# Europos Sąjungos L 201/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 201 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. liepos 30d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 201

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. liepos 30d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 733/2008 dėl reikalavimų, keliamų trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui po Černobylio atominės elektrinės avarijos (kodifikuota redakcija) | 1 |
| | * | 2008 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 734/2008 dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio | 8 |
| | | 2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 735/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | * | 2008 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 736/2008 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba | 16 |
| | * | 2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 737/2008, kuriuo skiriamos Bendrijos etaloninės vėžiagyvių ligų, pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijos, nustatomi papildomi Bendrijos etaloninių pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijų įsipareigojimai ir užduotys, ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas | 29 |
| | * | 2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 738/2008, dvyliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą | 33 |
| | * | 2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 739/2008, kuriuo uždraudžiama su bet kurios valstybės narės, išskyrus Ispaniją, Prancūziją, Airiją ir Jungtinę Karalystę, vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti raudonpelekius pagelus TJTT VI, VII ir VIII zonose (Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai) | 34 |
| | * | 2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 740/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1418/2007 dėl atliekų eksporto į tam tikras šalis tvarkos (
  1
  ) | 36 |
| | | 2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 741/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 996/97 leidžiamą naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos tarifinę kvotą | 45 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2008 m. liepos 29 d. Komisijos direktyva 2008/81/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB į jos I priedą įtraukiant veikliąją medžiagą difenakumą (
  1
  ) | 46 |
| | | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI |
| | * | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 742/2008/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas (
  1
  ) | 49 |
| | * | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 743/2008/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje remti mokslinius tyrimus ir plėtrą vykdančias mažąsias ir vidutines įmones (
  1
  ) | 58 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 733/2008 dėl reikalavimų, keliamų trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui po Černobylio atominės elektrinės avarijos (kodifikuota redakcija)

1

*

2008 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 734/2008 dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio

8

2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 735/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

*

2008 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 736/2008 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

16

*

2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 737/2008, kuriuo skiriamos Bendrijos etaloninės vėžiagyvių ligų, pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijos, nustatomi papildomi Bendrijos etaloninių pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijų įsipareigojimai ir užduotys, ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas

29

*

2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 738/2008, dvyliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

33

*

2008 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 739/2008, kuriuo uždraudžiama su bet kurios valstybės narės, išskyrus Ispaniją, Prancūziją, Airiją ir Jungtinę Karalystę, vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti raudonpelekius pagelus TJTT VI, VII ir VIII zonose (Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

34

*

2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 740/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1418/2007 dėl atliekų eksporto į tam tikras šalis tvarkos (
  1
  )

1

36

2008 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 741/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 996/97 leidžiamą naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos tarifinę kvotą

45

DIREKTYVOS

*

2008 m. liepos 29 d. Komisijos direktyva 2008/81/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB į jos I priedą įtraukiant veikliąją medžiagą difenakumą (
  1
  )

1

46

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI

*

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 742/2008/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas (
  1
  )

1

49

*

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 743/2008/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje remti mokslinius tyrimus ir plėtrą vykdančias mažąsias ir vidutines įmones (
  1
  )

1

58

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2008/624/EB |
| | * | 2008 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujančių keturių narių ir keturių pakaitinių narių skyrimo | 68 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) taisyklės Nr. 30 – Suvienodintos nuostatos dėl variklinių transporto priemonių ir jų priekabų pneumatinių padangų tvirtinimo | 70 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2008/624/EB

*

2008 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujančių keturių narių ir keturių pakaitinių narių skyrimo

68

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) taisyklės Nr. 30 – Suvienodintos nuostatos dėl variklinių transporto priemonių ir jų priekabų pneumatinių padangų tvirtinimo

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 733/2008

2008 m. liepos 15 d.

dėl reikalavimų, keliamų trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui po Černobylio atominės elektrinės avarijos

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 1990 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 737/90 dėl reikalavimų, keliamų trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui po Černobylio atominės elektrinės avarijos (1) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (2). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1990 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 737/90 dėl reikalavimų, keliamų trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui po Černobylio atominės elektrinės avarijos (1) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (2). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Po Černobylio atominės elektrinės avarijos 1986 m. balandžio 26 d. į atmosferą pateko dideli radioaktyviųjų elementų kiekiai. |
| --- | --- |

(2)

Po Černobylio atominės elektrinės avarijos 1986 m. balandžio 26 d. į atmosferą pateko dideli radioaktyviųjų elementų kiekiai.

| (3) | Neatmesdama galimybės prireikus ateityje taikyti 1987 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 3954/87, nustatančio didžiausius leistinus maisto produktų ir pašarų radiacinės taršos lygius po branduolinės avarijos ar kokio nors kito radiacinės avarijos atvejo (3) nuostatas, Bendrija turėtų, atsižvelgdama į konkrečius Černobylio avarijos padarinius, užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirti ir galbūt užteršti žemės ūkio produktai bei perdirbti žemės ūkio produktai į Bendriją patektų tik pagal bendruosius susitarimus. |
| --- | --- |

(3)

Neatmesdama galimybės prireikus ateityje taikyti 1987 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 3954/87, nustatančio didžiausius leistinus maisto produktų ir pašarų radiacinės taršos lygius po branduolinės avarijos ar kokio nors kito radiacinės avarijos atvejo (3) nuostatas, Bendrija turėtų, atsižvelgdama į konkrečius Černobylio avarijos padarinius, užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirti ir galbūt užteršti žemės ūkio produktai bei perdirbti žemės ūkio produktai į Bendriją patektų tik pagal bendruosius susitarimus.

| (4) | Šie bendrieji susitarimai turėtų apsaugoti vartotojų sveikatą, nepakenkdami be reikalo Bendrijos ir trečiųjų šalių prekybai ir kartu leisdami išlaikyti vientisą rinkos pobūdį ir išvengti prekybos nuokrypių. |
| --- | --- |

(4)

Šie bendrieji susitarimai turėtų apsaugoti vartotojų sveikatą, nepakenkdami be reikalo Bendrijos ir trečiųjų šalių prekybai ir kartu leisdami išlaikyti vientisą rinkos pobūdį ir išvengti prekybos nuokrypių.

| (5) | Šių didžiausių leistinų lygių laikymasis turėtų būti atitinkamai tikrinamas ir dėl to, jei jų nesilaikoma, importas gali būti uždraustas. |
| --- | --- |

(5)

Šių didžiausių leistinų lygių laikymasis turėtų būti atitinkamai tikrinamas ir dėl to, jei jų nesilaikoma, importas gali būti uždraustas.

| (6) | Daugelio žemės ūkio produktų radioaktyvusis užterštumas yra sumažėjęs ir toliau mažės iki buvusio prieš Černobylio avariją lygio. Dėl to reikia nustatyti procedūrą, leidžiančią tokiems produktams nepatekti į šio reglamento taikymo sritį. |
| --- | --- |

(6)

Daugelio žemės ūkio produktų radioaktyvusis užterštumas yra sumažėjęs ir toliau mažės iki buvusio prieš Černobylio avariją lygio. Dėl to reikia nustatyti procedūrą, leidžiančią tokiems produktams nepatekti į šio reglamento taikymo sritį.

| (7) | Dėl to, kad šis reglamentas taikomas žmonėms skirtiems žemės ūkio produktams ir perdirbtiems žemės ūkio produktams, nebūtina šiuo atveju taikyti 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 2004/68/EB nustatančios gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją (4) 14 straipsnyje nurodytą procedūrą. |
| --- | --- |

(7)

Dėl to, kad šis reglamentas taikomas žmonėms skirtiems žemės ūkio produktams ir perdirbtiems žemės ūkio produktams, nebūtina šiuo atveju taikyti 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 2004/68/EB nustatančios gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją (4) 14 straipsnyje nurodytą procedūrą.

| (8) | Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5), |
| --- | --- |

(8)

Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Išskyrus I priede išvardytus žmonėms vartoti netinkamus produktus ir tuos produktus, kurie gali nepatekti į šio reglamento taikymo sritį laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros, šis reglamentas yra taikomas trečiųjų šalių kilmės produktams, kuriems yra taikomas:

| a) | Sutarties I priedas; |
| --- | --- |

a)

Sutarties I priedas;

| b) | 2006 m. lapkričio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1667/2006 dėl gliukozės ir laktozės (6); |
| --- | --- |

b)

2006 m. lapkričio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1667/2006 dėl gliukozės ir laktozės (6);

| c) | 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2783/75 dėl bendros prekybos ovalbuminu ir laktalbuminu sistemos (7); |
| --- | --- |

c)

1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2783/75 dėl bendros prekybos ovalbuminu ir laktalbuminu sistemos (7);

| d) | 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3448/93, nustatantis prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (8). |
| --- | --- |

d)

1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3448/93, nustatantis prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (8).

2 straipsnis

1.   Nepažeidžiant kitų galiojančių nuostatų, 1 straipsnyje nurodytų produktų išleidimas į laisvą apyvartą priklauso nuo to, ar laikomasi šio straipsnio 2 dalyje nurodytų didžiausių leistinų lygių:

2.   Didžiausias leistinas savitasis Cs-134 ir Cs-137 radioaktyvumo lygis yra (9):

| a) | 370 Bq/kg pienui ir pieno produktams, išvardintiems II priede, bei maisto produktams, specialiai skirtiems maitinti kūdikius per pirmuosius keturis–šešis gyvenimo mėnesius ir atitinkantiems šios kategorijos asmenų mitybos poreikius bei pateikiamiems mažmeninei prekybai pakuotėse, kurios yra aiškiai pažymėtos ir ant jų yra užrašas „kūdikių maistas“; |
| --- | --- |

a)

370 Bq/kg pienui ir pieno produktams, išvardintiems II priede, bei maisto produktams, specialiai skirtiems maitinti kūdikius per pirmuosius keturis–šešis gyvenimo mėnesius ir atitinkantiems šios kategorijos asmenų mitybos poreikius bei pateikiamiems mažmeninei prekybai pakuotėse, kurios yra aiškiai pažymėtos ir ant jų yra užrašas „kūdikių maistas“;

| b) | 600 Bq/kg visiems kitiems produktams. |
| --- | --- |

b)

600 Bq/kg visiems kitiems produktams.

3 straipsnis

1.   Atsižvelgdamos į užterštumo lygius kilmės šalyje, valstybės narės tikrina, ar 1 straipsnyje nurodytų produktų atžvilgiu laikomasi 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų didžiausių leistinų lygių.

Tikrinant taip pat gali būti reikalaujama pateikti eksporto sertifikatus.

Pagal atliktų patikrinimų rezultatus valstybės narės imasi 2 straipsnio 1 daliai taikyti reikalingų priemonių, įskaitant uždraudimą išleisti į laisvą apyvartą, kiekvieną atvejį vertindamos kaip atskirą arba bendrą tam produktui.

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai visą su šio reglamento taikymu susijusią informaciją, ypač apie didžiausių leistinų lygių nesilaikymo atvejus.

Tokią informaciją Komisija išplatina kitoms valstybėms narėms.

3.   Nustačius didžiausių leistinų lygių pakartotinio nesilaikymo atvejus, būtinų priemonių gali būti imtasi pagal 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

Tokios priemonės gali apimti net ir tos trečiosios šalies kilmės produktų importo uždraudimą.

4 straipsnis

Susitarimai dėl šio reglamento taikymo, visos I priede nurodytų produktų sąrašo pataisos ir į šio reglamento taikymo sritį nepatenkančių produktų sąrašas priimami pagal 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

5 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra vienas mėnuo.

6 straipsnis

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 737/90, pakeistas III priede išvardintais Reglamentais, panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą koreliacijos lentelę.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jo galiojimo laikas baigiasi:

| a) | 2010 m. kovo 31 d., jeigu Taryba nenustato ankstesnės datos, ypač tuo atveju, jeigu 4 straipsnyje minėtų produktų, kuriems šis reglamentas nebegalioja, sąrašas apima visus žmonėms vartoti tinkamus produktus, kuriems yra taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

a)

2010 m. kovo 31 d., jeigu Taryba nenustato ankstesnės datos, ypač tuo atveju, jeigu 4 straipsnyje minėtų produktų, kuriems šis reglamentas nebegalioja, sąrašas apima visus žmonėms vartoti tinkamus produktus, kuriems yra taikomas šis reglamentas;

| b) | įsigaliojus Reglamento (Euratomas) Nr. 3954/87 2 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komisijos reglamentui, jeigu jis įsigalios iki 2010 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

b)

įsigaliojus Reglamento (Euratomas) Nr. 3954/87 2 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komisijos reglamentui, jeigu jis įsigalios iki 2010 m. kovo 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BARNIER

---

(1)  OL L 82, 1990 3 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

1

(2)  Žr. III priedą.

2

(3)  OL L 371, 1987 12 30, p. 11. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (Euratomas) Nr. 2218/89 (OL L 211, 1989 7 22, p. 1).

3

(4)  OL L 139, 2004 4 30, p. 321. Pataisyta redakcija paskelbta OL L 226, 2004 6 25, p. 128.

4

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

5

(6)  OL L 312, 2006 11 11, p. 1.

6

(7)  OL L 282, 1975 11 1, p. 104. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2916/95 (OL L 305, 1995 12 19, p. 49).

7

(8)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2580/2000 (OL L 298, 2000 11 25, p. 5).

8

(9)  Koncentruotiems ar sausiems produktams taikytinas lygis yra apskaičiuojamas pagal atgamintą ir vartoti paruoštą produktą.

9

---

I PRIEDAS

Žmonėms vartoti netinkami produktai

| CN kodas | Aprašas |
| --- | --- |
| ex 0101 10 10
  ex 0101 90 19 | Lenktyniniai arkliai |
| ex 0106 | Kiti (gyvi gyvuliai, išskyrus triušius ir balandžius, neskirti žmonėms vartoti) |
| 0301 10 | Gyvos dekoratyvinės žuvys |
| 0408 11 20
  0408 19 20
  0408 91 20
  0408 99 20 | Kiaušiniai be lukšto ir kiaušinių tryniai, netinkami žmonėms vartoti (1) |
| ex 0504 00 00 | Nevalgomos gyvulių (ne žuvų) žarnos, pūslės ir skrandžiai arba jų dalys |
| 0511 10 00
  ex 0511 91 90
  0511 99 | Niekur kitur nenurodyti ar neįtraukti gyvulių produktai, išskyrus maistui tinkamą gyvulių kraują; 1 ar 3 skyriuose nurodyti negyvi gyvuliai, netinkami žmonėms vartoti |
| ex 0713 | Džiovintos ankštinės daržovės, išlukštentos, nuluptos ar nenuluptos, skaldytos ar neskaldytos, skirtos sėklai |
| 1001 90 10 | Kviečiai spelta sėklai (1) |
| 1005 10 11
  1005 10 13
  1005 10 15
  1005 10 19 | Hibridiniai kukurūzai sėklai (1) |
| 1006 10 10 | Ryžiai sėklai (1) |
| 1007 00 10 | Hibridinis sorgas sėklai (1) |
| 1201 00 10
  1202 10 10
  1204 00 10
  1205 10 10
  1206 00 10
  1207 20 10
  1207 40 10
  1207 50 10
  1207 91 10
  1207 99 15 | Aliejinės sėklos ir aliejiniai vaisiai, sveiki ar sudaužyti, sėklai (1) |
| 1209 | Bet kokios sėklai naudojamos sėklos, vaisiai ir sporos |
| 1501 00 11 | Lydyti ir kitokie kiaulių taukai pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1) |
| 1502 00 10 | Galvijų, avių ir ožkų taukai, išskyrus nurodytus 1503 antraštinėje dalyje, pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1) |
| 1503 00 11 | Taukinis ir aliejinis stearinas pramoniniam naudojimui (1) |
| 1503 00 30 | Lajinė alyva pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1) |
| 1505 00 | Vilnų riebalai ir kitos iš jų gaunamos riebalinės medžiagos (įskaitant lanoliną) |
| 1507 10 10
  1507 90 10 | Sojos pupelių aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1) |
| 1508 10 10
  1508 90 10 | Žemės riešutų aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1) |
| 1511 10 10 | Žaliasis palmių aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1) |
| 1511 90 91
  1512 11 10
  1512 19 10
  1512 21 10
  1512 29 10
  1513 11 10
  1513 19 30
  1513 21 10
  1513 29 30
  1514 11 10
  1514 19 10
  1514 91 10
  1514 99 10
  1515 19 10
  1515 21 10
  1515 29 10
  1515 50 11
  1515 50 91
  1515 90 21
  1515 90 31
  1515 90 40
  1515 90 60
  1516 20 95 | Kiti aliejai techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1) |
| 1515 30 10 | Ricinos aliejus ir jo frakcijos, naudojamos sintetinių tekstilės pluoštų ar dirbtinių plastikinių medžiagų gamyboje aminoundekano rūgščiai gauti (1) |
| 1515 90 11 | Tungamedžio aliejus; jojoba ir Oitisikos aliejai; mirtos vaškas ir japonų vaškas; jų frakcijos |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Sujungtieji augaliniai aliejai, skysti, mišrūs, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1) |
| 2207 20 00 | Etilo alkoholis ir kiti spiritai, denatūruoti, bet kokio stiprumo |
| 3824 10 00 | Dirbtiniai liejinių ar gurgučių rišikliai |
| 4501 | Natūrali kamščiamedžio žievė, žalia ar paprastai paruošta; kamščiamedžio žievės atliekos; trinta, granuliuota ar malta kamščiamedžio žievė |
| 5301 10 00
  5301 21 00
  5301 29 00 | Linai, žali ar perdirbti, bet neverpti |
| 5302 | Tikrosios kanapės (cannabis sativa L.), žalios ar perdirbtos, bet neverptos; pakulos ir tikrųjų kanapių atliekos (įskaitant pluošto atliekas ir iššukuotas medžiagas) |
| ex 6 skyrius | Gyvi medžiai ir kiti augalai; gumbai, šaknys ir kiti gumbavaisiai, skintos gėlės ir dekoratyviniai lapai, išskyrus 0601 20 10 poskyrio cikorijos auglius ir šaknis |

CN kodas

Aprašas

ex 0101 10 10

ex 0101 90 19

Lenktyniniai arkliai

ex 0106

Kiti (gyvi gyvuliai, išskyrus triušius ir balandžius, neskirti žmonėms vartoti)

0301 10

Gyvos dekoratyvinės žuvys

0408 11 20

0408 19 20

0408 91 20

0408 99 20

Kiaušiniai be lukšto ir kiaušinių tryniai, netinkami žmonėms vartoti (1)

ex 0504 00 00

Nevalgomos gyvulių (ne žuvų) žarnos, pūslės ir skrandžiai arba jų dalys

0511 10 00

ex 0511 91 90

0511 99

Niekur kitur nenurodyti ar neįtraukti gyvulių produktai, išskyrus maistui tinkamą gyvulių kraują; 1 ar 3 skyriuose nurodyti negyvi gyvuliai, netinkami žmonėms vartoti

ex 0713

Džiovintos ankštinės daržovės, išlukštentos, nuluptos ar nenuluptos, skaldytos ar neskaldytos, skirtos sėklai

1001 90 10

Kviečiai spelta sėklai (1)

1005 10 11

1005 10 13

1005 10 15

1005 10 19

Hibridiniai kukurūzai sėklai (1)

1006 10 10

Ryžiai sėklai (1)

1007 00 10

Hibridinis sorgas sėklai (1)

1201 00 10

1202 10 10

1204 00 10

1205 10 10

1206 00 10

1207 20 10

1207 40 10

1207 50 10

1207 91 10

1207 99 15

Aliejinės sėklos ir aliejiniai vaisiai, sveiki ar sudaužyti, sėklai (1)

1209

Bet kokios sėklai naudojamos sėklos, vaisiai ir sporos

1501 00 11

Lydyti ir kitokie kiaulių taukai pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1)

1502 00 10

Galvijų, avių ir ožkų taukai, išskyrus nurodytus 1503 antraštinėje dalyje, pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1)

1503 00 11

Taukinis ir aliejinis stearinas pramoniniam naudojimui (1)

1503 00 30

Lajinė alyva pramoniniam naudojimui, išskyrus žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą (1)

1505 00

Vilnų riebalai ir kitos iš jų gaunamos riebalinės medžiagos (įskaitant lanoliną)

1507 10 10

1507 90 10

Sojos pupelių aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1)

1508 10 10

1508 90 10

Žemės riešutų aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1)

1511 10 10

Žaliasis palmių aliejus ir jo frakcijos, rafinuotos ar nerafinuotos, bet chemiškai nepakeistos, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1)

1511 90 91

1512 11 10

1512 19 10

1512 21 10

1512 29 10

1513 11 10

1513 19 30

1513 21 10

1513 29 30

1514 11 10

1514 19 10

1514 91 10

1514 99 10

1515 19 10

1515 21 10

1515 29 10

1515 50 11

1515 50 91

1515 90 21

1515 90 31

1515 90 40

1515 90 60

1516 20 95

Kiti aliejai techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1)

1515 30 10

Ricinos aliejus ir jo frakcijos, naudojamos sintetinių tekstilės pluoštų ar dirbtinių plastikinių medžiagų gamyboje aminoundekano rūgščiai gauti (1)

1515 90 11

Tungamedžio aliejus; jojoba ir Oitisikos aliejai; mirtos vaškas ir japonų vaškas; jų frakcijos

1518 00 31

1518 00 39

Sujungtieji augaliniai aliejai, skysti, mišrūs, techniniam ar pramoniniam naudojimui, bet ne žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai (1)

2207 20 00

Etilo alkoholis ir kiti spiritai, denatūruoti, bet kokio stiprumo

3824 10 00

Dirbtiniai liejinių ar gurgučių rišikliai

4501

Natūrali kamščiamedžio žievė, žalia ar paprastai paruošta; kamščiamedžio žievės atliekos; trinta, granuliuota ar malta kamščiamedžio žievė

