazy na přílohu 1 v odstavcích 7 a 8 přílohy 10 předpisu EHK/OSN č. 24 se rozumí odkazy na přílohu II směrnice 2005/55/ES.

PŘÍLOHA VII

Požadavky pro schválení typu zážehových motorů na benzinový pohon

ČÁST 1

Zkouška emisí oxidu uhelnatého

1.   ÚVOD

1.1   Tento dodatek popisuje postup zkoušky, během níž jsou při volnoběhu změřeny emise oxidu uhelnatého.

1.2   Maximální přípustný obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při běžných otáčkách volnoběhu je uveden výrobcem vozidla. Maximální obsah CO však nepřesáhne 0,3 % obj. Při zvýšených otáčkách volnoběhu nepřesáhne v souladu se specifikacemi výrobce obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech 0,2 % obj. při otáčkách alespoň 2 000 min–1 ot/min a při hodnotě lambda 1 ± 0,03.

2.   OBECNÉ POŽADAVKY

2.1   Obecné požadavky jsou stanoveny v částech 5.3.7.1 až 5.3.7.4 předpisu EHK/OSN č. 83 (3).

2.2   Výrobce vyplní tabulku uvedenou v příloze VI směrnice 2005/55/ES na základě požadavků uvedených v bodu 2.1.

2.3   Výrobce potvrdí přesnost hodnoty Lambda zaznamenané při schválení typu v části 2.1 jakožto hodnoty, která je reprezentativní pro běžně vyráběná vozidla, a to do 24 měsíců od data, kdy technická zkušebna udělila schválení typu. Posouzení se provede na základě průzkumů a studií týkajících se výroby vozidel.

3.   TECHNICKÉ POŽADAVKY

3.1   Technické požadavky jsou až na výjimky popsané v části 3.2 stanoveny v příloze 5 předpisu EHK/OSN č. 83.

3.2   Referenční paliva uvedená v bodě 2.1 části 2 přílohy 5 předpisu EHK/OSN č. 83 odkazují na vhodné odkazy na referenční paliva uvedená v příloze IX nařízení (prováděcí nařízení Euro 5 a 6).

ČÁST 2

Ověření emisí plynů z klikové skříně

1.   ÚVOD

1.1   Tato část popisuje postup ověření emisí plynů z klikové skříně.

1.2   Při zkoušce podle této části nesmí systém větrání klikové skříně umožňovat emise žádných plynů z klikové skříně do ovzduší.

2.   OBECNÉ POŽADAVKY

2.1   Obecné požadavky na provádění zkoušek jsou stanoveny v části 2 přílohy 6 předpisu EHK/OSN č. 83.

3.   TECHNICKÉ POŽADAVKY

3.1   Technické požadavky jsou stanoveny v části 3 přílohy 6 předpisu EHK/OSN č. 83.

---

(1)  Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 326, 24.11.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 70, 9.3.2007, s. 171.

3

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 19.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 192/60

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. června 2008,

kterým se mění rozhodnutí 2004/452/ES, kterým se stanoví seznam subjektů, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely

(oznámeno pod číslem K(2008) 3019)

(Text s významem pro EHP)

(2008/595/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 831/2002 ze dne 17. května 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely (2), stanoví podmínky, za kterých je možný přístup k důvěrným údajům sdělovaným orgánu Společenství za účelem získání statistických závěrů pro vědecké účely, a podmínky spolupráce orgánu Společenství a vnitrostátních orgánů pro usnadnění tohoto přístupu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 831/2002 ze dne 17. května 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely (2), stanoví podmínky, za kterých je možný přístup k důvěrným údajům sdělovaným orgánu Společenství za účelem získání statistických závěrů pro vědecké účely, a podmínky spolupráce orgánu Společenství a vnitrostátních orgánů pro usnadnění tohoto přístupu.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2004/452/ES (3) stanovilo seznam subjektů, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2004/452/ES (3) stanovilo seznam subjektů, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely.

| (3) | Ředitelství pro výzkum, studie, hodnocení a statistiky (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) pod společnou pravomocí Ministerstva práce, sociálních vztahů a solidarity, Ministerstva zdravotnictví, mládeže a sportu a Ministerstva pro rozpočet, veřejné finance a veřejnou službu, Paříž, Francie, je třeba považovat za subjekt, který splňuje požadované podmínky, a mělo by být proto zařazeno na seznam úřadů, organizací a institucí uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Ředitelství pro výzkum, studie, hodnocení a statistiky (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) pod společnou pravomocí Ministerstva práce, sociálních vztahů a solidarity, Ministerstva zdravotnictví, mládeže a sportu a Ministerstva pro rozpočet, veřejné finance a veřejnou službu, Paříž, Francie, je třeba považovat za subjekt, který splňuje požadované podmínky, a mělo by být proto zařazeno na seznam úřadů, organizací a institucí uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 831/2002.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistickou důvěrnost, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistickou důvěrnost,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2004/452/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 25. června 2008.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 133, 18.5.2002, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 606/2008 (Úř. věst. L 166, 27.6.2008, s. 16).