5301 10 00

5301 21 00

5301 29 00

Linai, žali ar perdirbti, bet neverpti

5302

Tikrosios kanapės (cannabis sativa L.), žalios ar perdirbtos, bet neverptos; pakulos ir tikrųjų kanapių atliekos (įskaitant pluošto atliekas ir iššukuotas medžiagas)

ex 6 skyrius

Gyvi medžiai ir kiti augalai; gumbai, šaknys ir kiti gumbavaisiai, skintos gėlės ir dekoratyviniai lapai, išskyrus 0601 20 10 poskyrio cikorijos auglius ir šaknis

---

(1)  Įtraukimas į šio poskyrio sąrašą priklauso nuo atitinkamose Bendrijos nuostatose nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

Pienas ir pieno produktai, kuriems taikomas 370 Bq/kg didžiausias leidžiamas lygis

| KN kodai | 0401 |
| --- | --- |
| 0402 |
| nuo 0403 10 11 iki 39 |
| nuo 0403 90 11 iki 69 |
| 0404 |

KN kodai

0401

0402

nuo 0403 10 11 iki 39

nuo 0403 90 11 iki 69

0404

---

III PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su vėlesnių pakeitimų sąrašu

| Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 737/90
  (OL L 82, 1990 3 29, p. 1). | |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 686/95
  (OL L 71, 1995 3 31, p. 15). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 616/2000
  (OL L 75, 2000 3 24, p. 1). | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 806/2003
  (OL L 122, 2003 5 16, p. 1). | tiktai III priedo 7 punktas |

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 737/90

(OL L 82, 1990 3 29, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 686/95

(OL L 71, 1995 3 31, p. 15).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 616/2000

(OL L 75, 2000 3 24, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 806/2003

(OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

tiktai III priedo 7 punktas

---

IV PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Reglamentas (EEB) Nr. 737/90 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio įžanginiai žodžiai | 1 straipsnio įžanginiai žodžiai |
| 1 straipsnio pirma įtrauka | 1 straipsnio a punktas |
| 1 straipsnio antra įtrauka | 1 straipsnio b punktas |
| 1 straipsnio trečia įtrauka | 1 straipsnio c punktas |
| 1 straipsnio ketvirta įtrauka | 1 straipsnio d punktas |
| 1 straipsnio penkta įtrauka | — |
| 2 straipsnis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio pirmas įvadinis sakinys | — |
| 3 straipsnio antras įvadinis sakinys | 2 straipsnio 2 dalies įvadinis sakinys |
| 3 straipsnio pirma ir antra įtrauka | 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |
| 4 straipsnio 1 dalies pirmas, antras ir trečias sakinys | 3 straipsnio 1 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos |
| 4 straipsnio 2 dalies pirmas ir antras sakinys | 3 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipa |
| 5 straipsnio pirmas ir antras sakinys | 3 straipsnio 3 dalies pirma ir antra pastraipa |
| 6 straipsnis | 4 straipsnis |
| 7 straipsnis | 5 straipsnis |
| — | 6 straipsnis |
| 8 straipsnio pirma pastraipa | 7 straipsnio pirma pastraipa |
| 8 straipsnio antros pastraipos įvadiniai žodžiai | 7 straipsnio antros pastraipos įvadiniai žodžiai |
| 8 straipsnio antros pastraipos 1 punktas | 7 straipsnio antros pastraipos a punktas |
| 8 straipsnio antros pastraipos 2 punktas | 7 straipsnio antros pastraipos b punktas |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| — | III priedas |
| — | IV priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 737/90

Šis reglamentas

1 straipsnio įžanginiai žodžiai

1 straipsnio įžanginiai žodžiai

1 straipsnio pirma įtrauka

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio antra įtrauka

1 straipsnio b punktas

1 straipsnio trečia įtrauka

1 straipsnio c punktas

1 straipsnio ketvirta įtrauka

1 straipsnio d punktas

1 straipsnio penkta įtrauka

—

2 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio pirmas įvadinis sakinys

—

3 straipsnio antras įvadinis sakinys

2 straipsnio 2 dalies įvadinis sakinys

3 straipsnio pirma ir antra įtrauka

2 straipsnio 2 dalies a ir b punktai

4 straipsnio 1 dalies pirmas, antras ir trečias sakinys

3 straipsnio 1 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos

4 straipsnio 2 dalies pirmas ir antras sakinys

3 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipa

5 straipsnio pirmas ir antras sakinys

3 straipsnio 3 dalies pirma ir antra pastraipa

6 straipsnis

4 straipsnis

7 straipsnis

5 straipsnis

—

6 straipsnis

8 straipsnio pirma pastraipa

7 straipsnio pirma pastraipa

8 straipsnio antros pastraipos įvadiniai žodžiai

7 straipsnio antros pastraipos įvadiniai žodžiai

8 straipsnio antros pastraipos 1 punktas

7 straipsnio antros pastraipos a punktas

8 straipsnio antros pastraipos 2 punktas

7 straipsnio antros pastraipos b punktas

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

—

III priedas

—

IV priedas

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/8

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 734/2008

2008 m. liepos 15 d.

dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo Susitariančioji Šalis. Šiuose tarptautiniuose dokumentuose nustatyta valstybių pareiga bendradarbiauti atviros jūros gyvųjų išteklių išsaugojimo srityje ir nurodyta, kad šį bendradarbiavimą valstybės vykdo tiesiogiai arba per atitinkamas subregionines ar regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ar mechanizmus. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo Susitariančioji Šalis. Šiuose tarptautiniuose dokumentuose nustatyta valstybių pareiga bendradarbiauti atviros jūros gyvųjų išteklių išsaugojimo srityje ir nurodyta, kad šį bendradarbiavimą valstybės vykdo tiesiogiai arba per atitinkamas subregionines ar regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ar mechanizmus.

| (2) | Tai, kad nėra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba mechanizmo, neatleidžia valstybių nuo pareigos pagal jūrų teisę tvirtinti jų nacionaliniams subjektams taikomas priemones, reikalingas atviros jūros gyviesiems ištekliams išsaugoti, įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugą nuo žalingo žvejybos veiklos poveikio. |
| --- | --- |

(2)

Tai, kad nėra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba mechanizmo, neatleidžia valstybių nuo pareigos pagal jūrų teisę tvirtinti jų nacionaliniams subjektams taikomas priemones, reikalingas atviros jūros gyviesiems ištekliams išsaugoti, įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugą nuo žalingo žvejybos veiklos poveikio.

| (3) | 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) 2 straipsnyje numatyta, kad pagal bendrą žuvininkystės politiką turi būti laikomasi atsargumo principo imantis priemonių, skirtų sumažinti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms. To paties reglamento 7 straipsnyje numatyta, kad Komisija pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali nuspręsti imtis skubių priemonių, jei esama įrodymų, kad gyvųjų vandens išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai dėl žvejybos veiklos yra kilusi rimta grėsmė, dėl kurios būtina nedelsiant imtis veiksmų. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) 2 straipsnyje numatyta, kad pagal bendrą žuvininkystės politiką turi būti laikomasi atsargumo principo imantis priemonių, skirtų sumažinti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms. To paties reglamento 7 straipsnyje numatyta, kad Komisija pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali nuspręsti imtis skubių priemonių, jei esama įrodymų, kad gyvųjų vandens išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai dėl žvejybos veiklos yra kilusi rimta grėsmė, dėl kurios būtina nedelsiant imtis veiksmų.

| (4) | Bendrija yra pasiryžusi išsaugoti tokias jūrų ekosistemas kaip rifai, povandeniniai kalnai, giliavandeniai koralai, hidroterminės versmės ir pinčių klodai. Surinkta daug mokslinės informacijos, rodančios, kad žvejybos dugniniais įrankiais veikla kelia grėsmę šių ekosistemų integralumui. Bendrija jau patvirtino priemones dugninei žvejybai Bendrijos vandenų rajonuose, kuriuose yra aptikta tokių ekosistemų, uždrausti. Bendrija taip pat prisidėjo tvirtinant panašias atviros jūros rajonams skirtas priemones visų esamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurios įgaliotos reguliuoti dugninę žvejybą, kompetencijos srityse. Bendrija taip pat aktyviai prisidėjo prie naujų organizacijų bei mechanizmų sukūrimo, kad visiems pasaulio vandenynams būtų taikomi tinkami regioniniai žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo režimai. Tačiau esama tam tikrų atviros jūros rajonų, kuriems dėl tokios institucijos įsteigimo iškyla nemažų sunkumų. |
| --- | --- |

(4)

Bendrija yra pasiryžusi išsaugoti tokias jūrų ekosistemas kaip rifai, povandeniniai kalnai, giliavandeniai koralai, hidroterminės versmės ir pinčių klodai. Surinkta daug mokslinės informacijos, rodančios, kad žvejybos dugniniais įrankiais veikla kelia grėsmę šių ekosistemų integralumui. Bendrija jau patvirtino priemones dugninei žvejybai Bendrijos vandenų rajonuose, kuriuose yra aptikta tokių ekosistemų, uždrausti. Bendrija taip pat prisidėjo tvirtinant panašias atviros jūros rajonams skirtas priemones visų esamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurios įgaliotos reguliuoti dugninę žvejybą, kompetencijos srityse. Bendrija taip pat aktyviai prisidėjo prie naujų organizacijų bei mechanizmų sukūrimo, kad visiems pasaulio vandenynams būtų taikomi tinkami regioniniai žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo režimai. Tačiau esama tam tikrų atviros jūros rajonų, kuriems dėl tokios institucijos įsteigimo iškyla nemažų sunkumų.

| (5) | 2006 m. gruodžio 8 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija 61/105 tarptautinė bendrija susitarė, kad būtina nedelsiant patvirtinti priemones, skirtas apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas nuo ardomojo dugninės žvejybos veiklos poveikio, pasitelkiant griežtą tokios veiklos reguliavimą, vykdomą regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų ar mechanizmų arba, jei laivai vykdo veiklą rajonuose, kuriuose nėra tokių organizacijų ar mechanizmų – šių laivų vėliavos valstybių.
  Generalinė Asamblėja pateikė gaires, kokios priemonės turėtų būti patvirtintos šiuo tikslu. Tokių priemonių parengimui ir priėmimui bei jų įgyvendinimui valstybėse narėse taip pat labai svarbi FAO vykdoma veikla, siekiant parengti tarptautines tokios žvejybos veiklos valdymo gaires pagal Atsakingos žuvininkystės kodeksą. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. gruodžio 8 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija 61/105 tarptautinė bendrija susitarė, kad būtina nedelsiant patvirtinti priemones, skirtas apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas nuo ardomojo dugninės žvejybos veiklos poveikio, pasitelkiant griežtą tokios veiklos reguliavimą, vykdomą regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų ar mechanizmų arba, jei laivai vykdo veiklą rajonuose, kuriuose nėra tokių organizacijų ar mechanizmų – šių laivų vėliavos valstybių.

Generalinė Asamblėja pateikė gaires, kokios priemonės turėtų būti patvirtintos šiuo tikslu. Tokių priemonių parengimui ir priėmimui bei jų įgyvendinimui valstybėse narėse taip pat labai svarbi FAO vykdoma veikla, siekiant parengti tarptautines tokios žvejybos veiklos valdymo gaires pagal Atsakingos žuvininkystės kodeksą.

| (6) | Bendrija turi didelį laivyną, dugninę žvejybą vykdantį rajonuose, kurių nereguliuoja jokia tokią žvejybos veiklą reguliuoti kompetentinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas ir kuriuose artimiausiu metu tokios organizacijos ar mechanizmo sukurti nenumatyta. Neapribodama nuolatinių pastangų ištaisyti šiuos likusius tarptautinės žuvininkystės valdymo sistemos su teritorija susijusius trūkumus, Komisija privalo vykdyti savo pareigas pagal jūrų teisę, susijusias su šių rajonų gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu, ir todėl turi patvirtinti tinkamas priemones šių laivynų atžvilgiu. Tai darydama Bendrija turi veikti atsižvelgdama į Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 61/105 pateiktas gaires. |
| --- | --- |

(6)

Bendrija turi didelį laivyną, dugninę žvejybą vykdantį rajonuose, kurių nereguliuoja jokia tokią žvejybos veiklą reguliuoti kompetentinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas ir kuriuose artimiausiu metu tokios organizacijos ar mechanizmo sukurti nenumatyta. Neapribodama nuolatinių pastangų ištaisyti šiuos likusius tarptautinės žuvininkystės valdymo sistemos su teritorija susijusius trūkumus, Komisija privalo vykdyti savo pareigas pagal jūrų teisę, susijusias su šių rajonų gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu, ir todėl turi patvirtinti tinkamas priemones šių laivynų atžvilgiu. Tai darydama Bendrija turi veikti atsižvelgdama į Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 61/105 pateiktas gaires.

| (7) | Pagrindinis Generalinės Asamblėjos rekomendacijų komponentas yra priemonės, kuriomis siekiama „remiantis patikimiausia turima moksline informacija įvertinti, ar tam tikra dugninės žvejybos veikla darys didelį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, ir, jei nustatyta, kad darys, užtikrinti, kad ta veikla būtų valdoma, taikoma tokio jos poveikio prevencija arba neleidžiama jos imtis.“ |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis Generalinės Asamblėjos rekomendacijų komponentas yra priemonės, kuriomis siekiama „remiantis patikimiausia turima moksline informacija įvertinti, ar tam tikra dugninės žvejybos veikla darys didelį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, ir, jei nustatyta, kad darys, užtikrinti, kad ta veikla būtų valdoma, taikoma tokio jos poveikio prevencija arba neleidžiama jos imtis.“

| (8) | Šiai rekomendacijai įgyvendinti reikia, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų leidžiama žvejoti gavus specialų žvejybos leidimą, išduotą pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (3), ir 1995 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2943/95, nustatantį išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94 taikyti (4). Be to, tokių leidimų išdavimui ir galiojimui turi būti taikomos specialios sąlygos, užtikrinančios, kad leidžiamos vykdyti žvejybos veiklos poveikis buvo tinkamai įvertintas ir kad žvejybos operacijos vykdomos laikantis šio įvertinimo. |
| --- | --- |

(8)

Šiai rekomendacijai įgyvendinti reikia, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų leidžiama žvejoti gavus specialų žvejybos leidimą, išduotą pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (3), ir 1995 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2943/95, nustatantį išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94 taikyti (4). Be to, tokių leidimų išdavimui ir galiojimui turi būti taikomos specialios sąlygos, užtikrinančios, kad leidžiamos vykdyti žvejybos veiklos poveikis buvo tinkamai įvertintas ir kad žvejybos operacijos vykdomos laikantis šio įvertinimo.

| (9) | Generalinės Asamblėjos rekomendacijų įgyvendinimui taip pat būtinos atitinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų užtikrintas leidimų išdavimo sąlygų laikymasis. Šias priemones, be kita ko, sudaro į laivą priimami stebėtojai, taip pat palydovinės laivų stebėjimo sistemos specialios veikimo nuostatos, taikomos šios sistemos techninio gedimo arba neveikimo atvejais ir papildančios 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, nuostatas (5). |
| --- | --- |

(9)

Generalinės Asamblėjos rekomendacijų įgyvendinimui taip pat būtinos atitinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų užtikrintas leidimų išdavimo sąlygų laikymasis. Šias priemones, be kita ko, sudaro į laivą priimami stebėtojai, taip pat palydovinės laivų stebėjimo sistemos specialios veikimo nuostatos, taikomos šios sistemos techninio gedimo arba neveikimo atvejais ir papildančios 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, nuostatas (5).

| (10) | Pažeidžiamų jūrų ekosistemų identifikavimo procesas rajonuose, kurių nereguliuoja jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, dar nebaigtas, ir mokslinės informacijos šiuo klausimu turima palyginti nedaug. Dėl šios priežasties yra būtina uždrausti dugninių žvejybos įrankių naudojimą tose vietose, kuriose dar nebuvo atliktas tinkamas mokslinis įvertinimas dėl didelio neigiamo poveikio, kurį galėtų turėti tokia žvejybos veikla pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms. |
| --- | --- |

(10)

Pažeidžiamų jūrų ekosistemų identifikavimo procesas rajonuose, kurių nereguliuoja jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, dar nebaigtas, ir mokslinės informacijos šiuo klausimu turima palyginti nedaug. Dėl šios priežasties yra būtina uždrausti dugninių žvejybos įrankių naudojimą tose vietose, kuriose dar nebuvo atliktas tinkamas mokslinis įvertinimas dėl didelio neigiamo poveikio, kurį galėtų turėti tokia žvejybos veikla pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.

| (11) | Pažeidus specialias sąlygas, pavyzdžiui, susijusias neįvertintomis vietomis, laivų stebėjimo sistemos veikimu arba veiklos perkėlimu netikėtai aptikus pažeidžiamą jūrų ekosistemą, gali būti padaryta nepataisoma žala tokioms ekosistemoms, todėl toks pažeidimas turėtų būti įtrauktas į šiurkščių pažeidimų sąrašą, pateiktą 1999 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1447/1999, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą (6). |
| --- | --- |

(11)

Pažeidus specialias sąlygas, pavyzdžiui, susijusias neįvertintomis vietomis, laivų stebėjimo sistemos veikimu arba veiklos perkėlimu netikėtai aptikus pažeidžiamą jūrų ekosistemą, gali būti padaryta nepataisoma žala tokioms ekosistemoms, todėl toks pažeidimas turėtų būti įtrauktas į šiurkščių pažeidimų sąrašą, pateiktą 1999 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1447/1999, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą (6).

| (12) | Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7), kurio visos nuostatos taikomos asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, ypač kai tai yra susiję su duomenų subjektų teisėmis turėti prieigą prie šių duomenų, juos ištaisyti, neleisti jų tvarkyti bei juos ištrinti, ir su pranešimu trečiosioms šalims, todėl šios teisės toliau šiame reglamente konkrečiai nenurodytos, |
| --- | --- |

(12)

Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7), kurio visos nuostatos taikomos asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, ypač kai tai yra susiję su duomenų subjektų teisėmis turėti prieigą prie šių duomenų, juos ištaisyti, neleisti jų tvarkyti bei juos ištrinti, ir su pranešimu trečiosioms šalims, todėl šios teisės toliau šiame reglamente konkrečiai nenurodytos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams.

2.   Šis reglamentas netaikomas Bendrijos žvejybos laivams, kurie veiklą vykdo rajonuose:

| a) | už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas, turintys kompetenciją reguliuoti tokią žvejybos veiklą; |
| --- | --- |

a)

už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas, turintys kompetenciją reguliuoti tokią žvejybos veiklą;

| b) | dėl kurių pradėtas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos įkūrimo procesas; kuriuose tokio proceso dalyviai yra susitarę dėl laikinųjų priemonių, skirtų pažeidžiamoms jūros ekosistemoms apsaugoti nuo ardomojo dugninių žvejybos įrankių naudojimo poveikio. |
| --- | --- |

b)

dėl kurių pradėtas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos įkūrimo procesas; kuriuose tokio proceso dalyviai yra susitarę dėl laikinųjų priemonių, skirtų pažeidžiamoms jūros ekosistemoms apsaugoti nuo ardomojo dugninių žvejybos įrankių naudojimo poveikio.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios sąvokos:

| a) | jūrų ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas, visuma; |
| --- | --- |

a)

jūrų ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas, visuma;

| b) | pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, kurios integralumui (t. y. ekosistemos struktūrai ir funkcijai), kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, atsirandantis dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais įprastinių žvejybos operacijų metu; tokia ekosistema, inter alia, gali būti rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai. Pažeidžiamiausios ekosistemos yra tokios, kurias lengva sutrikdyti, ir kurios taip pat labai lėtai atsikuria arba nebeatsikuria visai; |
| --- | --- |

b)

pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, kurios integralumui (t. y. ekosistemos struktūrai ir funkcijai), kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, atsirandantis dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais įprastinių žvejybos operacijų metu; tokia ekosistema, inter alia, gali būti rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai. Pažeidžiamiausios ekosistemos yra tokios, kurias lengva sutrikdyti, ir kurios taip pat labai lėtai atsikuria arba nebeatsikuria visai;

| c) | didelis neigiamas poveikis – poveikis (įvertintas individualiai, kaip kombinacija ar kumuliatyviai), kuris tiek pakenkia ekosistemos integralumui, kad pažeidžiamas poveikį patyrusių populiacijų gebėjimas atsikurti ir ilgainiui mažėja natūralus buveinių produktyvumas, arba kuris sukelia ne laikiną žymų rūšies gausumo, buveinių ar bendrijų tipų praradimą; |
| --- | --- |

c)

didelis neigiamas poveikis – poveikis (įvertintas individualiai, kaip kombinacija ar kumuliatyviai), kuris tiek pakenkia ekosistemos integralumui, kad pažeidžiamas poveikį patyrusių populiacijų gebėjimas atsikurti ir ilgainiui mažėja natūralus buveinių produktyvumas, arba kuris sukelia ne laikiną žymų rūšies gausumo, buveinių ar bendrijų tipų praradimą;

| d) | dugniniai žvejybos įrankiai – įprastinių žvejybos operacijų metu naudojami įrankiai, turintys kontaktą su jūros dugnu, kurie, be kita ko, yra dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos ir gaudyklės. |
| --- | --- |

d)

dugniniai žvejybos įrankiai – įprastinių žvejybos operacijų metu naudojami įrankiai, turintys kontaktą su jūros dugnu, kurie, be kita ko, yra dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos ir gaudyklės.

3 straipsnis

Specialus žvejybos leidimas

1.   Kad galėtų vykdyti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą žvejybos veiklą, Bendrijos žvejybos laivai turi turėti specialų žvejybos leidimą.

2.   Specialus žvejybos leidimas išduodamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1627/94 ir pagal šiame reglamente nustatytas sąlygas.

4 straipsnis

Išdavimo sąlygos

1.   Prie paraiškos 3 straipsnio 1 dalyje numatytam žvejybos leidimui gauti pridedamas išsamus žvejybos planas, kuriame nurodoma:

| a) | numatyta veiklos vykdymo vieta; |
| --- | --- |

a)

numatyta veiklos vykdymo vieta;

| b) | numatytos žvejoti rūšys; |
| --- | --- |

b)

numatytos žvejoti rūšys;

| c) | įrankių tipas ir gylis, kuriame jie bus naudojami; ir |
| --- | --- |

c)

įrankių tipas ir gylis, kuriame jie bus naudojami; ir

| d) | jūros dugno batimetrinis planas numatytame žvejybos plote, jei ši informacija dar nepateikta atitinkamos vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

d)

jūros dugno batimetrinis planas numatytame žvejybos plote, jei ši informacija dar nepateikta atitinkamos vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms.

2.   Kompetentingos institucijos specialų žvejybos leidimą išduoda atlikusios numatytos laivo žvejybinės veiklos galimo poveikio įvertinimą ir nustačiusios, kad tokia veikla neturėtų daryti didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.

3.   Atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, kompetentingos institucijos remiasi patikimiausia turima moksline ir technine informacija apie pažeidžiamų jūrų ekosistemų išsidėstymą rajonuose, kuriuose atitinkami žvejybos laivai ketina vykdyti veiklą. Šią informaciją, jei įmanoma, apima moksliniai duomenys, kuriais remiantis būtų galima įvertinti tokių ekosistemų buvimo tikimybę. Vertinimo proceso metu taip pat reikia atsižvelgti į tinkamus elementus, nustatytus atliekant nepriklausomus mokslinius tyrimus.

4.   Atliekant didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms rizikos įvertinimą, kuris atliekamas vykdant 2 dalyje nurodytą įvertinimą, prireikus atsižvelgiama į skirtingas sąlygas tuose rajonuose, kuriuose aktyviai vykdoma žvejybos veikla dugniniais žvejybos įrankiais, ir tuose, kur tokia žvejybos veikla nebuvo vykdyta arba vykdoma retkarčiais.

5.   Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą įvertinimą, vadovaujasi atsargumo principu. Kilus abejonėms dėl to, ar neigiamas poveikis yra didelis, ar ne, jos, remdamosi pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, turi laikyti, kad galimas neigiamas poveikis yra didelis.

6.   Jei atlikus įvertinimą padaryta išvada, kad pagal pateiktą žvejybos planą vykdoma veikla gali daryti didelį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, kompetentingos institucijos tiksliai apibūdina nustatytą riziką ir leidžia pareiškėjams pakoreguoti žvejybos planą, kad tokios rizikos būtų išvengta. Jei planas nepakoreguojamas, kompetentingos institucijos neišduoda prašomo specialaus žvejybos leidimo.

5 straipsnis

Galiojimo sąlygos

1.   3 straipsnio 1 dalyje numatytame specialiame žvejybos leidime aiškiai nurodoma, kad pagal jį vykdoma žvejybos veikla turi visą laiką atitikti pagal 4 straipsnio 1 dalį pateiktą žvejybos planą.

2.   Jei dėl aplinkybių, kurios nepriklauso nuo už laivo vykdomas operacijas atsakingo asmens, būtina pakeisti pateiktus planus, tas asmuo nedelsdamas apie tai praneša kompetentingoms institucijoms nurodydamas numatomus pirminio plano pakeitimus. Kompetentingos institucijos išnagrinėja tokius pakeitimus ir neduoda leidimo jiems vykdyti, jei šiais pakeitimais ketinama perkelti žvejybos veiklą į rajonus, kuriuose yra pažeidžiamų jūrų ekosistemų arba tikėtina, kad jų yra.

3.   Jei dėl kitų aplinkybių, nei nurodytos šio straipsnio 2 dalyje, nesilaikoma 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano, vėliavos valstybė panaikina atitinkamam žvejybos laivui išduotą specialų žvejybos leidimą.

6 straipsnis

Neįvertinti rajonai

1.   Dugninius žvejybos įrankius draudžiama naudoti rajonuose, kuriuose neatliktas tinkamas mokslinis įvertinimas, kuris būtų prieinamas susipažinti. Šis draudimas turi būti peržiūrėtas atliekant 13 straipsnyje numatytą šio reglamento peržiūrą.

2.   Dugninės žvejybos veiklą vykdyti leidžiama, jei tokiame moksliniame įvertinime nurodyta, kad pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms pavojus nekils.

7 straipsnis

Netikėtas pažeidžiamų jūrų ekosistemų aptikimas

1.   Jei vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas aptinka pažeidžiamą jūrų ekosistemą, jis toje vietoje iš karto nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo pažeidžiamos ekosistemos aptikimo vietos, rajone, kuris numatytas 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane.

2.   Jei 1 dalyje nurodytoje kitoje vietoje taip pat aptinkama pažeidžiama jūrų ekosistema, laivas vėl perkelia veiklą į kitą vietą pagal toje dalyje nustatytas taisykles, kol pasiekia vietą, kurioje pažeidžiamų jūrų ekosistemų neaptinka.

3.   Žvejybos laivas apie visas aptiktas ekosistemas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms, pateikdamas tikslią informaciją apie aptikimo pobūdį, vietą, laiką ir visas kitas svarbias aptikimo aplinkybes.

8 straipsnis

Draudimas žvejoti rajone

1.   Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nurodo rajonus, kuriuose turi būti uždrausta žvejyba dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir nedelsdamos informuoja Komisiją apie žvejybos uždraudimą. Komisija nedelsdama išplatina šią informaciją visoms valstybėms narėms.

2.   Nepažeisdama Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 straipsnio nuostatų, Komisija atitinkamais atvejais, pagal Sutarties 37 straipsnį, pateikia Tarybai pasiūlymus dėl Bendrijos priemonių, skirtų uždrausti žvejybą rajone, patvirtinimo, remdamasi valstybių narių pateikta informacija arba savo pačios iniciatyva.

9 straipsnis

Laivų stebėjimo sistema

1.   Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 11 straipsnio 1 dalį, jei žvejybos laive įrengtas palydovinio stebėjimo prietaisas sugenda arba neveikia, laivo kapitonas kas dvi valandas vėliavos valstybei narei praneša laivo geografinę padėtį.

2.   Grįžęs iš reiso laivas neišplaukia iš uosto tol, kol kompetentingos institucijos neįsitikina, kad palydovinio stebėjimo prietaisas veikia.

10 straipsnis

Šiurkštūs pažeidimai

1.   Visa žvejybos veikla, vykdoma nuo to momento, kai laivas nukrypo nuo savo žvejybos planų dėl kitų aplinkybių nei nurodytos 5 straipsnio 2 dalyje, yra laikoma žvejyba neturint žvejybos leidimo, ir todėl – elgesiu, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos bendros žuvininkystės politikos taisyklės.

2.   Pakartotinio 6, 7 ir 9 straipsniuose nustatytų pareigų nevykdymo atvejai laikomi elgesiu, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos bendros žuvininkystės politikos taisyklės.

11 straipsnis

Stebėtojai

1.   Stebėtojai turi būti visuose laivuose, kuriems išduotas 3 straipsnio 1 dalyje numatytas specialus žvejybos leidimas. Stebėtojai stebi laivų žvejybos veiklą visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką.

2009 m. liepos 30 d. tikslinamas stebėtojų, kurie stebi tam tikrame žvejybos rajone vykdomą žvejybos veiklą, skaičius.

2.   Stebėtojas:

| a) | savarankiškai, tokiu pat formatu, koks naudojamas laivo žurnale, registruoja 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (8) 6 straipsnyje nurodytą informaciją apie sugavimus; |
| --- | --- |

a)

savarankiškai, tokiu pat formatu, koks naudojamas laivo žurnale, registruoja 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (8) 6 straipsnyje nurodytą informaciją apie sugavimus;

| b) | registruoja visus 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus žvejybos plano pakeitimo atvejus; |
| --- | --- |

b)

registruoja visus 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus žvejybos plano pakeitimo atvejus;

| c) | registruoja visus 7 straipsnyje nurodytus pažeidžiamų jūrų ekosistemų netikėtus aptikimus, taip pat renka informaciją, kuri gali būti naudinga aptiktos vietos apsaugai; |
| --- | --- |

c)

registruoja visus 7 straipsnyje nurodytus pažeidžiamų jūrų ekosistemų netikėtus aptikimus, taip pat renka informaciją, kuri gali būti naudinga aptiktos vietos apsaugai;

| d) | registruoja gylį, kuriame naudojami žvejybos įrankiai; |
| --- | --- |

d)

registruoja gylį, kuriame naudojami žvejybos įrankiai;

| e) | pasibaigus stebėjimo laikotarpiui per 20 dienų pateikia ataskaitą atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Per 30 dienų nuo prašymo raštu gavimo Komisijai nusiunčiama šios ataskaitos kopija. |
| --- | --- |

e)

pasibaigus stebėjimo laikotarpiui per 20 dienų pateikia ataskaitą atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Per 30 dienų nuo prašymo raštu gavimo Komisijai nusiunčiama šios ataskaitos kopija.

3.   Stebėtojas negali būti:

| a) | laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono arba kurio nors kito laive vadovaujančio jūrininko giminaitis; |
| --- | --- |

a)

laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono arba kurio nors kito laive vadovaujančio jūrininko giminaitis;

| b) | laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono darbuotojas; |
| --- | --- |

b)

laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono darbuotojas;

| c) | kapitono atstovo darbuotojas; |
| --- | --- |

c)

kapitono atstovo darbuotojas;

| d) | bendrovės, kurią valdo kapitonas arba jo atstovas, darbuotojas; |
| --- | --- |

d)

bendrovės, kurią valdo kapitonas arba jo atstovas, darbuotojas;

| e) | kapitono atstovo giminaitis. |
| --- | --- |

e)

kapitono atstovo giminaitis.

12 straipsnis

Informavimas

1.   Tiek, kiek žvejybos laivams, plaukiojantiems su valstybių narių vėliava, taikomas šis reglamentas, valstybės narės per tris mėnesius nuo kiekvieno kalendorinio pusmečio pabaigos pateikia Komisijai to pusmečio ataskaitą dėl:

| a) | 1 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų atliktų sugavimų, papildomai Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 18 straipsnyje nustatytiems reikalavimams; ataskaita parengiama remiantis laivo žurnaluose užregistruota informacija, įskaitant išsamius žvejybos dienų už uosto ribų įrašus ir stebėtojų pateiktas ataskaitas, suskirstytus pagal metų ketvirčius, įrankių tipus ir žuvų rūšis; |
| --- | --- |

a)

1 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų atliktų sugavimų, papildomai Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 18 straipsnyje nustatytiems reikalavimams; ataskaita parengiama remiantis laivo žurnaluose užregistruota informacija, įskaitant išsamius žvejybos dienų už uosto ribų įrašus ir stebėtojų pateiktas ataskaitas, suskirstytus pagal metų ketvirčius, įrankių tipus ir žuvų rūšis;

| b) | to, kaip 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti žvejybos laivai laikosi žvejybos planų ir 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytų reikalavimų, taip pat dėl priemonių, kurių imtasi padėčiai ištaisyti ir bausti reikalavimų nesilaikymo arba 10 straipsnyje nurodytų šiurkščių pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

b)

to, kaip 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti žvejybos laivai laikosi žvejybos planų ir 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytų reikalavimų, taip pat dėl priemonių, kurių imtasi padėčiai ištaisyti ir bausti reikalavimų nesilaikymo arba 10 straipsnyje nurodytų šiurkščių pažeidimų atvejais;

| c) | jų vykdomo 8 straipsnio įgyvendinimo. |
| --- | --- |

c)

jų vykdomo 8 straipsnio įgyvendinimo.

2.   Pagal 1 dalį pateiktos ataskaitos pateikiamos kartu su visais poveikio įvertinimais, kuriuos atitinkama valstybė narė atliko pagal 4 straipsnio 2 dalį per ataskaitoje apžvelgiamą šešių mėnesių laikotarpį.

3.   Komisija pagal 1 ir 2 dalis gautą informaciją nedelsdama padaro viešai prieinama, inter alia, per FAO, ir nedelsdama perduoda ją atitinkamoms mokslinėms įstaigoms, taip pat valstybėms narėms, jei jos to prašo.

13 straipsnis

Peržiūra

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 30 d. pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Prie ataskaitos prireikus pateikiami pasiūlymai dėl šio reglamento pakeitimų.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trisdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BARNIER

---

(1)  2008 m. birželio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

2

(3)  OL L 171, 1994 7 6, p. 7.

3

(4)  OL L 308, 1995 12 21, p. 15.

4

(5)  OL L 333, 2003 12 20, p. 17.

5

(6)  OL L 167, 1999 7 2, p. 5.

6

(7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

7

(8)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su pakeitinais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

8

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 735/2008

2008 m. liepos 29 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 30 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 590/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 24).

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 28,9 |
| TR | 74,2 |
| XS | 29,6 |
| ZZ | 44,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 66,8 |
| 0709 90 70 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 84,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 73,9 |
| 0806 10 10 | CL | 58,0 |
| EG | 144,2 |
| IL | 145,6 |
| TR | 123,9 |
| ZZ | 117,9 |
| 0808 10 80 | AR | 95,1 |
| BR | 101,6 |
| CL | 97,9 |
| CN | 87,4 |
| NZ | 115,6 |
| US | 107,9 |
| ZA | 88,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 67,9 |
| CL | 88,3 |
| NZ | 97,1 |
| TR | 156,5 |
| ZA | 100,6 |
| ZZ | 102,1 |
| 0809 10 00 | TR | 172,1 |
| US | 186,2 |
| ZZ | 179,2 |
| 0809 20 95 | CA | 388,4 |
| TR | 449,8 |
| US | 433,2 |
| ZZ | 423,8 |
| 0809 30 | TR | 143,6 |
| ZZ | 143,6 |
| 0809 40 05 | BA | 82,7 |
| IL | 116,4 |
| TR | 115,5 |
| XS | 66,2 |
| ZZ | 95,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

28,9

TR

74,2

XS

29,6

ZZ

44,2

0707 00 05

MK

27,4

TR

106,2

ZZ

66,8

0709 90 70

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

84,2

US

62,5

UY

59,6

ZA

89,4

ZZ

73,9

0806 10 10

CL

58,0

EG

144,2

IL

145,6

TR

123,9

ZZ

117,9

0808 10 80

AR

95,1

BR

101,6

CL

97,9

CN

87,4

NZ

115,6

US

107,9

ZA

88,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

67,9

CL

88,3

NZ

97,1

TR

156,5

ZA

100,6

ZZ

102,1

0809 10 00

TR

172,1

US

186,2

ZZ

179,2

0809 20 95

CA

388,4

TR

449,8

US

433,2

ZZ

423,8

0809 30

TR

143,6

ZZ

143,6

0809 40 05

BA

82,7

IL

116,4

TR

115,5

XS

66,2

ZZ

95,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 736/2008

2008 m. liepos 22 d.

dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (1), ypač į jo 1 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį,

paskelbusi šio reglamento projektą (2),

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Reglamentas (EB) Nr. 994/98 suteikia Komisijai teisę, remiantis Sutarties 87 straipsniu, paskelbti, kad esant tam tikroms sąlygoms pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) neprieštarauja bendrajai rinkai ir apie ją nebūtina pranešti Komisijai, kaip numatyta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentas (EB) Nr. 994/98 suteikia Komisijai teisę, remiantis Sutarties 87 straipsniu, paskelbti, kad esant tam tikroms sąlygoms pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) neprieštarauja bendrajai rinkai ir apie ją nebūtina pranešti Komisijai, kaip numatyta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje.

| (2) | 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (1999 m. gruodžio 17 d.) (3) netaikomas su žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba, perdirbimu arba prekyba susijusioms veiklos rūšims, nurodytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (4). |
| --- | --- |

(2)

2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (1999 m. gruodžio 17 d.) (3) netaikomas su žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba, perdirbimu arba prekyba susijusioms veiklos rūšims, nurodytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (4).

| (3) | Komisija daugelyje sprendimų taikė Sutarties 87 ir 88 straipsnius žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba besiverčiančioms MVĮ, taip pat neseniai savo politiką išdėstė Gairėse dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai patikrinimo (5) (toliau – Žuvininkystės gairės). Atsižvelgiant į didelę Komisijos patirtį taikant tuos straipsnius MVĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir supaprastinti administravimą nesusilpninant Komisijos kontrolės, tikslinga, kad Komisija pasinaudotų Reglamentu (EB) Nr. 994/98 jai suteiktais įgaliojimais taip pat ir MVĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, atžvilgiu tiek, kiek Sutarties 89 straipsnis buvo paskelbtas taikytinu tokiems produktams. |
| --- | --- |

(3)

Komisija daugelyje sprendimų taikė Sutarties 87 ir 88 straipsnius žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba besiverčiančioms MVĮ, taip pat neseniai savo politiką išdėstė Gairėse dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai patikrinimo (5) (toliau – Žuvininkystės gairės). Atsižvelgiant į didelę Komisijos patirtį taikant tuos straipsnius MVĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir supaprastinti administravimą nesusilpninant Komisijos kontrolės, tikslinga, kad Komisija pasinaudotų Reglamentu (EB) Nr. 994/98 jai suteiktais įgaliojimais taip pat ir MVĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, atžvilgiu tiek, kiek Sutarties 89 straipsnis buvo paskelbtas taikytinu tokiems produktams.

| (4) | Žuvininkystės sektoriuje taikomos valstybės pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Komisija vertina atsižvelgdama ir į konkurencijos politikos, ir į bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus. |
| --- | --- |

(4)

Žuvininkystės sektoriuje taikomos valstybės pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Komisija vertina atsižvelgdama ir į konkurencijos politikos, ir į bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus.

| (5) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas tai žuvininkystės sektoriui skiriamai pagalbai, kurią reguliariai daug metų tvirtino Komisija. Komisijai nereikia kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar ši pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai, jeigu ji atitinka 2006 m. liepos 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (6) ir 2007 m. kovo 26 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 498/2007, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo taisykles (7), nustatytas ir kai kurias kitas sąlygas. Nors Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 galioja tik nuo 2006 m. rugsėjo 4 d., Komisija, remdamasi galiojančiomis Žuvininkystės gairėmis, įgijo pakankamai patirties minėtos rūšies priemonėms taikydama panašias sąlygas, kad nustatytų, jog to reglamento sąlygos yra pakankamai tikslios ir todėl nereikia vertinimo kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(5)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas tai žuvininkystės sektoriui skiriamai pagalbai, kurią reguliariai daug metų tvirtino Komisija. Komisijai nereikia kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar ši pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai, jeigu ji atitinka 2006 m. liepos 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (6) ir 2007 m. kovo 26 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 498/2007, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo taisykles (7), nustatytas ir kai kurias kitas sąlygas. Nors Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 galioja tik nuo 2006 m. rugsėjo 4 d., Komisija, remdamasi galiojančiomis Žuvininkystės gairėmis, įgijo pakankamai patirties minėtos rūšies priemonėms taikydama panašias sąlygas, kad nustatytų, jog to reglamento sąlygos yra pakankamai tikslios ir todėl nereikia vertinimo kiekvienu konkrečiu atveju.

| (6) | Šiuo reglamentu neturėtų būti suvaržyta valstybių narių galimybė pranešti apie pagalbą SMĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba. Komisija tokius pranešimus turėtų vertinti atsižvelgdama į šį reglamentą ir remdamasi Žuvininkystės gairėmis. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo reglamentu neturėtų būti suvaržyta valstybių narių galimybė pranešti apie pagalbą SMĮ, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba. Komisija tokius pranešimus turėtų vertinti atsižvelgdama į šį reglamentą ir remdamasi Žuvininkystės gairėmis.

| (7) | Valstybės narės, ketinančios žuvininkystės sektoriuje teikti pagalbą, nepriklausančią šio reglamento ar kitų, pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį, priimtų reglamentų taikymo sričiai, apie pagalbą turėtų pranešti Komisijai, kaip reikalaujama Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Tokia pagalba bus vertinama atsižvelgiant į šį reglamentą ir Žuvininkystės gaires. |
| --- | --- |

(7)

Valstybės narės, ketinančios žuvininkystės sektoriuje teikti pagalbą, nepriklausančią šio reglamento ar kitų, pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį, priimtų reglamentų taikymo sričiai, apie pagalbą turėtų pranešti Komisijai, kaip reikalaujama Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Tokia pagalba bus vertinama atsižvelgiant į šį reglamentą ir Žuvininkystės gaires.

| (8) | Pagal šį reglamentą turėtų būti taikoma išimtis bet kokiai pagalbai, kuri atitinka visus jame nustatytus reikalavimus, ir bet kokiai pagalbos schemai, jeigu bet kokia pagalba, kuri galėtų būti teikiama pagal tokią schemą, atitinka visus atitinkamus šio reglamento reikalavimus. Individuali pagalba, teikiama pagal pagalbos schemą, ir ad hoc pagalba turėtų būti su aiškia nuoroda į šį reglamentą. |
| --- | --- |

(8)

Pagal šį reglamentą turėtų būti taikoma išimtis bet kokiai pagalbai, kuri atitinka visus jame nustatytus reikalavimus, ir bet kokiai pagalbos schemai, jeigu bet kokia pagalba, kuri galėtų būti teikiama pagal tokią schemą, atitinka visus atitinkamus šio reglamento reikalavimus. Individuali pagalba, teikiama pagal pagalbos schemą, ir ad hoc pagalba turėtų būti su aiškia nuoroda į šį reglamentą.

| (9) | Siekiant darnos su Bendrijos finansuojamomis paramos priemonėmis, didžiausi leistini pagalbos, kuriai taikomas šis reglamentas, dydžiai turėtų būti lygūs Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatytiems tokios pačios rūšies pagalbos dydžiams. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant darnos su Bendrijos finansuojamomis paramos priemonėmis, didžiausi leistini pagalbos, kuriai taikomas šis reglamentas, dydžiai turėtų būti lygūs Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatytiems tokios pačios rūšies pagalbos dydžiams.

| (10) | Būtina, kad jokia pagalba nebūtų skiriama sąlygomis, kurios prieštarauja Bendrijos teisei, ypač bendrosios žuvininkystės politikos taisyklėms. Todėl pagalbą žuvininkystės sektoriui valstybė narė gali skirti tik tada, kai finansuojamos priemonės ir jų poveikis neprieštarauja Bendrijos teisei. Prieš skirdamos bet kokią pagalbą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad valstybės pagalbos gavėjai laikytųsi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių. |
| --- | --- |