2

(3)  Úř. věst. L 156, 30.4.2004, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2008/291/ES (Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 11).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Subjekty, jejichž výzkumní pracovníci mohou mít přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely

Evropská centrální banka

Španělská centrální banka

Italská centrální banka

University of Cornell (stát New York, Spojené státy americké)

Department of Political Science, Baruch College, New York City University (stát New York, Spojené státy americké)

Německá centrální banka

Oddělení analýzy zaměstnanosti, Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Evropské komise

Univerzita v Tel Avivu (Izrael)

Světová banka

Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University, New Jersey, Spojené státy americké

The University of Chicago (UofC), Illinois, Spojené státy americké

Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD)

Family and Labour Studies Division of Statistics Canada, Ottawa, Ontario, Kanada

Oddělení ekonometrie a statistické podpory v boji proti podvodům (ESAF), Generální ředitelství Společné výzkumné středisko Evropské komise

Oddělení podpory Evropského výzkumného prostoru (SERA), Generální ředitelství Společné výzkumné středisko Evropské komise

Canada Research Chair of the School of Social Science, Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

University of Illinois at Chicago (UIC), Chicago, Spojené státy americké

Rady School of Management at the University of California, San Diego, Spojené státy americké

Ředitelství pro výzkum, studie a statistiky (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) Ministerstva práce, sociálních vztahů a solidarity, Paříž, Francie

The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, Spojené státy americké

Finské centrum pro důchody (Eläketurvakeskus – ETK), Finsko

Ředitelství pro výzkum, studie, hodnocení a statistiky (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) pod společnou pravomocí Ministerstva práce, sociálních vztahů a solidarity, Ministerstva zdravotnictví, mládeže a sportu a Ministerstva pro rozpočet, veřejné finance a veřejnou službu, Paříž, Francie“

---

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

| 19.7.2008 | CS EN EN FR FR DE DE EN EN | Úřední věstník Evropské unie | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

CS EN EN FR FR DE DE EN EN

Úřední věstník Evropské unie

L 192/63

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 20. června 2008

o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (přepracované znění)

(ECB/2008/5)

(2008/596/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 105 odst. 2 třetí odrážku této smlouvy,

s ohledem na čl. 3.1 třetí odrážku a na články 12.1 a 30.6 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 30.1 statutu ESCB poskytují národní centrální banky členských států, které přijaly euro, Evropské centrální bance (ECB) devizové rezervy a ECB má plné právo držet a spravovat devizové rezervy, které na ni byly převedeny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 30.1 statutu ESCB poskytují národní centrální banky členských států, které přijaly euro, Evropské centrální bance (ECB) devizové rezervy a ECB má plné právo držet a spravovat devizové rezervy, které na ni byly převedeny.

| (2) | Podle článků 9.2 a 12.1 statutu ESCB může ECB výkon některých svých činností zabezpečit prostřednictvím národních centrálních bank eurozóny a může se obracet na národní centrální banky eurozóny se žádostmi o provedení některých svých operací. ECB má proto za to, že národní centrální banky eurozóny by měly devizové rezervy, které byly na ECB převedeny, spravovat jako její mandatáři. |
| --- | --- |

(2)

Podle článků 9.2 a 12.1 statutu ESCB může ECB výkon některých svých činností zabezpečit prostřednictvím národních centrálních bank eurozóny a může se obracet na národní centrální banky eurozóny se žádostmi o provedení některých svých operací. ECB má proto za to, že národní centrální banky eurozóny by měly devizové rezervy, které byly na ECB převedeny, spravovat jako její mandatáři.

| (3) | Účast národních centrálních bank eurozóny na správě devizových rezerv převedených na ECB a transakce spojené s touto správou vyžadují zvláštní podklady pro operace s devizovými rezervami ECB. |
| --- | --- |

(3)

Účast národních centrálních bank eurozóny na správě devizových rezerv převedených na ECB a transakce spojené s touto správou vyžadují zvláštní podklady pro operace s devizovými rezervami ECB.