(10)

Būtina, kad jokia pagalba nebūtų skiriama sąlygomis, kurios prieštarauja Bendrijos teisei, ypač bendrosios žuvininkystės politikos taisyklėms. Todėl pagalbą žuvininkystės sektoriui valstybė narė gali skirti tik tada, kai finansuojamos priemonės ir jų poveikis neprieštarauja Bendrijos teisei. Prieš skirdamos bet kokią pagalbą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad valstybės pagalbos gavėjai laikytųsi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių.

| (11) | Siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų proporcinga ir neviršytų reikiamo dydžio, pagalbos ribos, jei įmanoma, turėtų būti išreiškiamos pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamoms finansuoti išlaidoms. Dalimis mokamos pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas, pagalbos vertę diskontuojant ją suteikiant. Diskontuojant ir apskaičiuojant ne subsidijos forma teikiamos pagalbos dydį, naudojama suteikiant pagalbą galiojusi orientacinė palūkanų norma, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (8). |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų proporcinga ir neviršytų reikiamo dydžio, pagalbos ribos, jei įmanoma, turėtų būti išreiškiamos pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamoms finansuoti išlaidoms. Dalimis mokamos pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas, pagalbos vertę diskontuojant ją suteikiant. Diskontuojant ir apskaičiuojant ne subsidijos forma teikiamos pagalbos dydį, naudojama suteikiant pagalbą galiojusi orientacinė palūkanų norma, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (8).

| (12) | Atsižvelgiant į poreikį sukurti tinkamą kuo mažesnio konkurencijos iškraipymo sektoriuje, kuriam teikiama pagalba, ir šio reglamento tikslų pusiausvyrą, išimtis neturėtų būti taikoma individualiai pagalbai, kuri viršija nustatytą didžiausią sumą, neatsižvelgiant į tai, ar ji skiriama pagal pagalbos schemą, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į poreikį sukurti tinkamą kuo mažesnio konkurencijos iškraipymo sektoriuje, kuriam teikiama pagalba, ir šio reglamento tikslų pusiausvyrą, išimtis neturėtų būti taikoma individualiai pagalbai, kuri viršija nustatytą didžiausią sumą, neatsižvelgiant į tai, ar ji skiriama pagal pagalbos schemą, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis.

| (13) | Šis reglamentas neturėtų būti taikomas su eksportu susijusiai veiklai arba pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuojamiems produktams. Visų pirma jis neturėtų būti taikomas pagalbai, teikiamai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką, paprastai neturėtų būti laikoma eksporto pagalba. |
| --- | --- |

(13)

Šis reglamentas neturėtų būti taikomas su eksportu susijusiai veiklai arba pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuojamiems produktams. Visų pirma jis neturėtų būti taikomas pagalbai, teikiamai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką, paprastai neturėtų būti laikoma eksporto pagalba.

| (14) | Pagalba, suteikta sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9), turėtų būti vertinama vadovaujantis šiomis gairėmis, siekiant užkirsti kelią jų apėjimui. Todėl pagalba tokioms įmonėms neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Siekiant mažinti valstybių narių administracinę naštą, teikiant šiame reglamente nurodytą paramą, turėtų būti supaprastinta sunkumus patiriančios įmonės apibrėžtis, palyginti su Bendrijos gairėse pateikiama apibrėžtimi. Be to, MVĮ, įsteigtos mažiau nei prieš trejus metus, šio reglamento tikslais neturėtų būti tuo laikotarpiu laikomos sunkumų turinčiomis įmonėmis, nebent jos atitinka nacionalinių įstatymų kriterijus, pagal kuriuos joms gali būti iškelta kolektyvinė byla dėl nemokumo. Šie supaprastinimai neturėtų pažeisti Bendrijos gairėse numatytos šių MVĮ teisės gauti pagalbą, nenumatytą šiame reglamente; tokiai pagalbai ir toliau taikoma visa tose gairėse pateikta apibrėžtis. |
| --- | --- |

(14)

Pagalba, suteikta sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9), turėtų būti vertinama vadovaujantis šiomis gairėmis, siekiant užkirsti kelią jų apėjimui. Todėl pagalba tokioms įmonėms neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Siekiant mažinti valstybių narių administracinę naštą, teikiant šiame reglamente nurodytą paramą, turėtų būti supaprastinta sunkumus patiriančios įmonės apibrėžtis, palyginti su Bendrijos gairėse pateikiama apibrėžtimi. Be to, MVĮ, įsteigtos mažiau nei prieš trejus metus, šio reglamento tikslais neturėtų būti tuo laikotarpiu laikomos sunkumų turinčiomis įmonėmis, nebent jos atitinka nacionalinių įstatymų kriterijus, pagal kuriuos joms gali būti iškelta kolektyvinė byla dėl nemokumo. Šie supaprastinimai neturėtų pažeisti Bendrijos gairėse numatytos šių MVĮ teisės gauti pagalbą, nenumatytą šiame reglamente; tokiai pagalbai ir toliau taikoma visa tose gairėse pateikta apibrėžtis.

| (15) | Komisija turi užtikrinti, kad sankcionuota pagalba nekeistų prekybos sąlygų taip, jog tai prieštarautų bendrajam interesui. Todėl pagalba gavėjui, kuriam išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal ankstesnį Komisijos sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka, neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Taigi bet kokiai ad hoc pagalbai, išmokėtai tokiam gavėjui, ir bet kokiai pagalbos schemai, kurioje nėra nuostatos, aiškiai numatančios atsisakymą teikti pagalbą tokiems gavėjams, ir toliau turėtų būti taikomi reikalavimai pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Ši nuostata neturi paveikti pagalbos schemų gavėjų, kuriems nėra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, teisėtų lūkesčių. |
| --- | --- |

(15)

Komisija turi užtikrinti, kad sankcionuota pagalba nekeistų prekybos sąlygų taip, jog tai prieštarautų bendrajam interesui. Todėl pagalba gavėjui, kuriam išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal ankstesnį Komisijos sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka, neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Taigi bet kokiai ad hoc pagalbai, išmokėtai tokiam gavėjui, ir bet kokiai pagalbos schemai, kurioje nėra nuostatos, aiškiai numatančios atsisakymą teikti pagalbą tokiems gavėjams, ir toliau turėtų būti taikomi reikalavimai pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Ši nuostata neturi paveikti pagalbos schemų gavėjų, kuriems nėra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, teisėtų lūkesčių.

| (16) | Siekiant pašalinti skirtumus, kurie galėtų iškreipti konkurenciją, ir palengvinti įvairių Bendrijos ir nacionalinių iniciatyvų dėl MVĮ koordinavimą, šiame reglamente vartojama Reglamento (EB) Nr. 70/2001 I priede pateikta „mažųjų ir vidutinių įmonių“ apibrėžtis. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant pašalinti skirtumus, kurie galėtų iškreipti konkurenciją, ir palengvinti įvairių Bendrijos ir nacionalinių iniciatyvų dėl MVĮ koordinavimą, šiame reglamente vartojama Reglamento (EB) Nr. 70/2001 I priede pateikta „mažųjų ir vidutinių įmonių“ apibrėžtis.

| (17) | Siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą kontrolę, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik skaidriai pagalbai. Skaidri pagalba – tai pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex ante apskaičiuoti, neatlikus rizikos vertinimo. Pagalba, ypač kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria, kai bendros subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis orientacine norma, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (10). Pagalba, kurią sudaro fiskalinės priemonės, turėtų būti laikoma skaidria tada, kai tose priemonėse numatyta riba, užtikrinanti, kad nebūtų viršijama taikytina ribinė vertė. |
| --- | --- |

(17)

Siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą kontrolę, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik skaidriai pagalbai. Skaidri pagalba – tai pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex ante apskaičiuoti, neatlikus rizikos vertinimo. Pagalba, ypač kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria, kai bendros subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis orientacine norma, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (10). Pagalba, kurią sudaro fiskalinės priemonės, turėtų būti laikoma skaidria tada, kai tose priemonėse numatyta riba, užtikrinanti, kad nebūtų viršijama taikytina ribinė vertė.

| (18) | Pagalba, kurią sudaro garantijų schemos, turėtų būti laikoma skaidria, kai bendros subsidijos ekvivalento skaičiavimo metodologija patvirtinta, apie šią metodologiją pranešus Komisijai. Komisija nagrinės tokius pranešimus, remdamasi Komisijos pranešimu apie EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymą valstybės pagalbai garantijomis (11). Pagalba, kurią sudaro garantijų schemos, taip pat turėtų būti laikoma skaidria, kai pagalbos gavėjas yra MVĮ, o bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis mažiausiomis priemokomis, nurodytomis minėto pranešimo 3.3 ir 3.5 skirsniuose. |
| --- | --- |

(18)

Pagalba, kurią sudaro garantijų schemos, turėtų būti laikoma skaidria, kai bendros subsidijos ekvivalento skaičiavimo metodologija patvirtinta, apie šią metodologiją pranešus Komisijai. Komisija nagrinės tokius pranešimus, remdamasi Komisijos pranešimu apie EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymą valstybės pagalbai garantijomis (11). Pagalba, kurią sudaro garantijų schemos, taip pat turėtų būti laikoma skaidria, kai pagalbos gavėjas yra MVĮ, o bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis mažiausiomis priemokomis, nurodytomis minėto pranešimo 3.3 ir 3.5 skirsniuose.

| (19) | Atsižvelgiant į tai, kad sunku apskaičiuoti grąžintino avanso forma teikiamos pagalbos subsidijos ekvivalentą, tokiai pagalbai šis reglamentas turėtų būti taikomas tik tuomet, jei bendra grąžintino avanso suma yra mažesnė už šiame reglamente numatytą taikytiną atskiro pranešimo ribą ir didžiausią pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į tai, kad sunku apskaičiuoti grąžintino avanso forma teikiamos pagalbos subsidijos ekvivalentą, tokiai pagalbai šis reglamentas turėtų būti taikomas tik tuomet, jei bendra grąžintino avanso suma yra mažesnė už šiame reglamente numatytą taikytiną atskiro pranešimo ribą ir didžiausią pagalbos intensyvumą.

| (20) | Atsižvelgiant į Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, įprastų pagalbos gavėjo veiklos sąnaudų nuolatinis arba periodiškas mažinimas paprastai neturėtų būti vienintelis tokios pagalbos poveikis, ir pagalba turėtų būti proporcinga kliūtims, kurias reikia įveikti norint užtikrinti socialinę ir ekonominę naudą, laikomą atitinkančia Bendrijos interesus. Valstybės pagalbos priemonės, kuriomis tiesiog siekiama pagerinti finansinę gamintojų padėtį, bet visiškai neprisidedama prie sektoriaus plėtros, visų pirma pagalba, kuri teikiama remiantis tik kaina, kiekiu, gamybos vienetu arba gamybos priemonių vienetu, yra laikomos su bendrąja rinka nesuderinama pagalba veiklai. Be to, tikėtina, kad tokia pagalba kliudys bendro rinkos organizavimo mechanizmams. Todėl tikslinga susiaurinti šio reglamento taikymo sritį ir jį taikyti tik pagalbai investicijoms ir pagalbai tam tikroms socialinėms bei ekonominėms priemonėms. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, įprastų pagalbos gavėjo veiklos sąnaudų nuolatinis arba periodiškas mažinimas paprastai neturėtų būti vienintelis tokios pagalbos poveikis, ir pagalba turėtų būti proporcinga kliūtims, kurias reikia įveikti norint užtikrinti socialinę ir ekonominę naudą, laikomą atitinkančia Bendrijos interesus. Valstybės pagalbos priemonės, kuriomis tiesiog siekiama pagerinti finansinę gamintojų padėtį, bet visiškai neprisidedama prie sektoriaus plėtros, visų pirma pagalba, kuri teikiama remiantis tik kaina, kiekiu, gamybos vienetu arba gamybos priemonių vienetu, yra laikomos su bendrąja rinka nesuderinama pagalba veiklai. Be to, tikėtina, kad tokia pagalba kliudys bendro rinkos organizavimo mechanizmams. Todėl tikslinga susiaurinti šio reglamento taikymo sritį ir jį taikyti tik pagalbai investicijoms ir pagalbai tam tikroms socialinėms bei ekonominėms priemonėms.

| (21) | Siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų būtina ir skatintų plėtoti tam tikras veiklos rūšis, šis reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, skiriamai tokių rūšių veiklai, kurią pagalbos gavėjas jau vykdytų įprastomis rinkos sąlygomis. Turėtų būti laikoma, kad tokia paskata yra tuo atveju, jei, prieš pradėdamas veiklą, susijusią su remiamo projekto ar veiklos įgyvendinimu, pagalbos gavėjas pateikia paraišką valstybei narei. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų būtina ir skatintų plėtoti tam tikras veiklos rūšis, šis reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, skiriamai tokių rūšių veiklai, kurią pagalbos gavėjas jau vykdytų įprastomis rinkos sąlygomis. Turėtų būti laikoma, kad tokia paskata yra tuo atveju, jei, prieš pradėdamas veiklą, susijusią su remiamo projekto ar veiklos įgyvendinimu, pagalbos gavėjas pateikia paraišką valstybei narei.

| (22) | Siekiant nustatyti, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų atskiro pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo, reikėtų atsižvelgti į bendrą remiamai veiklai ar projektui valstybės skiriamą paramos sumą, neatsižvelgiant į tai, ar tokia parama finansuojama iš vietos, regioninių, nacionalinių ar Bendrijos šaltinių. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant nustatyti, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų atskiro pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo, reikėtų atsižvelgti į bendrą remiamai veiklai ar projektui valstybės skiriamą paramos sumą, neatsižvelgiant į tai, ar tokia parama finansuojama iš vietos, regioninių, nacionalinių ar Bendrijos šaltinių.

| (23) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas toliau nurodytoms pagalbos rūšims: pagalbai žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui arba laikinai, pagalbai socialinio ir ekonominio pobūdžio priemonėms finansuoti, pagalbai gamybinėms investicijoms į akvakultūrą, pagalbai vandens aplinkos apsaugos priemonėms, pagalbai visuomenės ir gyvūnų sveikatai skirtoms priemonėms, pagalbai vidaus vandenų žvejybai, pagalbai žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimui ir rinkodarai, pagalbai bendro intereso priemonėms, kurios įgyvendinamos aktyviai remiant patiems ūkio subjektams arba organizacijoms, veikiančioms gamintojų arba kitos valstybių narių pripažintos organizacijos vardu, pagalbai bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti ir plėtoti vandens gyvūniją ir augaliją prisidedant prie vandens aplinkos gerinimo, pagalbai investavimui į valstybinius arba privačius žvejybos uostus, iškrovimo vietas ir žvejybos priedangas, pagalbai bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama įgyvendinti kokybės ir vertės didinimo, žuvininkystės ir akvakultūros produktų naujų rinkų plėtros ar skatinimo kampanijų politiką, pagalbai bandomiesiems projektams, pagalbai žvejybos laivų perorientavimui siekiant pakeisti jų paskirtį ir su technine parama susijusiai pagalbai. |
| --- | --- |

(23)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas toliau nurodytoms pagalbos rūšims: pagalbai žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui arba laikinai, pagalbai socialinio ir ekonominio pobūdžio priemonėms finansuoti, pagalbai gamybinėms investicijoms į akvakultūrą, pagalbai vandens aplinkos apsaugos priemonėms, pagalbai visuomenės ir gyvūnų sveikatai skirtoms priemonėms, pagalbai vidaus vandenų žvejybai, pagalbai žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimui ir rinkodarai, pagalbai bendro intereso priemonėms, kurios įgyvendinamos aktyviai remiant patiems ūkio subjektams arba organizacijoms, veikiančioms gamintojų arba kitos valstybių narių pripažintos organizacijos vardu, pagalbai bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti ir plėtoti vandens gyvūniją ir augaliją prisidedant prie vandens aplinkos gerinimo, pagalbai investavimui į valstybinius arba privačius žvejybos uostus, iškrovimo vietas ir žvejybos priedangas, pagalbai bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama įgyvendinti kokybės ir vertės didinimo, žuvininkystės ir akvakultūros produktų naujų rinkų plėtros ar skatinimo kampanijų politiką, pagalbai bandomiesiems projektams, pagalbai žvejybos laivų perorientavimui siekiant pakeisti jų paskirtį ir su technine parama susijusiai pagalbai.

| (24) | Kai 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (12), 14 straipsnyje numatytos mokesčių lengvatos vienodai taikomos visam žuvininkystės sektoriui, Komisija mano, kad jos gali prisidėti prie sektoriaus plėtros ir tarnauti bendram interesui. Šios lengvatos buvo vienodai taikomos valstybėse narėse, ir patirtis, įgyta taikant šias priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 1595/2004, parodė, kad jos neturėjo neigiamos įtakos prekybos sąlygoms ir padeda siekti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, nes užtikrina tvarias ekonomikos ir socialines sąlygas. Atsižvelgiant į priemonės skaidrumą, nes pagalba skaičiuojama pagal faktinį laivo sunaudotą kuro kiekį, ir atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas taikomas tik MVĮ, ir kad didžioji dalis Europos Sąjungos žvejybos įmonių yra MVĮ (dauguma įmonių, kurios pasinaudoja šiomis mokesčių lengvatomis yra mažos įmonės, turinčios tik vieną laivą), Komisija mano, kad tokios priemonės negali netinkamai iškreipti konkurencijos ir turėti tokios neigiamos įtakos prekybos sąlygoms, kad tai prieštarautų bendram interesui. Todėl tokios lengvatos, jei jos sudaro valstybės pagalbą, turėtų būti paskelbtos suderinamomis su bendrąja rinka ir joms neturėtų būti taikomas ES Sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimas pranešti, su sąlyga, kad jos atitinka tas direktyvas ir yra taikomos visam žuvininkystės sektoriui. Be to, tam tikromis sąlygomis, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti skelbiama, kad mokesčių lengvatos vidaus vandenų žvejybai ir žuvivaisos darbams, kurias valstybės narės gali įvesti pagal Tarybos direktyvos 2003/96/EB 15 straipsnį, yra suderinamos su bendrąja rinka ir joms negalioja Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti. |
| --- | --- |

(24)

Kai 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (12), 14 straipsnyje numatytos mokesčių lengvatos vienodai taikomos visam žuvininkystės sektoriui, Komisija mano, kad jos gali prisidėti prie sektoriaus plėtros ir tarnauti bendram interesui. Šios lengvatos buvo vienodai taikomos valstybėse narėse, ir patirtis, įgyta taikant šias priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 1595/2004, parodė, kad jos neturėjo neigiamos įtakos prekybos sąlygoms ir padeda siekti Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, nes užtikrina tvarias ekonomikos ir socialines sąlygas. Atsižvelgiant į priemonės skaidrumą, nes pagalba skaičiuojama pagal faktinį laivo sunaudotą kuro kiekį, ir atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas taikomas tik MVĮ, ir kad didžioji dalis Europos Sąjungos žvejybos įmonių yra MVĮ (dauguma įmonių, kurios pasinaudoja šiomis mokesčių lengvatomis yra mažos įmonės, turinčios tik vieną laivą), Komisija mano, kad tokios priemonės negali netinkamai iškreipti konkurencijos ir turėti tokios neigiamos įtakos prekybos sąlygoms, kad tai prieštarautų bendram interesui. Todėl tokios lengvatos, jei jos sudaro valstybės pagalbą, turėtų būti paskelbtos suderinamomis su bendrąja rinka ir joms neturėtų būti taikomas ES Sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimas pranešti, su sąlyga, kad jos atitinka tas direktyvas ir yra taikomos visam žuvininkystės sektoriui. Be to, tam tikromis sąlygomis, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti skelbiama, kad mokesčių lengvatos vidaus vandenų žvejybai ir žuvivaisos darbams, kurias valstybės narės gali įvesti pagal Tarybos direktyvos 2003/96/EB 15 straipsnį, yra suderinamos su bendrąja rinka ir joms negalioja Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti.

| (25) | Norint užtikrinti skaidrumą ir veiksmingą kontrolę pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 3 straipsnį, tikslinga nustatyti standartinę formą, kuria valstybės narės pateiktų Komisijai informacijos santrauką kai tik, laikantis šio reglamento, būtų įgyvendinama pagalbos schema arba skiriama individuali pagalba. Kiekvienai pagalbos priemonei, apie kurią jai pranešama, Komisija suteiks identifikacinį numerį. Tai, kad pagalbos priemonei suteikiamas toks numeris, nereiškia, kad Komisija išnagrinėjo, ar priemonė atitinka šio reglamento sąlygas. Todėl tai nesukuria valstybei narei arba pagalbos gavėjui teisėtų lūkesčių, kad pagalbos priemonės atitinka šį reglamentą. |
| --- | --- |

(25)

Norint užtikrinti skaidrumą ir veiksmingą kontrolę pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 3 straipsnį, tikslinga nustatyti standartinę formą, kuria valstybės narės pateiktų Komisijai informacijos santrauką kai tik, laikantis šio reglamento, būtų įgyvendinama pagalbos schema arba skiriama individuali pagalba. Kiekvienai pagalbos priemonei, apie kurią jai pranešama, Komisija suteiks identifikacinį numerį. Tai, kad pagalbos priemonei suteikiamas toks numeris, nereiškia, kad Komisija išnagrinėjo, ar priemonė atitinka šio reglamento sąlygas. Todėl tai nesukuria valstybei narei arba pagalbos gavėjui teisėtų lūkesčių, kad pagalbos priemonės atitinka šį reglamentą.

| (26) | Dėl tų pačių priežasčių Komisija turėtų nustatyti specialius metinių ataskaitų, kurias valstybės narės turi pateikti Komisijai, formos ir turinio reikalavimus. Be to, tikslinga nustatyti taisykles dėl dokumentų, kuriuos turėtų saugoti valstybės narės ir susijusių su pagalbos schemomis bei individualia pagalba, kurioms pagal šį reglamentą taikoma išimtis, kaip numatyta reikalavimuose, išdėstytuose 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (13), 15 straipsnyje. |
| --- | --- |

(26)

Dėl tų pačių priežasčių Komisija turėtų nustatyti specialius metinių ataskaitų, kurias valstybės narės turi pateikti Komisijai, formos ir turinio reikalavimus. Be to, tikslinga nustatyti taisykles dėl dokumentų, kuriuos turėtų saugoti valstybės narės ir susijusių su pagalbos schemomis bei individualia pagalba, kurioms pagal šį reglamentą taikoma išimtis, kaip numatyta reikalavimuose, išdėstytuose 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (13), 15 straipsnyje.

| (27) | Siekiant kontroliuoti šio reglamento įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos iš valstybių narių gauti visą reikiamą informaciją apie priemones, įgyvendintas taikant šį reglamentą. Valstybėms narėms per priimtiną laiką neperdavus informacijos apie šias pagalbos priemones, gali būti laikoma, kad tai ženklas, jog šio reglamento sąlygų nesilaikyta. Valstybei narei neperdavus pagalbos priemonei kontroliuoti reikalingos informacijos, Komisija gali nuspręsti, kad šis reglamentas arba tam tikra jo dalis turėtų būti panaikinami šios valstybės narės atžvilgiu, ir kad apie visas vėlesnes pagalbos priemonės, įskaitant naujas individualios pagalbos priemones, suteiktas pagal pagalbos schemas, kurioms anksčiau buvo taikomas šis reglamentas, būtina pranešti Komisijai pagal Sutarties 88 straipsnį. Kai tik valstybė narė perduoda tikslią ir išsamią informaciją, Komisija turėtų leisti, kad šis reglamentas vėl būtų taikomas visa apimtimi. |
| --- | --- |

(27)

Siekiant kontroliuoti šio reglamento įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos iš valstybių narių gauti visą reikiamą informaciją apie priemones, įgyvendintas taikant šį reglamentą. Valstybėms narėms per priimtiną laiką neperdavus informacijos apie šias pagalbos priemones, gali būti laikoma, kad tai ženklas, jog šio reglamento sąlygų nesilaikyta. Valstybei narei neperdavus pagalbos priemonei kontroliuoti reikalingos informacijos, Komisija gali nuspręsti, kad šis reglamentas arba tam tikra jo dalis turėtų būti panaikinami šios valstybės narės atžvilgiu, ir kad apie visas vėlesnes pagalbos priemonės, įskaitant naujas individualios pagalbos priemones, suteiktas pagal pagalbos schemas, kurioms anksčiau buvo taikomas šis reglamentas, būtina pranešti Komisijai pagal Sutarties 88 straipsnį. Kai tik valstybė narė perduoda tikslią ir išsamią informaciją, Komisija turėtų leisti, kad šis reglamentas vėl būtų taikomas visa apimtimi.

| (28) | Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 galiojimo pabaigos datą ir į tai, kad pagalbos skyrimo pagal šį reglamentą sąlygos yra suvienodintos su Europos žuvininkystės fondo taikymo sąlygomis, tikslinga, kad šio reglamento taikymo laikotarpis baigtųsi tą dieną, kurią baigs galioti Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006. Jei pasibaigus šio reglamento galiojimo laikui jis nebus pratęstas, pagalbos schemoms, kurioms pagal šį reglamentą jau taikoma išimtis, tokia išimtis turėtų būti taikoma dar šešis mėnesius. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 galiojimo pabaigos datą ir į tai, kad pagalbos skyrimo pagal šį reglamentą sąlygos yra suvienodintos su Europos žuvininkystės fondo taikymo sąlygomis, tikslinga, kad šio reglamento taikymo laikotarpis baigtųsi tą dieną, kurią baigs galioti Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006. Jei pasibaigus šio reglamento galiojimo laikui jis nebus pratęstas, pagalbos schemoms, kurioms pagal šį reglamentą jau taikoma išimtis, tokia išimtis turėtų būti taikoma dar šešis mėnesius.

| (29) | Tikslinga nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas šio reglamento įsigaliojimo metu likusiems neišnagrinėtiems pranešimams ir iki šio reglamento įsigaliojimo datos skirtai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, bei pagalbai, atitinkančiai 2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1595/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (14), nustatytas sąlygas, |
| --- | --- |

(29)

Tikslinga nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas šio reglamento įsigaliojimo metu likusiems neišnagrinėtiems pranešimams ir iki šio reglamento įsigaliojimo datos skirtai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, bei pagalbai, atitinkančiai 2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1595/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (14), nustatytas sąlygas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas skaidriai pagalbai, skiriamai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios verčiasi žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | pagalbai, kurios dydis yra nustatytas remiantis į rinką pateiktų produktų kaina arba kiekiu; |
| --- | --- |

a)

pagalbai, kurios dydis yra nustatytas remiantis į rinką pateiktų produktų kaina arba kiekiu;

| b) | pagalbą su eksportu susijusiai veiklai, tai yra pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei jo veikimu, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla; |
| --- | --- |

b)

pagalbą su eksportu susijusiai veiklai, tai yra pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei jo veikimu, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla;

| c) | pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietinių nei importuojamų prekių naudojimui; |
| --- | --- |

c)

pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietinių nei importuojamų prekių naudojimui;

| d) | pagalbai, kuri teikiama sunkumų turinčioms įmonėms; |
| --- | --- |

d)

pagalbai, kuri teikiama sunkumų turinčioms įmonėms;

| e) | pagalbos schemoms, į kurias aiškiai neįtrauktas individualios pagalbos mokėjimas įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal Komisijos sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka; |
| --- | --- |

e)

pagalbos schemoms, į kurias aiškiai neįtrauktas individualios pagalbos mokėjimas įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal Komisijos sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka;

| f) | ad hoc pagalbai įmonei, kuriai yra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti po to, kai Komisija savo sprendime paskelbė, kad pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

f)

ad hoc pagalbai įmonei, kuriai yra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti po to, kai Komisija savo sprendime paskelbė, kad pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka.

3.   Šis reglamentas netaikomas individualiems projektams skirtai pagalbai, kai reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 2 mln. EUR arba kai metinis pagalbos dydis vienam gavėjui viršija 1 mln. EUR.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys:

| a) | pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti visus Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

a)

pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti visus Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus;

| b) | pagalbos schema – kiekvienas aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai akte nurodytoms įmonėms galima teikti individualią pagalbą nereikalaujant kitų įgyvendinimo priemonių, ir kiekvienas aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi bei neribotam laikotarpiui skiriama pagalba ir (arba) neriboto dydžio pagalba; |
| --- | --- |

b)

pagalbos schema – kiekvienas aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai akte nurodytoms įmonėms galima teikti individualią pagalbą nereikalaujant kitų įgyvendinimo priemonių, ir kiekvienas aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi bei neribotam laikotarpiui skiriama pagalba ir (arba) neriboto dydžio pagalba;

| c) | individuali pagalba – pagal pagalbos schemą suteikta ad hoc pagalba ir pagalba, apie kurią reikia pranešti; |
| --- | --- |

c)

individuali pagalba – pagal pagalbos schemą suteikta ad hoc pagalba ir pagalba, apie kurią reikia pranešti;

| d) | ad hoc pagalba – ne pagal pagalbos schemą suteikta individuali pagalba; |
| --- | --- |

d)

ad hoc pagalba – ne pagal pagalbos schemą suteikta individuali pagalba;

| e) | pagalbos intensyvumas – pagalbos dydis, išreikštas tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi; |
| --- | --- |

e)

pagalbos intensyvumas – pagalbos dydis, išreikštas tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi;

| f) | žuvininkystės produktas – jūroje arba vidaus vandenyse sugauti produktai ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 1 straipsnyje išvardyti akvakultūros produktai; |
| --- | --- |

f)

žuvininkystės produktas – jūroje arba vidaus vandenyse sugauti produktai ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 1 straipsnyje išvardyti akvakultūros produktai;

| g) | mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – mažosios ir vidutinio dydžio įmonės, kaip apibrėžta 2008 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. .../2008 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo skelbiant tam tikrų rūšių pagalbą suderinamą su bendrąja rinka (15) 2 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

g)

mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – mažosios ir vidutinio dydžio įmonės, kaip apibrėžta 2008 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. .../2008 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo skelbiant tam tikrų rūšių pagalbą suderinamą su bendrąja rinka (15) 2 straipsnio 7 dalyje;

| h) | skaidri pagalba – pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex antie apskaičiuoti, neatlikus rizikos vertinimo; |
| --- | --- |

h)

skaidri pagalba – pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex antie apskaičiuoti, neatlikus rizikos vertinimo;

| i) | sunkumus patirianti įmonė – įmonė, kuri atitinka tokias sąlygas:






  — | jei tai ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė: praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną jo ketvirtadalį – per pastaruosius 12 mėnesių, arba |
| --- | --- | --- |

i)

sunkumus patirianti įmonė – įmonė, kuri atitinka tokias sąlygas:

—

jei tai ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė: praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną jo ketvirtadalį – per pastaruosius 12 mėnesių, arba

| — | jei nors keletas bendrovės narių yra neribotai atsakingi už bendrovės skolą: kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės sąskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis – per pastaruosius 12 mėnesių, arba |
| --- | --- |

—

jei nors keletas bendrovės narių yra neribotai atsakingi už bendrovės skolą: kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės sąskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis – per pastaruosius 12 mėnesių, arba

| — | bet kurios rūšies bendrovė: jei remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

—

bet kurios rūšies bendrovė: jei remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra.

3 straipsnis

Išimties taikymo sąlygos

1.   Ad hoc pagalba, atitinkanti visas šiame reglamente numatytas sąlygas, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir apie ją nebūtina pranešti, kaip numatyta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje, jeigu buvo pateikta 25 straipsnio 1 dalyje numatyta sutrumpinta informacija ir prie pagalbos yra aiški nuoroda į šį reglamentą, nurodant jo pavadinimą ir paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje duomenis.

2.   Pagalbos schemos, atitinkančios visas šiame reglamente numatytas sąlygas, neprieštarauja bendrajai rinkai pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir joms netaikomas reikalavimas pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, jeigu buvo pateikta šio reglamento 25 straipsnio 1 dalyje numatyta sutrumpinta informacija, jei bet kokia individuali pagalba, kuri gali būti teikiama pagal šią schemą, atitinka visas šio reglamento sąlygas ir jei šioje schemoje yra aiški nuoroda į šį reglamentą, nurodant jo pavadinimą ir paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje duomenis.

3.   Individuali pagalba, teikiama pagal 2 dalyje minimą schemą, turi būti suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir apie ją nebūtina pranešti, kaip numatyta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje, jeigu suteikta pagalba tiesiogiai atitinka visas šio reglamento sąlygas, jei buvo pateikta 25 straipsnio 1 dalyje numatyta sutrumpinta informacija ir individualios pagalbos priemonėje yra aiški nuoroda į šį reglamentą, nurodant jo pavadinimą ir paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje duomenis.

4.   Prieš skirdamos bet kokią pagalbą pagal šį reglamentą, valstybės narės patikrina, kad finansuojamos priemonės ir jų poveikis neprieštarautų Bendrijos teisei.

5.   Apie pagalbos priemones pagal šį reglamentą nereikia pranešti tik tada, kai jose aiškiai numatoma, kad pagalbos skyrimo laikotarpiu valstybės narės tikrina, kad pagalbos gavėjai laikytųsi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių, ir jei tuo laikotarpiu nustatoma, kad pagalbos gavėjas nesilaiko bendros žuvininkystės politikos taisyklių, pagalba grąžinama proporcingai pažeidimo sunkumui.

4 straipsnis

Pagalbos intensyvumas ir tinkamos finansuoti išlaidos

1.   Apskaičiuojant pagalbos intensyvumą, visi naudojami skaičiai imami iki bet kokio mokesčių ar kitų rinkliavų išskaičiavimo. Jeigu pagalba teikiama kitokia nei subsidijos forma, pagalbos dydis yra pagalbos subsidijos ekvivalentas. Keliomis dalimis mokama pagalba diskontuojama iki jos vertės suteikimo metu. Diskontuojant naudojama suteikiant pagalbą galiojusi orientacinė palūkanų norma. Tais atvejais, kai pagalba suteikiama atleidžiant nuo ateityje mokėtinų mokesčių arba juos sumažinant, su sąlyga, kad laikomasi tam tikro pagalbos intensyvumo, nustatyto bendruoju subsidijos ekvivalentu, pagalbos dalys diskontuojamos, remiantis orientacinėmis palūkanų normomis, taikytinomis įvairiu metu, kai įsigalioja mokesčių lengvatos.

2.   Tinkamos finansuoti išlaidos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 55 straipsnio 2 ir 5 dalių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 26 straipsnio reikalavimus, ir patvirtinamos dokumentais, kurie yra aiškūs ir detalizuoja išlaidas papunkčiui.

5 straipsnis

Pagalbos skaidrumas

1.   Šis reglamentas taikomas tik skaidriai pagalbai. Skaidria laikoma visų pirma tokių rūšių pagalba:

| a) | tiesioginės dotacijos ir palūkanų subsidijos; |
| --- | --- |

a)

tiesioginės dotacijos ir palūkanų subsidijos;

| b) | pagalba, kurią sudaro paskolos, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis subsidijos suteikimo metu vyravusiomis orientacinėmis palūkanų normomis ir atsižvelgiant į tai, ar yra užtikrinamos pakankamomis garantijomis ir (arba) nesukelia nepagrįstai didelės rizikos, susijusios su paskola; |
| --- | --- |

b)

pagalba, kurią sudaro paskolos, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis subsidijos suteikimo metu vyravusiomis orientacinėmis palūkanų normomis ir atsižvelgiant į tai, ar yra užtikrinamos pakankamomis garantijomis ir (arba) nesukelia nepagrįstai didelės rizikos, susijusios su paskola;

| c) | pagalba, kurią sudaro garantijų schemos,






  — | kai bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti taikoma metodika buvo patvirtinta prieš tai apie ją pranešus Komisijai ir patvirtintoje metodikoje yra aiškiai apibrėžta garantijų rūšis bei pagrindinių sandorių rūšis taikant šį reglamentą, arba |
| --- | --- | --- |

c)

pagalba, kurią sudaro garantijų schemos,

—

kai bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti taikoma metodika buvo patvirtinta prieš tai apie ją pranešus Komisijai ir patvirtintoje metodikoje yra aiškiai apibrėžta garantijų rūšis bei pagrindinių sandorių rūšis taikant šį reglamentą, arba

| — | kai bendros subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis mažiausiomis priemokomis, nurodytomis Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymą valstybės pagalbai garantijomis; |
| --- | --- |

—

kai bendros subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas remiantis mažiausiomis priemokomis, nurodytomis Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymą valstybės pagalbai garantijomis;

| d) | pagalba, kurią sudaro fiskalinės priemonės, laikoma skaidria tada, kai tose priemonėse yra numatyta riba, užtikrinanti, kad nebūtų viršijama taikytina ribinė vertė. |
| --- | --- |

d)

pagalba, kurią sudaro fiskalinės priemonės, laikoma skaidria tada, kai tose priemonėse yra numatyta riba, užtikrinanti, kad nebūtų viršijama taikytina ribinė vertė.

2.   Skaidria nelaikoma visų pirma tokių rūšių pagalba:

| a) | pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos; |
| --- | --- |

a)

pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos;

| b) | pagalba, kurią sudaro rizikos kapitalo priemonės. |
| --- | --- |

b)

pagalba, kurią sudaro rizikos kapitalo priemonės.

3.   Pagalba grąžintinomis avansinėmis išmokomis skaidria laikoma tik tuo atveju, kai bendra grąžintinų avansinių išmokų suma neviršija pagal šį reglamentą taikytinos ribinės vertės. Jei riba yra išreikšta pagalbos intensyvumu, bendra grąžintino avanso suma, išreikšta tinkamų finansuoti išlaidų procentu, negali viršyti taikytino pagalbos intensyvumo.

6 straipsnis

Kaupimas

1.   Nustatant, ar laikomasi 1 straipsnio 3 dalyje nustatytų individualaus pranešimo ribinių verčių ir 2 skyriuje nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo, atsižvelgiama į bendrą valstybės paramos sumą remiamai veiklai arba projektui, nepriklausomai nuo to, ar ta parama finansuojama iš vietos, regioninių, nacionalinių ar Bendrijos šaltinių.

2.   Pagalba, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, gali būti sumuojama su bet kuria kita pagalba, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, jei tokios pagalbos priemonės yra susijusios su pripažintoms skirtingomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis.

3.   Pagalba, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, nesumuojama su jokia kita pagalba, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, de minimis pagalba, atitinkančia Komisijos reglamente (EB) Nr. 875/2006 (16) nustatytas sąlygas, arba su kitu Bendrijos finansavimu, susijusiu su tomis pačiomis finansuoti tinkamomis išlaidomis (kurios iš dalies arba visiškai sutampa), jei tokio sumavimo rezultatas – viršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagalbos suma, pagal šį reglamentą taikoma tokiai pagalbai.

7 straipsnis

Skatinamasis poveikis

1.   Pagal šį reglamentą išimtis taikoma tik pagalbai, kuri turi skatinamąjį poveikį.

2.   Laikoma, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei gavęs ją gavėjas gali vykdyti veiklą ar projektus, kurių jis nebūtų vykdęs, jeigu nebūtų gavęs pagalbos.

Laikoma, kad ši sąlyga įvykdyta, jei prieš prasidedant projekto darbams ar veiklai, pagalbos gavėjas buvo pateikęs pagalbos prašymą atitinkamai valstybei narei.

3.   2 dalyje išdėstyta sąlyga netaikoma fiskalinėms priemonėms, suteikiančioms teisę į pagalbą pagal objektyvius kriterijus, toliau nepaliekant valstybei narei teisės spręsti, jei tos fiskalinės priemonės priimtos prieš pradedant darbą, susijusį su remiamu projektu ar veikla.

4.   Jei nesilaikoma 1–3 dalyse išdėstytų sąlygų, išimtis pagal šį reglamentą nebus taikoma visai pagalbos priemonei.

2   SKYRIUS

PAGALBOS KATEGORIJOS

8 straipsnis

Pagalba žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui

Pagalba žvejybos laivų žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 23 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 4 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 23 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 4 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

9 straipsnis

Pagalba laikinam žvejybos veiklos nutraukimui

Žvejams ir žvejybos laivų savininkams teikiama pagalba laikinam žvejybos veiklos nutraukimui neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka sąlygas, išdėstytas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 24 straipsnyje; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka sąlygas, išdėstytas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 24 straipsnyje; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

10 straipsnis

Pagalba laivyno administracijai skirtam socialinio ir ekonominio pobūdžio kompensavimui

Socialinių ir ekonominių priemonių finansavimui skirta pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 26 straipsnio 3 dalies ir 27 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 8 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 26 straipsnio 3 dalies ir 27 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 8 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

11 straipsnis

Pagalba gamybinėms investicijoms į akvakultūrą

Pagalba gamybinėms investicijoms į akvakultūrą neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 29 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 9 ir 10 straipsnių sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 29 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 9 ir 10 straipsnių sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

12 straipsnis

Pagalba vandens aplinkos apsaugos priemonėms

Pagalba akvakultūros gamybos metodų, kurie padeda apsaugoti ir gerinti aplinką ir išsaugoti gamtą, taikymui kompensuoti neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 30 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 11 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 30 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 11 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

13 straipsnis

Pagalba visuomenės sveikatai skirtoms priemonėms

Pagalba moliuskų augintojams laikinam ūkiuose auginamų moliuskų rinkimo sustabdymui kompensuoti neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 31 straipsnių sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 31 straipsnių sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

14 straipsnis

Pagalba gyvūnų sveikatai skirtoms priemonėms

Pagalba gyvūnų sveikatai skirtoms priemonėms neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 32 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 12 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 28 ir 32 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 12 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

15 straipsnis

Pagalba vidaus vandenų žvejybai

Pagalba vidaus vandenų žvejybai neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 33 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 13 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 33 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 13 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

16 straipsnis

Pagalba perdirbimui ir rinkodarai

Pagalba žuvininkystės produktų perdirbimui ir rinkodarai neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 34 ir 35 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 14 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 34 ir 35 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 14 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

17 straipsnis

Pagalba bendriems veiksmams

Pagalba bendro intereso priemonėms, kurios įgyvendinamos aktyviai remiant patiems ūkio subjektams arba organizacijoms, veikiančioms gamintojų arba kitos valstybių narių pripažintos organizacijos vardu, neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 37 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 15 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 37 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 15 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

18 straipsnis

Pagalba vandens gyvūnijos ir augalijos apsaugai ir plėtojimui skirtoms priemonėms

Pagalba bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti ir plėtoti vandens gyvūniją ir augaliją prisidedant prie vandens aplinkos gerinimo, neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 38 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 16 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 38 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 16 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

19 straipsnis

Pagalba investicijoms į žvejybos uostus, iškrovimo vietas ir žvejybos priedangas

Pagalba investicijoms į valstybinius arba privačius žvejybos uostus, iškrovimo vietas ir žvejybos priedangas neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 39 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 17 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 39 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 17 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

20 straipsnis

Pagalba naujų rinkų plėtrai ir skatinimo kampanijoms

Pagalba bendro intereso priemonėms, kuriomis siekiama įgyvendinti kokybės ir vertės didinimo, žuvininkystės ir akvakultūros produktų naujų rinkų plėtros arba skatinimo kampanijų politiką, neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 40 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 18 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 40 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 18 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

21 straipsnis

Pagalba bandomiesiems projektams

Pagalba bandomiesiems projektams neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 41 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 19 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 41 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 19 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

22 straipsnis

Pagalba žvejybos laivų perorientavimui siekiant pakeisti jų paskirtį

Pagalba žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava ir įregistruotų Bendrijoje, perorientavimui keičiant jų paskirtį mokymo arba mokslinių tyrimų žuvininkystės sektoriuje arba kitos, su žvejyba nesusijusios veiklos, tikslais neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 42 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 20 straipsnio sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 36 ir 42 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 20 straipsnio sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

23 straipsnis

Pagalba techninei paramai

Pagalba techninei paramai, neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jei:

| a) | pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 46 straipsnio 2 ir 3 dalių sąlygas; ir |
| --- | --- |

a)

pagalba atitinka Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 46 straipsnio 2 ir 3 dalių sąlygas; ir

| b) | pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio. |
| --- | --- |

b)

pagalbos suma, išreikšta subsidijos ekvivalentu, neviršija Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 II priede nustatyto viso viešųjų įnašų dydžio.