| (4) | Obecné zásady ECB/2006/28 ze dne 21. prosince 2006 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (1) byly od svého přijetí již jednou změněny. Byla navržena řada změn, a proto se navrhuje přepracovat v zájmu jasnosti a transparentnosti obecné zásady ECB/2006/28, |
| --- | --- |

(4)

Obecné zásady ECB/2006/28 ze dne 21. prosince 2006 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (1) byly od svého přijetí již jednou změněny. Byla navržena řada změn, a proto se navrhuje přepracovat v zájmu jasnosti a transparentnosti obecné zásady ECB/2006/28,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Definice

Pro účely těchto obecných zásad se rozumí:

| — | „národní centrální bankou eurozóny“ národní centrální banka členského státu, který přijal euro, a |
| --- | --- |

—

„národní centrální bankou eurozóny“ národní centrální banka členského státu, který přijal euro, a

| — | „evropskými zeměmi“ všechny členské státy, které v souladu se Smlouvou přijaly euro, jakož i Dánsko, Švédsko, Švýcarsko a Spojené království (jen Anglie a Wales). |
| --- | --- |

—

„evropskými zeměmi“ všechny členské státy, které v souladu se Smlouvou přijaly euro, jakož i Dánsko, Švédsko, Švýcarsko a Spojené království (jen Anglie a Wales).

Článek 2

Správa devizových rezerv národními centrálními bankami eurozóny jako mandatáři ECB

1.   Každá národní centrální banka eurozóny je oprávněna podílet se na operační správě devizových rezerv převedených na ECB. Národní centrální banka eurozóny se může rozhodnout, že se takové správy zdrží nebo že ji bude vykonávat společně s jednou nebo více jinými národními centrálními bankami eurozóny. Pokud se národní centrální banka eurozóny na operační správě devizových rezerv ECB nepodílí, spravují ostatní národní centrální banky eurozóny devizové rezervy, které by jinak spravovala národní centrální banka eurozóny, jež se správy zdržela.

2.   Národní centrální banky eurozóny provádějí operace s devizovými rezervami ECB jako mandatáři ECB. Započne-li národní centrální banka eurozóny s prováděním těchto operací, má se za to, že uznává své postavení mandatáře ECB. V souvislosti se všemi operacemi, které národní centrální banky eurozóny provádějí jménem ECB, sdělí tyto národní centrální banky eurozóny při sjednávání každé operace všem stranám, že ECB má postavení mandanta, a to jak uvedením názvu, tak odkazem na číslo účtu či identifikační znak účtu.

3.   Při provádění operací s devizovými rezervami ECB jako mandatář ECB podřídí každá národní centrální banka eurozóny své zájmy nebo zájmy jakéhokoli jiného subjektu, pro nějž operace provádí, zájmům ECB.

4.   Požádá-li protistrana ECB národní centrální banku eurozóny, aby prokázala, že je oprávněna provádět operace s devizovými rezervami ECB jako mandatář ECB, národní centrální banka eurozóny dotčené protistraně tuto skutečnost prokáže.

Článek 3

Právní podklady

1.   Veškeré operace s devizovými rezervami ECB se provádějí na základě standardních právních podkladů, jak to požaduje tento článek, a to ve znění aktuálně schváleném či pozměněném ECB. Předtím, než národní centrální banka eurozóny zahájí obchodování s protistranou jménem ECB, musí být právní podklady podepsány protistranou a originály uloženy u ECB.

2.   Repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“ týkající se devizových rezerv ECB jsou podloženy těmito standardními dohodami:

| a) | Rámcová dohoda FBE pro finanční operace (znění z roku 2004) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí a podle práva Severního Irska a Skotska; |
| --- | --- |

a)

Rámcová dohoda FBE pro finanční operace (znění z roku 2004) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí a podle práva Severního Irska a Skotska;

| b) | „Bond Market Association Master Repurchase Agreement“ (znění ze září 1996) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a |
| --- | --- |

b)

„Bond Market Association Master Repurchase Agreement“ (znění ze září 1996) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a

| c) | „TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement“ (znění z roku 2000) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenu a) nebo b). |
| --- | --- |

c)

„TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement“ (znění z roku 2000) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenu a) nebo b).