24 straipsnis

Atleidimas nuo mokesčių pagal Direktyvą 2003/96/EB

1.   Visam žuvininkystės sektoriui taikomi atleidimai nuo mokesčių, kuriuos valstybės narės nustato pagal Direktyvos 2003/96/EB 14 straipsnį ir juo vadovaudamosi, tiek, kiek jie sudaro valstybės pagalbą, neprieštarauja bendrajai rinkai ir jiems netaikomas Sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimas pranešti.

2.   Pagalba aplinkosaugai, teikiama kaip mokesčių lengvata vidaus vandenų žvejybai ir žuvivaisos darbams, kurią valstybės narės gali įvesti pagal Direktyvos 2003/96/EB 15 straipsnį, yra suderinama su bendrąja rinka ir jai negalioja Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas pranešti, su sąlyga, kad ši lengvata nebus taikoma ilgiau nei 10 metų. Po šio 10 metų laikotarpio valstybės narės iš naujo įvertina atitinkamų pagalbos priemonių tinkamumą.

Mokesčių lengvatos gavėjas moka bent minimalaus Bendrijos mokesčių lygio, nustatyto toje direktyvoje, dydžio mokesčius.

3   SKYRIUS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Skaidrumas ir kontrolė

1.   Įsigaliojus pagalbos schemai arba paskyrus ad hoc pagalbą, kuri šiuo reglamentu atleista nuo reikalavimo apie ją pranešti, valstybė narė pateikia Komisijai sutrumpintą informaciją apie tokią pagalbos priemonę. Ši informacija pateikiama elektroniniu formatu, naudojantis Komisijos nustatyta IT programa, I priede pateikta forma.

Komisija nedelsdama patvirtina minėtos sutrumpintos informacijos gavimą.

Valstybių narių pagal 1 dalį pateikta sutrumpinta informacija spausdinama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir Komisijos tinklavietėje.

2.   Įsigaliojus pagalbos schemai arba paskyrus ad hoc pagalbą, kuri šiuo reglamentu atleista nuo reikalavimo apie ją pranešti, atitinkama valstybė narė internete skelbia visą tokios pagalbos priemonės tekstą, nurodydama šios pagalbos skyrimo kriterijus bei sąlygas ir pagalbą skiriančios institucijos duomenis. Atitinkama valstybė narė turi užtikrinti, kad visas pagalbos priemonės tekstas būtų prieinamas internete tol, kol galioja atitinkama pagalbos priemonė. Atitinkamos valstybės narės pagal 1 dalį pateiktoje sutrumpintoje informacijoje turi būti interneto adresas, kuriame būtų tiesioginė nuoroda į visą pagalbos priemonės tekstą. Šis internetinis adresas taip pat įtraukiamas ir į metinę ataskaitą, kuri teikiama pagal 4 dalį.

3.   Teikiant individualią pagalbą, kuri šiuo reglamentu atleista nuo reikalavimo apie ją pranešti, išskyrus pagalbą fiskalinių priemonių forma, pagalbos skyrimo dokumente pateikiama aiški nuoroda į konkrečias šio reglamento nuostatas, susijusias su šiuo dokumentu, į šalies įstatymą, kuriuo užtikrinamas atitinkamų šio reglamento nuostatų laikymasis ir 2 dalyje minimas interneto adresas.

4.   Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (17) III skyrių, valstybės narės parengia elektroninę šio reglamento taikymo kiekvienais visais metais arba per kiekvieną metų dalį, kai taikomas šis reglamentas, ataskaitą.

5.   Valstybės narės renka išsamius duomenis apie bet kokią ad hoc arba individualią pagalbą, suteiktą pagal pagalbos schemą, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis. Duomenys apima visą informaciją, būtiną siekiant nustatyti, kad laikomasi šio reglamento sąlygų, įskaitant informaciją apie kiekvienos įmonės, kurios teisė į pagalbą ar priedą priklauso nuo jos MVĮ statuso, statusą, informaciją apie pagalbos skatinamąjį poveikį ir informaciją, leidžiančią taikant šį reglamentą nustatyti tikslią tinkamų finansuoti išlaidų sumą.

6.   Duomenys apie individualią pagalbą saugomi 10 metų nuo pagalbos suteikimo dienos. Duomenys apie pagalbos schemą saugomi 10 metų nuo tos dienos, kai pagal tokią schemą buvo suteikta paskutinė pagalba.

7.   Komisija reguliariai kontroliuoja pagalbos priemones, apie kurias buvo pranešta pagal 1 dalį.

8.   Atitinkama valstybė narė, gavusi raštišką prašymą, per jame nustatytą laikotarpį pateikia Komisijai visą informaciją, kuri Komisijai atrodo būtina šio reglamento taikymui kontroliuoti.

Jei tokia informacija nesuteikiama per pirmiau nurodytą laikotarpį arba per bendrai susitartą laikotarpį, Komisija siunčia priminimą, nustatydama naują galutinį informacijos pateikimo terminą. Jei, nepaisant tokio priminimo, atitinkama valstybė narė nepateikia prašomos informacijos, Komisija, suteikusi atitinkamai valstybei narei galimybę pareikšti savo nuomonę, gali priimti sprendimą, kuriame nurodo, jog apie visas būsimas individualios pagalbos priemones, priimtas pagal šią schemą, reikia pranešti Komisijai.

26 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šio reglamento įsigaliojimo metu dar neišnagrinėti pranešimai vertinami remiantis jo nuostatomis. Jei šio reglamento sąlygos nėra tenkinamos, tokius neišnagrinėtus pranešimus Komisija nagrinėja remdamasi Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos žuvininkystės sektoriuje.

Pagalba, apie kurią pranešta iki šio reglamento įsigaliojimo arba kuri skirta iki tos datos negavus Komisijos leidimo ir nesilaikant Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatyto reikalavimo pranešti, neprieštarauja bendrajai rinkai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, ir jai taikoma išimtis, jei ji atitinka šio reglamento 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, reikalavimą cituoti reglamentą ir nurodyti Komisijos identifikacinį numerį. Kiekvieną tų sąlygų neatitinkančią pagalbą Komisija vertins remdamasi atitinkamomis bendrosiomis nuostatomis, gairėmis, komunikatais ir pranešimais.

2.   Pagalbos schemoms, kurioms taikoma išimtis pagal šį reglamentą, ši išimtis tebetaikoma pritaikymo laikotarpiu, t. y. šešis mėnesius po 27 straipsnio antroje pastraipoje numatytos datos.

27 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Reglamentas taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 22 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

1

(2)  OL C 248, 2007 10 23, p. 13.

2

(3)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1976/2006 (OL L 368, 2006 12 23, p. 85).

3

(4)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1759/2006 (OL L 335, 2006 12 1, p. 3).

4

(5)  OL C 229, 2004 9 14, p. 5.

5

(6)  OL L 223, 2006 8 15, p. 1.

6

(7)  OL L 120, 2007 5 10, p. 1.

7

(8)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

8

(9)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

9

(10)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

10

(11)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

11

(12)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 100).

12

(13)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

13

(14)  OL L 291, 2004 9 14, p. 3.

14

(15)  OL L ..., 2008 ..., p. ...

15

(16)  OL L 193, 2007 7 25, p. 6.

16

(17)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

17

---

I PRIEDAS

Sutrumpintos informacijos, kuri teikiama įgyvendinant schemą, kuriai taikoma išimtis pagal šį reglamentą, ir kai ad hoc pagalba, kuriai taikoma išimtis pagal šį reglamentą, yra teikiama ne pagal pagalbos schemą, forma

| 1. | Valstybė narė: |
| --- | --- |

1.

Valstybė narė:

| 2. | Regionas (Pagalbą teikianti institucija): |
| --- | --- |

2.

Regionas (Pagalbą teikianti institucija):

| 3. | Pagalbos schemos pavadinimas (ad hoc pagalbą gaunančios bendrovės pavadinimas): |
| --- | --- |

3.

Pagalbos schemos pavadinimas (ad hoc pagalbą gaunančios bendrovės pavadinimas):

| 4. | Teisinis pagrindas: |
| --- | --- |

4.

Teisinis pagrindas:

| 5. | Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba skirtos ad hoc pagalbos suma: |
| --- | --- |

5.

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba skirtos ad hoc pagalbos suma:

| 6. | Maksimalus pagalbos intensyvumas: |
| --- | --- |

6.

Maksimalus pagalbos intensyvumas:

| 7. | Įsigaliojimo data: |
| --- | --- |

7.

Įsigaliojimo data:

| 8. | Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė (ne vėliau kaip 2014 6 30); nurodyti:






  — | prie schemos: iki kokios datos gali būti teikiama pagalba: |
| --- | --- | --- |

8.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė (ne vėliau kaip 2014 6 30); nurodyti:

—

prie schemos: iki kokios datos gali būti teikiama pagalba:

| — | ad hoc pagalbos atveju: numatomą paskutinės pagalbos dalies išmokėjimo datą: |
| --- | --- |

—

ad hoc pagalbos atveju: numatomą paskutinės pagalbos dalies išmokėjimo datą:

| 9. | Pagalbos tikslas: |
| --- | --- |

9.

Pagalbos tikslas:

| 10. | Nurodyti, kuris iš 8–24 straipsnių yra taikomas: |
| --- | --- |

10.

Nurodyti, kuris iš 8–24 straipsnių yra taikomas:

| 11. | Remiama veikla: |
| --- | --- |

11.

Remiama veikla:

| 12. | Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas |
| --- | --- |

12.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| 13. | Tinklavietės, kurioje paskelbtas visas schemos tekstas arba kriterijai ir sąlygos, kuriomis ad hoc pagalba skiriama ne pagal pagalbos schemą, adresas: |
| --- | --- |

13.

Tinklavietės, kurioje paskelbtas visas schemos tekstas arba kriterijai ir sąlygos, kuriomis ad hoc pagalba skiriama ne pagal pagalbos schemą, adresas:

| 14. | Motyvacija: nurodyti, kodėl buvo sukurta valstybės pagalbos schema, o ne teikiama parama iš Europos žuvininkystės fondo: |
| --- | --- |

14.

Motyvacija: nurodyti, kodėl buvo sukurta valstybės pagalbos schema, o ne teikiama parama iš Europos žuvininkystės fondo:

---

II PRIEDAS

Periodinės atskaitos forma, užpildoma ir pateikiama Komisijai

Valstybės narės, vykdydamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 priimtuose bendrosios išimties reglamentuose numatytus įsipareigojimus teikti ataskaitas Komisijai, kompiuteriniu formatu, Komisijos valstybėms narėms nurodyta forma pateikia toliau nurodytą informaciją apie visas šiame reglamente nurodytas pagalbos priemones.

| 1. | Valstybė narė: |
| --- | --- |

1.

Valstybė narė:

| 2. | Pavadinimas: |
| --- | --- |

2.

Pavadinimas:

| 3. | Pagalbos numeris: |
| --- | --- |

3.

Pagalbos numeris:

| 4. | Galiojimo laikas: |
| --- | --- |

4.

Galiojimo laikas:

| 5. | Pagalbos tikslas: |
| --- | --- |

5.

Pagalbos tikslas:

| 6. | Paramos gavėjų skaičius: |
| --- | --- |

6.

Paramos gavėjų skaičius:

| 7. | Pagalbos kategorija (pvz., tiesioginė dotacija, paskola sumažintomis palūkanomis ir t. t.): |
| --- | --- |

7.

Pagalbos kategorija (pvz., tiesioginė dotacija, paskola sumažintomis palūkanomis ir t. t.):

| 8. | Visos metinės išlaidos: |
| --- | --- |

8.

Visos metinės išlaidos:

| 9. | Pastabos: |
| --- | --- |

9.

Pastabos:

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 737/2008

2008 m. liepos 28 d.

kuriuo skiriamos Bendrijos etaloninės vėžiagyvių ligų, pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijos, nustatomi papildomi Bendrijos etaloninių pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijų įsipareigojimai ir užduotys, ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (1), ypač į jo 32 straipsnio 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvą 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (2), visų pirma į jos 55 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Bendrijos maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. Gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų Bendrijos etaloninės laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Bendrijos maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. Gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų Bendrijos etaloninės laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II dalyje.

| (2) | Direktyvoje 2006/88/EB numatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, keliami pateikiant į Bendrijos rinką, importuojant į Bendriją ir gabenant per ją tranzitu akvakultūros gyvūnus ir jų produktus, ir tam tikros minimalios prevencinės ir kontrolės priemonės prieš tam tikras tų gyvūnų ligas. Remiantis ta direktyva Bendrijos etaloninės laboratorijos vandens gyvūnų ligoms tirti privalo vykdyti VI priedo I dalyje nurodytas funkcijas ir pareigas. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje 2006/88/EB numatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, keliami pateikiant į Bendrijos rinką, importuojant į Bendriją ir gabenant per ją tranzitu akvakultūros gyvūnus ir jų produktus, ir tam tikros minimalios prevencinės ir kontrolės priemonės prieš tam tikras tų gyvūnų ligas. Remiantis ta direktyva Bendrijos etaloninės laboratorijos vandens gyvūnų ligoms tirti privalo vykdyti VI priedo I dalyje nurodytas funkcijas ir pareigas.

| (3) | Pasibaigus atrankos procedūrai Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) (Weymouth Laboratory, Jungtinė Karalystė) turėtų būti paskirtas Bendrijos etalonine vėžiagyvių ligų tyrimų laboratorija. |
| --- | --- |

(3)

Pasibaigus atrankos procedūrai Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) (Weymouth Laboratory, Jungtinė Karalystė) turėtų būti paskirtas Bendrijos etalonine vėžiagyvių ligų tyrimų laboratorija.

| (4) | Pasibaigus atrankos procedūrai Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages (Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA)) turėtų būti paskirta Bendrijos etalonine pasiutligės tyrimų laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Pasibaigus atrankos procedūrai Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages (Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA)) turėtų būti paskirta Bendrijos etalonine pasiutligės tyrimų laboratorija.

| (5) | Pasibaigus atrankos procedūrai Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) (Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Madridas, Ispanija) turėtų būti paskirta Bendrijos etalonine galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorija. |
| --- | --- |

(5)

Pasibaigus atrankos procedūrai Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) (Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Madridas, Ispanija) turėtų būti paskirta Bendrijos etalonine galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorija.

| (6) | Bendrijos etaloninės vėžiagyvių ligų, pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijos turėtų būti paskirtos pradiniam penkerių metų laikotarpiui nuo 2008 m. liepos 1 d., kad būtų galima įvertinti jų veiklą ir atitiktį. |
| --- | --- |

(6)

Bendrijos etaloninės vėžiagyvių ligų, pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijos turėtų būti paskirtos pradiniam penkerių metų laikotarpiui nuo 2008 m. liepos 1 d., kad būtų galima įvertinti jų veiklą ir atitiktį.

| (7) | Kad būtų užtikrintas glaudesnis koordinavimas, be Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendrųjų funkcijų ir pareigų, Bendrijos lygmeniu turėtų būti vykdomi konkretūs su ligų sukėlėjų charakteristikomis susiję įsipareigojimai ir uždaviniai. Todėl šie papildomi konkretūs įsipareigojimai ir uždaviniai turėtų būti išdėstyti šiame Bendrijos etaloninės pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijoms skirtame reglamente. |
| --- | --- |

(7)

Kad būtų užtikrintas glaudesnis koordinavimas, be Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendrųjų funkcijų ir pareigų, Bendrijos lygmeniu turėtų būti vykdomi konkretūs su ligų sukėlėjų charakteristikomis susiję įsipareigojimai ir uždaviniai. Todėl šie papildomi konkretūs įsipareigojimai ir uždaviniai turėtų būti išdėstyti šiame Bendrijos etaloninės pasiutligės ir galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijoms skirtame reglamente.

| (8) | Todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(8)

Todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) (Weymouth Laboratory, Jungtinė Karalystė) nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. skiriamas Bendrijos etalonine vėžiagyvių ligų tyrimų laboratorija.

2 straipsnis

Šiuo reglamentu Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages (Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA), Nansi, Prancūzija), nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. skiriama Bendrijos etalonine pasiutligės tyrimų laboratorija.

Konkretūs šios laboratorijos įsipareigojimai ir uždaviniai nustatyti I priede.

3 straipsnis

Šiuo reglamentu Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) (Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Madridas, Ispanija) nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. skiriama Bendrijos etalonine galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorija.

Konkretūs šios laboratorijos įsipareigojimai ir uždaviniai nustatyti II priede.

4 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalyje pridedami šie 15, 16 ir 17 punktai:

| „15. | Bendrijos etaloninė vėžiagyvių ligų tyrimų laboratorija





  Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) |
| --- | --- |
| Weymouth Laboratory |
| The Nothe |
| Barrack Road |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| United Kingdom (Jungtinė Karalystė) |

„15.

Bendrijos etaloninė vėžiagyvių ligų tyrimų laboratorija

Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas)

Weymouth Laboratory

The Nothe

Barrack Road

Weymouth

Dorset DT4 8UB

United Kingdom (Jungtinė Karalystė)

| 16. | Bendrijos etaloninė pasiutligės tyrimų laboratorija





  AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy, France |
| --- | --- |
| 54220 Malzéville |
| France (Prancūzija) |

16.

Bendrijos etaloninė pasiutligės tyrimų laboratorija

AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy, France

54220 Malzéville

France (Prancūzija)

| 17. | Bendrijos etaloninė galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorija





  VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid |
| --- | --- |
| Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria |
| 28040, Madrid |
| Spain (Ispanija)“ |

17.

Bendrijos etaloninė galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorija

VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid

Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria

28040, Madrid

Spain (Ispanija)“

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1; pataisyta OL L 191, 2004 5 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 301/2008 (OL L 97, 2008 4 9, p. 85).

1

(2)  OL L 328, 2006 11 24, p. 14. Direktyva su pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 200/53/EB (OL L 117, 2008 5 1, p. 27).

2

---

I PRIEDAS

KONKRETŪS BENDRIJOS ETALONINĖS PASIUTLIGĖS TYRIMŲ LABORATORIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI IR UŽDAVINIAI

Be Bendrijos etaloninių laboratorijų bendrųjų funkcijų ir pareigų pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalį, Bendrijos etaloninei pasiutligės tyrimų laboratorijai priskiriami 1–5 punktuose nustatyti įsipareigojimai ir uždaviniai.

| 1) | Konsultuojantis su Komisija koordinuoti valstybėse narėse taikomus metodus pasiutligei diagnozuoti, ypač:






  a) | nustatant pasiutligės viruso štamus ir saugant bei tiekiant šiuos štamus; |
| --- | --- | --- |

1)

Konsultuojantis su Komisija koordinuoti valstybėse narėse taikomus metodus pasiutligei diagnozuoti, ypač:

a)

nustatant pasiutligės viruso štamus ir saugant bei tiekiant šiuos štamus;

| b) | ruošiant, kontroliuojant ir tiekiant nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms tarptautinį standartą atitinkančius serumus ir kitus pavyzdinius reagentus, kad valstybėse narėse atliekami tyrimai ir naudojami reagentai būtų standartizuoti; |
| --- | --- |

b)

ruošiant, kontroliuojant ir tiekiant nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms tarptautinį standartą atitinkančius serumus ir kitus pavyzdinius reagentus, kad valstybėse narėse atliekami tyrimai ir naudojami reagentai būtų standartizuoti;

| c) | tvirtinant nacionalinių etaloninių laboratorijų pateiktus pavyzdinius reagentus, įskaitant antigenus ir nacionalinį standartą atitinkančius serumus; |
| --- | --- |

c)

tvirtinant nacionalinių etaloninių laboratorijų pateiktus pavyzdinius reagentus, įskaitant antigenus ir nacionalinį standartą atitinkančius serumus;

| d) | kuriant ir tvarkant serumų banką bei pasiutligės virusų rinkinį ir tvarkant visoje Bendrijoje išskirtų štamų duomenų bazę bei nustatant štamų tipus; |
| --- | --- |

d)

kuriant ir tvarkant serumų banką bei pasiutligės virusų rinkinį ir tvarkant visoje Bendrijoje išskirtų štamų duomenų bazę bei nustatant štamų tipus;

| e) | periodiškai rengiant Bendrijos lygmens diagnostinių procedūrų lyginamuosius tyrimus ir atliekant nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacinius testus; |
| --- | --- |

e)

periodiškai rengiant Bendrijos lygmens diagnostinių procedūrų lyginamuosius tyrimus ir atliekant nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacinius testus;

| f) | renkant ir tvarkant duomenis bei informaciją apie taikomus diagnostikos metodus ir Bendrijoje atliktų bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

f)

renkant ir tvarkant duomenis bei informaciją apie taikomus diagnostikos metodus ir Bendrijoje atliktų bandymų rezultatus;

| g) | pačiais naujausiais metodais apibūdinant pasiutligės virusą, kad būtų galima geriau suprasti šios ligos epidemiologiją; |
| --- | --- |

g)

pačiais naujausiais metodais apibūdinant pasiutligės virusą, kad būtų galima geriau suprasti šios ligos epidemiologiją;

| h) | neatsiliekant nuo pasaulinio masto laimėjimų pasiutligės priežiūros, epidemiologijos ir prevencijos srityse; |
| --- | --- |

h)

neatsiliekant nuo pasaulinio masto laimėjimų pasiutligės priežiūros, epidemiologijos ir prevencijos srityse;

| i) | gilinant žinias veterinarinės imunologijos produktų, skirtų pasiutligei likviduoti ir kontroliuoti, paruošimo ir naudojimo srityje, įskaitant vakcinų vertinimo sritį. |
| --- | --- |

i)

gilinant žinias veterinarinės imunologijos produktų, skirtų pasiutligei likviduoti ir kontroliuoti, paruošimo ir naudojimo srityje, įskaitant vakcinų vertinimo sritį.

| 2) | Sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų suderinti Bendrijos metodai, visų pirma nurodant standartinių bandymų metodikas. |
| --- | --- |

2)

Sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų suderinti Bendrijos metodai, visų pirma nurodant standartinių bandymų metodikas.

| 3) | Rengti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms skirtus praktinius seminarus, kaip sutarta Komisijos reglamento (EB) Nr. 156/2004 (1) 2–4 straipsniuose minimuose darbo programoje ir metiniame biudžete, įskaitant valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių ekspertų mokymą apie naujas analitines metodikas. |
| --- | --- |

3)

Rengti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms skirtus praktinius seminarus, kaip sutarta Komisijos reglamento (EB) Nr. 156/2004 (1) 2–4 straipsniuose minimuose darbo programoje ir metiniame biudžete, įskaitant valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių ekspertų mokymą apie naujas analitines metodikas.

| 4) | Teikti pagalbą Komisijai ir jai paprašius dalyvauti tarptautiniuose forumuose apie pasiutligę, ypač kuriuose svarstomas analitinių diagnostikos metodų ir jų taikymo standartizacijos klausimas. |
| --- | --- |

4)

Teikti pagalbą Komisijai ir jai paprašius dalyvauti tarptautiniuose forumuose apie pasiutligę, ypač kuriuose svarstomas analitinių diagnostikos metodų ir jų taikymo standartizacijos klausimas.

| 5) | Atlikti mokslinius tyrimus ir, kai tik įmanoma, derinti mokslinių tyrimų veiklą, kuria siekiama gerinti pasiutligės kontrolę ir likvidavimą, ypač:






  a) | tiriant bandymų tinkamumą ar bendradarbiaujant su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis atliekant šiuos tyrimus; |
| --- | --- | --- |

5)

Atlikti mokslinius tyrimus ir, kai tik įmanoma, derinti mokslinių tyrimų veiklą, kuria siekiama gerinti pasiutligės kontrolę ir likvidavimą, ypač:

a)

tiriant bandymų tinkamumą ar bendradarbiaujant su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis atliekant šiuos tyrimus;

| b) | teikiant mokslines konsultacijas Komisijai ir renkant informaciją bei ataskaitas apie Bendrijos etaloninės laboratorijos veiklą. |
| --- | --- |

b)

teikiant mokslines konsultacijas Komisijai ir renkant informaciją bei ataskaitas apie Bendrijos etaloninės laboratorijos veiklą.

---

(1)  OL L 27, 2004 1 30, p. 5.

---

II PRIEDAS

KONKRETŪS BENDRIJOS ETALONINĖS GALVIJŲ TUBERKULIOZĖS TYRIMŲ LABORATORIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI IR UŽDAVINIAI

Be Bendrijos etaloninių laboratorijų bendrųjų funkcijų ir pareigų pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalį, Bendrijos etaloninei galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijai priskiriami 1–5 punktuose nustatyti įsipareigojimai ir uždaviniai.

| 1) | Konsultuojantis su Komisija koordinuoti valstybėse narėse taikomus metodus galvijų tuberkuliozei diagnozuoti, ypač:






  a) | nustatant gyvūnų tuberkuliozę sukeliančių Mycobacterium sp. štamų tipus ir saugant bei tiekiant šiuos štamus; |
| --- | --- | --- |

1)

Konsultuojantis su Komisija koordinuoti valstybėse narėse taikomus metodus galvijų tuberkuliozei diagnozuoti, ypač:

a)

nustatant gyvūnų tuberkuliozę sukeliančių Mycobacterium sp. štamų tipus ir saugant bei tiekiant šiuos štamus;

| b) | ruošiant, kontroliuojant ir tiekiant nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms pavyzdinius reagentus, kad valstybėse narėse atliekami tyrimai ir naudojami reagentai būtų standartizuoti; |
| --- | --- |

b)

ruošiant, kontroliuojant ir tiekiant nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms pavyzdinius reagentus, kad valstybėse narėse atliekami tyrimai ir naudojami reagentai būtų standartizuoti;

| c) | tvirtinant nacionalinių etaloninių galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijų pateiktus pavyzdinius reagentus, įskaitant antigenus ir tuberkulinus; |
| --- | --- |

c)

tvirtinant nacionalinių etaloninių galvijų tuberkuliozės tyrimų laboratorijų pateiktus pavyzdinius reagentus, įskaitant antigenus ir tuberkulinus;

| d) | sudarant ir tvarkant gyvūnų tuberkuliozę sukeliančio Mycobacterium sp. rinkinį ir tvarkant visoje Bendrijoje išskirtų štamų duomenų bazę bei nustatant štamų tipus; |
| --- | --- |

d)

sudarant ir tvarkant gyvūnų tuberkuliozę sukeliančio Mycobacterium sp. rinkinį ir tvarkant visoje Bendrijoje išskirtų štamų duomenų bazę bei nustatant štamų tipus;

| e) | periodiškai rengiant Bendrijos lygmens diagnostinių procedūrų lyginamuosius tyrimus ir atliekant nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacinius testus; |
| --- | --- |

e)

periodiškai rengiant Bendrijos lygmens diagnostinių procedūrų lyginamuosius tyrimus ir atliekant nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacinius testus;

| f) | renkant ir tvarkant duomenis bei informaciją apie taikomus diagnostikos metodus ir Bendrijoje atliktų bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

f)

renkant ir tvarkant duomenis bei informaciją apie taikomus diagnostikos metodus ir Bendrijoje atliktų bandymų rezultatus;

| g) | pačiais naujausiais metodais apibūdinant gyvūnų tuberkuliozę sukeliantį Mycobacterium sp., kad būtų galima geriau suprasti šios ligos epidemiologiją; |
| --- | --- |

g)

pačiais naujausiais metodais apibūdinant gyvūnų tuberkuliozę sukeliantį Mycobacterium sp., kad būtų galima geriau suprasti šios ligos epidemiologiją;

| h) | neatsiliekant nuo pasaulinio masto laimėjimų galvijų tuberkuliozės priežiūros, epidemiologijos ir prevencijos srityse; |
| --- | --- |

h)

neatsiliekant nuo pasaulinio masto laimėjimų galvijų tuberkuliozės priežiūros, epidemiologijos ir prevencijos srityse;

| i) | gilinant žinias veterinarinės imunologijos produktų, skirtų galvijų tuberkuliozei likviduoti ir kontroliuoti, paruošimo ir naudojimo srityje, įskaitant vakcinų vertinimo sritį. |
| --- | --- |

i)

gilinant žinias veterinarinės imunologijos produktų, skirtų galvijų tuberkuliozei likviduoti ir kontroliuoti, paruošimo ir naudojimo srityje, įskaitant vakcinų vertinimo sritį.

| 2) | Sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų suderinti Bendrijos metodai, visų pirma nurodant standartinių bandymų metodikas. |
| --- | --- |

2)

Sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų suderinti Bendrijos metodai, visų pirma nurodant standartinių bandymų metodikas.

| 3) | Rengti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms skirtus praktinius seminarus, kaip sutarta Reglamento (EB) Nr. 156/2004 2–4 straipsniuose minimuose darbo programoje ir metiniame biudžete, įskaitant valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių ekspertų mokymą apie naujas analitines metodikas. |
| --- | --- |

3)

Rengti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms skirtus praktinius seminarus, kaip sutarta Reglamento (EB) Nr. 156/2004 2–4 straipsniuose minimuose darbo programoje ir metiniame biudžete, įskaitant valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių ekspertų mokymą apie naujas analitines metodikas.

| 4) | Teikti pagalbą Komisijai ir jai paprašius dalyvauti tarptautiniuose forumuose apie galvijų tuberkuliozę, ypač kuriuose svarstomas analitinių diagnostikos metodų ir jų taikymo standartizacijos klausimas. |
| --- | --- |

4)

Teikti pagalbą Komisijai ir jai paprašius dalyvauti tarptautiniuose forumuose apie galvijų tuberkuliozę, ypač kuriuose svarstomas analitinių diagnostikos metodų ir jų taikymo standartizacijos klausimas.

| 5) | Atlikti mokslinius tyrimus ir, kai tik įmanoma, derinti mokslinių tyrimų veiklą, kuria siekiama gerinti galvijų tuberkuliozės kontrolę ir likvidavimą, ypač:






  a) | tiriant bandymų tinkamumą ar bendradarbiaujant su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis atliekant šiuos tyrimus; |
| --- | --- | --- |

5)

Atlikti mokslinius tyrimus ir, kai tik įmanoma, derinti mokslinių tyrimų veiklą, kuria siekiama gerinti galvijų tuberkuliozės kontrolę ir likvidavimą, ypač:

a)

tiriant bandymų tinkamumą ar bendradarbiaujant su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis atliekant šiuos tyrimus;

| b) | teikiant mokslines konsultacijas Komisijai ir renkant informaciją bei ataskaitas apie Bendrijos etaloninės laboratorijos veiklą. |
| --- | --- |

b)

teikiant mokslines konsultacijas Komisijai ir renkant informaciją bei ataskaitas apie Bendrijos etaloninės laboratorijos veiklą.

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 738/2008

2008 m. liepos 28 d.

dvyliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą (1), ypač į jo 10 straipsnio a dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede yra išvardyti asmenys, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede yra išvardyti asmenys, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas.

| (2) | Komisija yra įgaliota iš dalies keisti tą priedą atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, įgyvendinančius 2004 m. spalio 11 d. Tarybos bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolimesnių priemonių, remiančių veiksmingą TBTBJ mandato vykdymą (2). Ši bendroji pozicija įgyvendinama 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimu 2008/613/BUSP (3). Todėl Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

Komisija yra įgaliota iš dalies keisti tą priedą atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, įgyvendinančius 2004 m. spalio 11 d. Tarybos bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolimesnių priemonių, remiančių veiksmingą TBTBJ mandato vykdymą (2). Ši bendroji pozicija įgyvendinama 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimu 2008/613/BUSP (3). Todėl Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Eneko LANDÁBURU

Ryšių su užsieniu generalinis direktorius

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 14. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 789/2007 (OL L 175, 2007 7 5, p. 27).

1

(2)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendrąja pozicija 2007/635/BUSP (OL L 256, 2007 10 2, p. 30).

2

(3)  OL L 197, 2008 7 25, p. 63.

3

---

PRIEDAS

Šis asmuo išbraukiamas iš Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedo:

Zupljanin, Stojan. Gimimo data: 1951 9 22. Gimimo vieta: Kotor Varošas, Bosnija ir Hercegovina. Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos.

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 739/2008

2008 m. liepos 28 d.

kuriuo uždraudžiama su bet kurios valstybės narės, išskyrus Ispaniją, Prancūziją, Airiją ir Jungtinę Karalystę, vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti raudonpelekius pagelus TJTT VI, VII ir VIII zonose (Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006, Bendrijos žvejybos laivams nustatančiu tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais (3), nustatomos kvotos 2007 ir 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006, Bendrijos žvejybos laivams nustatančiu tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais (3), nustatomos kvotos 2007 ir 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su šio reglamento priede nurodytų valstybių narių vėliavomis arba yra tose valstybėse registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su šio reglamento priede nurodytų valstybių narių vėliavomis arba yra tose valstybėse registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytoms valstybėms narėms 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota.

2 straipsnis

Draudimas

Laivams, kurie plaukioja su šio reglamento priede nurodytų valstybių narių vėliavomis arba yra tose valstybėse registruoti, uždraudžiama žvejoti šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).

2

(3)  OL L 384, 2006 12 29, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 541/2008 (OL L 157, 2008 6 17, p. 23).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 03/DSS |
| --- | --- |
| Valstybė narė | VISOS VALSTYBĖS NARĖS, IŠSKYRUS Ispaniją, Prancūziją, Airiją ir Jungtinę Karalystę |
| Ištekliai | SBR/678- |
| Rūšis | Raudonpelekis pagelas (Pagellus bogaraveo) |
| Zona | TJTT VI, VII ir VIII zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai |

Nr.

03/DSS

Valstybė narė

VISOS VALSTYBĖS NARĖS, IŠSKYRUS Ispaniją, Prancūziją, Airiją ir Jungtinę Karalystę

Ištekliai

SBR/678-

Rūšis

Raudonpelekis pagelas (Pagellus bogaraveo)

Zona

TJTT VI, VII ir VIII zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 740/2008

2008 m. liepos 29 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1418/2007 dėl atliekų eksporto į tam tikras šalis tvarkos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (1), ypač į jo 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

pasikonsultavusi su susijusiomis šalimis,

kadangi:

| (1) | Reikėtų pašalinti bet kokį neaiškumą, atsirandantį taikant Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 18 straipsnį atliekų vežimui, kai šalis savo atsakyme į Komisijos prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 1 dalies pirmą punktą nurodo, kad neuždraus tų vežimų ir jiems netaikys išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo procedūros, aprašytos šio reglamento 35 straipsnyje |
| --- | --- |

(1)

Reikėtų pašalinti bet kokį neaiškumą, atsirandantį taikant Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 18 straipsnį atliekų vežimui, kai šalis savo atsakyme į Komisijos prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 1 dalies pirmą punktą nurodo, kad neuždraus tų vežimų ir jiems netaikys išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo procedūros, aprašytos šio reglamento 35 straipsnyje

| (2) | Komisija iš Bosnijos ir Hercegovinos, Irano ir Togo gavo atsakymus į raštiškus prašymus pateikti patvirtinimą raštu, kad Reglamento Nr. 1013/2006 III arba IIIA priede išvardytos atliekos, kurių eksportas nedraudžiamas pagal šio reglamento 36 straipsnį, gali būti eksportuojamos iš Bendrijos į tas šalis naudojimo tikslais ir nurodyti, kokios kontrolės procedūros bus taikomos, jeigu iš viso kokios nors bus taikomos. Be to, Komisija gavo papildomos informacijos, susijusios su Dramblio Kaulo Krantu, Malaizija, Moldova (2), Rusija ir Ukraina. Todėl norint į tai atsižvelgti Komisijos reglamento (EB) Nr. 1418/2007 (3) priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija iš Bosnijos ir Hercegovinos, Irano ir Togo gavo atsakymus į raštiškus prašymus pateikti patvirtinimą raštu, kad Reglamento Nr. 1013/2006 III arba IIIA priede išvardytos atliekos, kurių eksportas nedraudžiamas pagal šio reglamento 36 straipsnį, gali būti eksportuojamos iš Bendrijos į tas šalis naudojimo tikslais ir nurodyti, kokios kontrolės procedūros bus taikomos, jeigu iš viso kokios nors bus taikomos. Be to, Komisija gavo papildomos informacijos, susijusios su Dramblio Kaulo Krantu, Malaizija, Moldova (2), Rusija ir Ukraina. Todėl norint į tai atsižvelgti Komisijos reglamento (EB) Nr. 1418/2007 (3) priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (3) | Lichtenšteino vyriausybė nurodė, kad Lichtenšteiną reikia laikyti šalimi, kuriai taikomas EBPO sprendimas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 2 dalis šiai valstybei netaikoma ir Lichtenšteinas turėtų būti išbrauktas iš Reglamento (EB) Nr. 1418/2007 priedo. |
| --- | --- |

(3)

Lichtenšteino vyriausybė nurodė, kad Lichtenšteiną reikia laikyti šalimi, kuriai taikomas EBPO sprendimas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 2 dalis šiai valstybei netaikoma ir Lichtenšteinas turėtų būti išbrauktas iš Reglamento (EB) Nr. 1418/2007 priedo.

| (4) | Reglamentą (EB) Nr. 1418/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(4)

Reglamentą (EB) Nr. 1418/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1418/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Įterpiamas šis 1a straipsnis:
  „1a straipsnis
  Kai šalis savo atsakyme į Komisijos raštišką prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 1 dalies pirmą punktą nurodo, kad neuždraus tam tikrų vežimų ir jiems netaikys išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo procedūros, aprašytos reglamento 35 straipsnyje, šio reglamento 18 straipsnis tokiems vežimams taikomas mutatis mutandis.“ |
| --- | --- |

1)

Įterpiamas šis 1a straipsnis:

„1a straipsnis

Kai šalis savo atsakyme į Komisijos raštišką prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 37 straipsnio 1 dalies pirmą punktą nurodo, kad neuždraus tam tikrų vežimų ir jiems netaikys išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo procedūros, aprašytos reglamento 35 straipsnyje, šio reglamento 18 straipsnis tokiems vežimams taikomas mutatis mutandis.“

| 2) | Reglamento (EB) Nr. 1418/2007 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

2)

Reglamento (EB) Nr. 1418/2007 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja keturioliktą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 190, 2006 7 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 669/2008 (OL L 188, 2008 7 16, p. 7).

1

(2)  Moldovos Respublika trumpai vadinama Moldova.

2

(3)  OL L 316, 2007 12 4, p. 6.

3

---

PRIEDAS

PASTABA. Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 18 straipsnis taikomas Reglamento (EB) Nr. 1418/2007 priedo c ir d skiltims remiantis šio reglamento 1 straipsniu.

1.   Prieš informaciją apie šalis pateiktame tekste d punktas keičiamas taip:

| „d) | paskirties šalyje pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus bus laikomasi kitų kontrolės procedūrų.“ |
| --- | --- |

„d)

paskirties šalyje pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus bus laikomasi kitų kontrolės procedūrų.“

2.   Po įrašo apie Beniną į sąrašą įrašoma:

„Bosnija ir Hercegovina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B3020 | |
| | visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“ | | |

a)

b)

c)

d)

B3020

visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“

3.   Po įrašo apie Čilę į sąrašą įrašoma:

„Dramblio Kaulo Krantas (Dramblio Kaulo Kranto Respublika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | iš B1010:
  visos kitos atliekos | | iš B1010






  — | brangieji metalai (auksas, sidabras, platinos grupė, platinos grupės metalai, bet ne gyvsidabris) |

a)

b)

c)

d)

iš B1010:

visos kitos atliekos

iš B1010

—

brangieji metalai (auksas, sidabras, platinos grupė, platinos grupės metalai, bet ne gyvsidabris)

B1020–B2120

B2130

B3010–B3020

iš B3030

visos kitos atliekos

iš B3030

| — | atliekos (įskaitant pašukas, verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą) |
| --- | --- |

—

atliekos (įskaitant pašukas, verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą)

| — | dėvėti drabužiai ir kiti dėvėti tekstilės dirbiniai |
| --- | --- |

—

dėvėti drabužiai ir kiti dėvėti tekstilės dirbiniai

| — | naudotų skudurų, špagato, virvių, lynų ir trosų likučiai ir susidėvėjęs tekstilinis špagatas, virvės, lynai ar trosai |
| --- | --- |

—

naudotų skudurų, špagato, virvių, lynų ir trosų likučiai ir susidėvėjęs tekstilinis špagatas, virvės, lynai ar trosai

B3035–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90“ |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90“

4.   Įrašas apie Lichtenšteiną išbraukiamas.

5.   Po įrašo apie Indoneziją į sąrašą įrašoma:

„Iranas (Irano Islamo Respublika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | B1010–B1090 | | |
| iš B1100:






  — | nuodegos, kuriose yra cinko:






  — | karštojo dengimo galvaninių plokščių cinko nuodegos (vežimas) (> 92 % Zn) |

a)

b)

c)

d)

B1010–B1090

iš B1100:

—

nuodegos, kuriose yra cinko:

—

karštojo dengimo galvaninių plokščių cinko nuodegos (vežimas) (> 92 % Zn)

| — | degios lengvosios cinko frakcijos |
| --- | --- |

—

degios lengvosios cinko frakcijos

| — | degios lengvosios aliuminio frakcijos (arba šlakas), išskyrus druskų šlaką |
| --- | --- |

—

degios lengvosios aliuminio frakcijos (arba šlakas), išskyrus druskų šlaką

| — | ugniai atsparių įdėklų atliekos, įskaitant tiglius, padarytus iš lydyto vario |
| --- | --- |

—

ugniai atsparių įdėklų atliekos, įskaitant tiglius, padarytus iš lydyto vario

| — | tauriųjų metalų apdorojimo, juos ruošiant tolesniam rafinavimui, šlakas |
| --- | --- |

—

tauriųjų metalų apdorojimo, juos ruošiant tolesniam rafinavimui, šlakas

| — | tantalo turintis alavo šlakas, kuriame alavo yra mažiau nei 0,5 % |
| --- | --- |

—

tantalo turintis alavo šlakas, kuriame alavo yra mažiau nei 0,5 %

iš B1100:

| — | kietasis cinko lydmetalis |
| --- | --- |

—

kietasis cinko lydmetalis

| — | nuodegos, kuriose yra cinko:






  — | cinko galvaninių plokščių viršutinės nuodegos (> 90 % Zn) |
| --- | --- | --- |

—

nuodegos, kuriose yra cinko:

—

cinko galvaninių plokščių viršutinės nuodegos (> 90 % Zn)

| — | cinko galvaninių plokščių apatinės nuodegos (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

cinko galvaninių plokščių apatinės nuodegos (> 92 % Zn)

| — | cinko antgalių liejimo nuodegos (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

cinko antgalių liejimo nuodegos (> 85 % Zn)

B1115

B1120–B1150

B1160–B1210

B1220–B2010

B2020–B2130

B3010–B3020

B3030–B3040

iš B3050:

| — | kamštienos atliekos: susmulkinta, granuliuota arba sumalta kamštiena |
| --- | --- |

—

kamštienos atliekos: susmulkinta, granuliuota arba sumalta kamštiena

iš B3050:

| — | medienos atliekos ir likučiai: aglomeruoti arba neaglomeruoti, rąstų, briketų, granulių ar panašios formos pavidalo |
| --- | --- |

—

medienos atliekos ir likučiai: aglomeruoti arba neaglomeruoti, rąstų, briketų, granulių ar panašios formos pavidalo

B3060–B3070

B3080

B3090–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90“ |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90“

6.   Po įrašo apie Tailandą į sąrašą įrašoma:

„Togas (Togo Respublika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | iš B3010:






  — | nehalogenintųjų polimerų ir kopolimerų laužas:






  — | polipropilenas |

a)

b)

c)

d)

iš B3010:

—

nehalogenintųjų polimerų ir kopolimerų laužas:

—

polipropilenas

| — | polibutileno tereftalatas |
| --- | --- |

—

polibutileno tereftalatas

visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“

7.   Po įrašo apie Tunisą į sąrašą įrašoma:

„Ukraina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B2020 | |
| | | B3010, B3020 | |
| | visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“ | | |

a)

b)

c)

d)

B2020

B3010, B3020

visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“

8.   Įrašas apie Dramblio Kaulo Krantą išbraukiamas.