3.   Mimoburzovní operace s deriváty, které se týkají devizových rezerv ECB, jsou právně podloženy těmito standardními dohodami:

| a) | Rámcová dohoda FBE pro finanční operace (znění z roku 2004) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí; |
| --- | --- |

a)

Rámcová dohoda FBE pro finanční operace (znění z roku 2004) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí;

| b) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (pro více měn – přeshraniční, verze podle práva státu New York) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a |
| --- | --- |

b)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (pro více měn – přeshraniční, verze podle práva státu New York) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a

| c) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (pro více měn – přeshraniční, verze podle anglického práva) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenu a) nebo b). |
| --- | --- |

c)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (pro více měn – přeshraniční, verze podle anglického práva) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenu a) nebo b).

4.   Výkonná rada však může rozhodnout, že namísto dohody stanovené v odstavci 2 písm. a) nebo odstavci 3 písm. a) se ve vztahu k členskému státu po přijetí eura použije standardní dohoda podle odstavce 2 písm. c) nebo odstavce 3 písm. c), pokud s ohledem na použití uvedené standardní dohody v tomto členském státě není k dispozici právní posouzení ve formě a s obsahem, které jsou pro ECB přijatelné. Výkonná rada neprodleně informuje Radu guvernérů o každém rozhodnutí, které přijala podle tohoto ustanovení.

5.   Všechny vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, u protistran: i) které jsou způsobilé k operacím uvedeným v odstavci 2 nebo 3, a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, jsou podloženy rámcovou dohodou FBE pro finanční operace (znění z roku 2004). V ostatních případech se pro vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, použije rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle odstavce 7.

6.   Jako nedílná součást se ke všem standardním dohodám, podle nichž se provádějí repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“, půjčky cenných papírů, tripartitní repa nebo mimoburzovní operace s deriváty týkající se devizových rezerv ECB, přikládá dokument ve znění uvedeném v příloze I (dále jen „ECB Annex“), pokud se takové obchody neprovádějí podle rámcové dohody FBE pro finanční operace (znění z roku 2004).

7.   Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) v některé z verzí uvedených v příloze II se uzavírá se všemi protistranami, vyjma protistran: i) se kterými ECB uzavřela rámcovou dohodu FBE pro finanční operace (znění z roku 2004) a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, takto:

| a) | rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle anglického práva a sepsaná v angličtině podle přílohy IIa se uzavírá se všemi protistranami vyjma protistran uvedených v písmenu b), c) a d), |
| --- | --- |

a)

rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle anglického práva a sepsaná v angličtině podle přílohy IIa se uzavírá se všemi protistranami vyjma protistran uvedených v písmenu b), c) a d),

| b) | rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle francouzského práva a sepsaná ve francouzštině podle přílohy IIb se uzavírá s protistranami registrovanými ve Francii, |
| --- | --- |

b)

rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle francouzského práva a sepsaná ve francouzštině podle přílohy IIb se uzavírá s protistranami registrovanými ve Francii,

| c) | rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle německého práva a sepsaná v němčině podle přílohy IIc se uzavírá s protistranami registrovanými v Německu, a |
| --- | --- |

c)

rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle německého práva a sepsaná v němčině podle přílohy IIc se uzavírá s protistranami registrovanými v Německu, a

| d) | rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle práva státu New York a sepsaná v angličtině podle přílohy IId se uzavírá s protistranami registrovanými ve Spojených státech. |
| --- | --- |

d)

rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle práva státu New York a sepsaná v angličtině podle přílohy IId se uzavírá s protistranami registrovanými ve Spojených státech.

8.   Poskytování finančních služeb, které se týkají devizových rezerv ECB, finančními zprostředkovateli, zejména bankovních, makléřských, depozitních a investičních služeb poskytovaných korespondenty, uschovateli a depozitáři, vypořádacími organizacemi a zúčtovacími středisky pro deriváty obchodované na burze, je podloženo zvláštními dohodami aktuálně schválenými ECB.

Článek 4

Vstup v platnost

1.   Obecné zásady ECB/2006/28 se s účinkem od 25. června 2008 zrušují.

2.   Odkazy na obecné zásady ECB/2006/28 se považují za odkazy na tyto obecné zásady.

3.   Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 25. června 2008.

Článek 5

Určení

Tyto obecné zásady platí pro národní centrální banky eurozóny.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 20. června 2008.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. C 17, 25.1.2007, s. 5. Obecné zásady ve znění obecných zásad ECB/2007/6 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 46).

1

---

PŘÍLOHA I

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

PŘÍLOHA IIa

Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle anglického práva

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

PŘÍLOHA IIb

Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle francouzského práva

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

PŘÍLOHA IIc

Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle německého práva

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

PŘÍLOHA IId

Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle práva státu New York

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---