9.   Įrašas apie Malaiziją pakeičiamas taip:

„Malaizija

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| iš B1010:






  — | nikelio laužas |

a)

b)

c)

d)

iš B1010:

—

nikelio laužas

| — | cinko laužas |
| --- | --- |

—

cinko laužas

| — | volframo laužas |
| --- | --- |

—

volframo laužas

| — | tantalo laužas |
| --- | --- |

—

tantalo laužas

| — | magnio laužas |
| --- | --- |

—

magnio laužas

| — | titano laužas |
| --- | --- |

—

titano laužas

| — | mangano laužas |
| --- | --- |

—

mangano laužas

| — | germanio laužas |
| --- | --- |

—

germanio laužas

| — | vanadžio laužas |
| --- | --- |

—

vanadžio laužas

| — | hafnio, indžio, niobio, renio ir galio laužas |
| --- | --- |

—

hafnio, indžio, niobio, renio ir galio laužas

| — | retųjų žemių elementų laužas |
| --- | --- |

—

retųjų žemių elementų laužas

| — | chromo laužas |
| --- | --- |

—

chromo laužas

iš B1010:

| — | molibdeno laužas |
| --- | --- |

—

molibdeno laužas

| — | kobalto laužas |
| --- | --- |

—

kobalto laužas

| — | bismuto laužas |
| --- | --- |

—

bismuto laužas

| — | cirkonio laužas |
| --- | --- |

—

cirkonio laužas

| — | torio laužas |
| --- | --- |

—

torio laužas

iš B1010

| — | brangieji metalai (auksas, sidabras, platinos grupė, platinos grupės metalai, bet ne gyvsidabris) |
| --- | --- |

—

brangieji metalai (auksas, sidabras, platinos grupė, platinos grupės metalai, bet ne gyvsidabris)

| — | geležies ir plieno laužas |
| --- | --- |

—

geležies ir plieno laužas

| — | vario laužas |
| --- | --- |

—

vario laužas

| — | aliuminio laužas |
| --- | --- |

—

aliuminio laužas

| — | alavo laužas |
| --- | --- |

—

alavo laužas

B1020–B1090

iš B1100:

visos kitos atliekos

iš B1100:

| — | kietasis cinko lydmetalis |
| --- | --- |

—

kietasis cinko lydmetalis

| — | degios lengvosios cinko frakcijos |
| --- | --- |

—

degios lengvosios cinko frakcijos

B1115

B1120–B1140

B1150

B1160–B1190

B1200, B1210

B1220–B1240

B1250–B2030

iš B2040:

| — | iš dalies išvalytas kalcio sulfatas, susidarantis sierą šalinant iš išmetamųjų dujų (FGD) |
| --- | --- |

—

iš dalies išvalytas kalcio sulfatas, susidarantis sierą šalinant iš išmetamųjų dujų (FGD)

| — | vario gamybos šlakas, chemiškai stabilizuotas, kuriame yra didelė geležies koncentracija (daugiau kaip 20 %) ir kuris perdirbtas pagal pramonines specifikacijas (pvz., DIN 4301 ir DIN 8201), daugiausia skirtas statyboms ir šlifavimo darbams |
| --- | --- |

—

vario gamybos šlakas, chemiškai stabilizuotas, kuriame yra didelė geležies koncentracija (daugiau kaip 20 %) ir kuris perdirbtas pagal pramonines specifikacijas (pvz., DIN 4301 ir DIN 8201), daugiausia skirtas statyboms ir šlifavimo darbams

iš B2040:

visos kitos atliekos

B2060

B2070, B2080

B2090

B2100

B2110–B2130

B3010

B3020–B3035

B3040

iš B3050:

| — | medienos atliekos ir likučiai: aglomeruoti arba neaglomeruoti, rąstų, briketų, granulių ar panašios formos pavidalo |
| --- | --- |

—

medienos atliekos ir likučiai: aglomeruoti arba neaglomeruoti, rąstų, briketų, granulių ar panašios formos pavidalo

iš B3050:

| — | kamštienos atliekos: susmulkinta, granuliuota arba sumalta kamštiena |
| --- | --- |

—

kamštienos atliekos: susmulkinta, granuliuota arba sumalta kamštiena

iš B3060:

| — | išdžiovintos ir sterilizuotos daržovių atliekos, likučiai ir šalutiniai produktai, granulėmis ar ne, arba kai jie naudojami gyvūnų mitybai, kitur neapibrėžtos arba neįtrauktos (tik ryžių sėlenos ir kiti šalutiniai produktai priskiriami 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

išdžiovintos ir sterilizuotos daržovių atliekos, likučiai ir šalutiniai produktai, granulėmis ar ne, arba kai jie naudojami gyvūnų mitybai, kitur neapibrėžtos arba neįtrauktos (tik ryžių sėlenos ir kiti šalutiniai produktai priskiriami 2302 20 100/900)

| — | kaulų ir ragų šerdžių atliekos, neapdorotos, be riebalų, paprastai paruoštos (bet nesukapotos pagal tam tikrą formą), apdorotos rūgštimis arba be želatinos |
| --- | --- |

—

kaulų ir ragų šerdžių atliekos, neapdorotos, be riebalų, paprastai paruoštos (bet nesukapotos pagal tam tikrą formą), apdorotos rūgštimis arba be želatinos

| — | kakavos ankštys, žievelės, odelės ir kitos kakavos atliekos |
| --- | --- |

—

kakavos ankštys, žievelės, odelės ir kitos kakavos atliekos

| — | kitos žemės ūkio maisto pramonės atliekos, išskyrus šalutinius produktus, kurie atitinka nacionalinius ir tarptautinius reikalavimus bei standartus, taikomus žmonių vartojamiems arba gyvūnams skirtiems produktams |
| --- | --- |

—

kitos žemės ūkio maisto pramonės atliekos, išskyrus šalutinius produktus, kurie atitinka nacionalinius ir tarptautinius reikalavimus bei standartus, taikomus žmonių vartojamiems arba gyvūnams skirtiems produktams

iš B3060:

| — | išdžiovintos ir sterilizuotos daržovių atliekos, likučiai ir šalutiniai produktai, granulėmis ar ne, arba kai jie naudojami gyvūnų mitybai, kitur neapibrėžtos arba neįtrauktos (tik ryžių sėlenos ir kiti šalutiniai produktai priskiriami 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

išdžiovintos ir sterilizuotos daržovių atliekos, likučiai ir šalutiniai produktai, granulėmis ar ne, arba kai jie naudojami gyvūnų mitybai, kitur neapibrėžtos arba neįtrauktos (tik ryžių sėlenos ir kiti šalutiniai produktai priskiriami 2302 20 100/900)

| — | kitos žemės ūkio maisto pramonės atliekos, išskyrus šalutinius produktus, kurie atitinka nacionalinius ir tarptautinius reikalavimus bei standartus, taikomus žmonių vartojamiems arba gyvūnams skirtiems produktams |
| --- | --- |

—

kitos žemės ūkio maisto pramonės atliekos, išskyrus šalutinius produktus, kurie atitinka nacionalinius ir tarptautinius reikalavimus bei standartus, taikomus žmonių vartojamiems arba gyvūnams skirtiems produktams

B3065–B3140

B4010

B4020

B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90 |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90

| GN030 | ex 0505 90“ |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90“

10.   Įrašas apie Moldovą pakeičiamas taip:

„Moldova (Moldovos Respublika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010 |
| | | | B2020 |
| iš B3020:
  visos kitos atliekos | | | iš B3020:






  — | nebalintas kraftpopieris ar kartonas arba gofruotas popierius ar kartonas |

a)

b)

c)

d)

B1010

B2020

iš B3020:

visos kitos atliekos

iš B3020:

—

nebalintas kraftpopieris ar kartonas arba gofruotas popierius ar kartonas

| — | kitas popierius ar statybinis kartonas, daugiausia pagamintas iš balintos cheminės medienos/popieriaus masės, dažniausiai nedažytas |
| --- | --- |

—

kitas popierius ar statybinis kartonas, daugiausia pagamintas iš balintos cheminės medienos/popieriaus masės, dažniausiai nedažytas

| — | popierius ar statybinis kartonas, daugiausia pagamintas iš mechaninės medienos/popieriaus masės (pvz., laikraščiai, žurnalai ir kiti panašūs spausdinti leidiniai) |
| --- | --- |

—

popierius ar statybinis kartonas, daugiausia pagamintas iš mechaninės medienos/popieriaus masės (pvz., laikraščiai, žurnalai ir kiti panašūs spausdinti leidiniai)

visos kitos Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 III priede išvardytos atliekos“

11.   Įrašas apie Rusijos Federaciją pakeičiamas taip:

„Rusija (Rusijos Federacija)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010–B2120 |
| B2130 | | | |
| | | | B3010–B3030 |
| B3035, B3040 | | | |
| | | | B3050–B3070 |
| B3080 | | | |
| | | | B3090 |
| B3100 | | | |
| | | | B3110–B3130 |
| B3140 | | | |
| | | | B4010–B4030 |
| | | | GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |

a)

b)

c)

d)

B1010–B2120

B2130

B3010–B3030

B3035, B3040

B3050–B3070

B3080

B3090

B3100

B3110–B3130

B3140

B4010–B4030

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

| GE020 | ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90“ |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90“

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/45

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 741/2008

2008 m. liepos 29 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 996/97 leidžiamą naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1997 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 996/97 kuriuo pradedama naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kurios KN kodas 0206 29 91, importo tarifinė kvota ir nustatomas jos administravimas (3), leista naudoti tarifinę kvotą galvijienos sektoriaus produktams importuoti. |
| --- | --- |

(1)

1997 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 996/97 kuriuo pradedama naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kurios KN kodas 0206 29 91, importo tarifinė kvota ir nustatomas jos administravimas (3), leista naudoti tarifinę kvotą galvijienos sektoriaus produktams importuoti.

| (2) | 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpio importo licencijų paraiškos pateiktos dėl didesnio nei turimas kiekio. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą, |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpio importo licencijų paraiškos pateiktos dėl didesnio nei turimas kiekio. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos, kurios eilės numeris 09.4020, importo licencijų paraiškoms, pateiktoms 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiui, laikantis Reglamento (EB) Nr. 996/97, taikomas 1,694843 % paskirstymo koeficientas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 30 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

2

(3)  OL L 144, 1997 6 4, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 962/2007 (OL L 213, 2007 8 15, p. 6).

3

---

DIREKTYVOS

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/46

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2008/81/EB

2008 m. liepos 29 d.

iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB į jos I priedą įtraukiant veikliąją medžiagą difenakumą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 16 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gruodžio 4 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1451/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos 10 metų programos antrojo etapo (2) yra nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikėtų įvertinti, kad būtų galima įtraukti į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, sąrašas. Tame sąraše yra difenakumas. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gruodžio 4 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1451/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos 10 metų programos antrojo etapo (2) yra nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikėtų įvertinti, kad būtų galima įtraukti į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, sąrašas. Tame sąraše yra difenakumas.

| (2) | Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1451/2007 pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį buvo įvertinta, ar difenakumą galima naudoti 14-to tipo produktams – rodenticidams, apibrėžtiems Direktyvos 98/8/EB V priede. |
| --- | --- |

(2)

Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1451/2007 pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį buvo įvertinta, ar difenakumą galima naudoti 14-to tipo produktams – rodenticidams, apibrėžtiems Direktyvos 98/8/EB V priede.

| (3) | Suomija buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare ir 2006 m. kovo 21 d. Komisijai pateikė kompetentingos institucijos ataskaitą ir rekomendaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 14 straipsnio 4 ir 6 dalyse. |
| --- | --- |

(3)

Suomija buvo paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare ir 2006 m. kovo 21 d. Komisijai pateikė kompetentingos institucijos ataskaitą ir rekomendaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 14 straipsnio 4 ir 6 dalyse.

| (4) | Valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo kompetentingos institucijos ataskaitą. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 15 straipsnio 4 dalimi, Biocidinių produktų nuolatinis komitetas peržiūros išvadas 2007 m. lapkričio 29 d. įtraukė į vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo kompetentingos institucijos ataskaitą. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 15 straipsnio 4 dalimi, Biocidinių produktų nuolatinis komitetas peržiūros išvadas 2007 m. lapkričio 29 d. įtraukė į vertinimo ataskaitą.

| (5) | Vertinant difenakumą neliko jokių neišspręstų ar susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos turėtų spręsti Pavojaus sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas. |
| --- | --- |

(5)

Vertinant difenakumą neliko jokių neišspręstų ar susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos turėtų spręsti Pavojaus sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas.

| (6) | Remiantis atliktais tyrimais galima daryti išvadą, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip rodenticidai ir kurių sudėtyje yra difenakumo, neturėtų kelti pavojaus žmonėms, išskyrus atsitiktinius vaikų apsinuodijimo atvejus. Nustatyta, kad jie gali kelti pavojų gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, ir aplinkai. Tačiau rodenticidais numatyta paveikti graužikus, kurie yra kenkėjai ir todėl kelia pavojų visuomenės sveikatai. Be to, dar nenustatyta, ar yra tinkamų difenakumo pakaitalų, kurie būtų veiksmingi ir nekenktų aplinkai. Todėl difenakumą galima ribotam laikotarpiui pagrįstai įtraukti į I priedą siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse galėtų būti išduodami, keičiami ar panaikinami biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo ir kurie naudojami kaip rodenticidai, autorizacijos liudijimai, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis atliktais tyrimais galima daryti išvadą, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip rodenticidai ir kurių sudėtyje yra difenakumo, neturėtų kelti pavojaus žmonėms, išskyrus atsitiktinius vaikų apsinuodijimo atvejus. Nustatyta, kad jie gali kelti pavojų gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, ir aplinkai. Tačiau rodenticidais numatyta paveikti graužikus, kurie yra kenkėjai ir todėl kelia pavojų visuomenės sveikatai. Be to, dar nenustatyta, ar yra tinkamų difenakumo pakaitalų, kurie būtų veiksmingi ir nekenktų aplinkai. Todėl difenakumą galima ribotam laikotarpiui pagrįstai įtraukti į I priedą siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse galėtų būti išduodami, keičiami ar panaikinami biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo ir kurie naudojami kaip rodenticidai, autorizacijos liudijimai, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalyje.

| (7) | Atsižvelgiant į vertinimo ataskaitos išvadas, reikėtų reikalauti, kad išduodant produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo ir kurie naudojami kaip rodenticidai, autorizacijos liudijimus būtų taikomos specialios pavojaus mažinimo priemonės. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama mažinti pirminio ir antrinio poveikio žmonėms ir gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, pavojų bei ilgalaikį medžiagos poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į vertinimo ataskaitos išvadas, reikėtų reikalauti, kad išduodant produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo ir kurie naudojami kaip rodenticidai, autorizacijos liudijimus būtų taikomos specialios pavojaus mažinimo priemonės. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama mažinti pirminio ir antrinio poveikio žmonėms ir gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, pavojų bei ilgalaikį medžiagos poveikį aplinkai.

| (8) | Dėl nustatyto keliamo pavojaus ir savybių difenakumas gali būti vidutiniškai arba labai patvarus, vidutiniškai arba labai linkęs biologiškai kauptis ir toksiškas, todėl į I priedą jis turėtų būti įtrauktas tik penkeriems metams, o norint šį laikotarpį pratęsti, turėtų būti atlikta lyginamoji pavojaus analizė, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies i punkte. |
| --- | --- |

(8)

Dėl nustatyto keliamo pavojaus ir savybių difenakumas gali būti vidutiniškai arba labai patvarus, vidutiniškai arba labai linkęs biologiškai kauptis ir toksiškas, todėl į I priedą jis turėtų būti įtrauktas tik penkeriems metams, o norint šį laikotarpį pratęsti, turėtų būti atlikta lyginamoji pavojaus analizė, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies i punkte.

| (9) | Svarbu, kad šios direktyvos nuostatos būtų vienu metu taikomos visose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos difenakumo, būtų sudarytos vienodos rinkos sąlygos ir kad biocidinių produktų rinka tinkamai veiktų. |
| --- | --- |

(9)

Svarbu, kad šios direktyvos nuostatos būtų vienu metu taikomos visose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos difenakumo, būtų sudarytos vienodos rinkos sąlygos ir kad biocidinių produktų rinka tinkamai veiktų.

| (10) | Veiklioji medžiaga turėtų būti įtraukiama į I priedą praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų dėl medžiagos įtraukimo atsiradusių reikalavimų ir kuris leistų dokumentus parengusiems pareiškėjams pasinaudoti visu 10 metų duomenų apsaugos laikotarpiu, pagal Direktyvos 98/8/EB 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį prasidedančiu nuo medžiagos įtraukimo dienos. |
| --- | --- |

(10)

Veiklioji medžiaga turėtų būti įtraukiama į I priedą praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų dėl medžiagos įtraukimo atsiradusių reikalavimų ir kuris leistų dokumentus parengusiems pareiškėjams pasinaudoti visu 10 metų duomenų apsaugos laikotarpiu, pagal Direktyvos 98/8/EB 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį prasidedančiu nuo medžiagos įtraukimo dienos.

| (11) | Po veikliosios medžiagos įtraukimo valstybėms narėms reikėtų nustatyti tinkamą laikotarpį Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms įgyvendinti, ypač išduoti, keisti ar panaikinti biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo, naudojimo 14-to tipo produktams autorizacijos liudijimus, siekiant užtikrinti jų atitiktį Direktyvai 98/8/EB. |
| --- | --- |

(11)

Po veikliosios medžiagos įtraukimo valstybėms narėms reikėtų nustatyti tinkamą laikotarpį Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms įgyvendinti, ypač išduoti, keisti ar panaikinti biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra difenakumo, naudojimo 14-to tipo produktams autorizacijos liudijimus, siekiant užtikrinti jų atitiktį Direktyvai 98/8/EB.

| (12) | Todėl Direktyva 98/8/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(12)

Todėl Direktyva 98/8/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (13) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 98/8/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. kovo 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos koreliacijos lentelę.

Jos taiko tas nuostatas nuo 2010 m. balandžio 1 d.

Priimdamos tas nuostatas, valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/31/EB (OL L 81, 2008 3 20, p. 57).

1

(2)  OL L 325, 2007 12 11, p. 3.

2

---

PRIEDAS

Į Direktyvos 98/8/EB I priedą įtraukiamas šis įrašas Nr. 9:

| Nr. | Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Minimali veikliosios medžiagos koncentracija į rinką pateikiamame biocidiniame produkte | Įtraukimo data | Atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas
  (išskyrus produktus, kuriuose yra daugiau negu viena veiklioji medžiaga; tokių produktų atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas yra data, nurodyta paskutiniame sprendime dėl juose esančių veikliųjų medžiagų įtraukimo) | Įtraukimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios nuostatos (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9 | Difenakumas | 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarinas
  EB Nr.: 259-978-4
  CAS Nr.: 56073-07-5 | 960 g/kg | 2010 m. balandžio 1 d. | 2012 m. kovo 31 d. | 2015 m. kovo 31 d. | 14 | Atsižvelgiant į tai, kad dėl savo savybių ši veiklioji medžiaga gali būti vidutiniškai arba labai patvari, vidutiniškai arba labai linkusi biologiškai kauptis ir toksiška, norint pratęsti laikotarpį, kuriam ji įtraukiama į I priedą, turėtų būti atlikta lyginamoji pavojaus analizė, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies i punkte.
  Valstybės narės užtikrina, kad autorizacijos liudijimai būtų išduodami tik jei laikomasi šių reikalavimų:






  (1) | nominalioji veikliosios medžiagos koncentracija produktuose neviršija 75 mg/kg ir leidžiama naudoti tik gatavus produktus; |

Nr.

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Minimali veikliosios medžiagos koncentracija į rinką pateikiamame biocidiniame produkte

Įtraukimo data

Atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas

(išskyrus produktus, kuriuose yra daugiau negu viena veiklioji medžiaga; tokių produktų atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas yra data, nurodyta paskutiniame sprendime dėl juose esančių veikliųjų medžiagų įtraukimo)

Įtraukimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios nuostatos (1)

„9

Difenakumas

3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarinas

EB Nr.: 259-978-4

CAS Nr.: 56073-07-5

960 g/kg

2010 m. balandžio 1 d.

2012 m. kovo 31 d.

2015 m. kovo 31 d.

14

Atsižvelgiant į tai, kad dėl savo savybių ši veiklioji medžiaga gali būti vidutiniškai arba labai patvari, vidutiniškai arba labai linkusi biologiškai kauptis ir toksiška, norint pratęsti laikotarpį, kuriam ji įtraukiama į I priedą, turėtų būti atlikta lyginamoji pavojaus analizė, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies i punkte.

Valstybės narės užtikrina, kad autorizacijos liudijimai būtų išduodami tik jei laikomasi šių reikalavimų:

(1)

nominalioji veikliosios medžiagos koncentracija produktuose neviršija 75 mg/kg ir leidžiama naudoti tik gatavus produktus;

| (2) | produktų sudėtyje yra karčiųjų medžiagų, o kai reikia – ir dažų; |
| --- | --- |

(2)

produktų sudėtyje yra karčiųjų medžiagų, o kai reikia – ir dažų;

| (3) | produktai nenaudojami kaip rodenticidiniai milteliai; |
| --- | --- |

(3)

produktai nenaudojami kaip rodenticidiniai milteliai;

| (4) | sumažinamas pirminis ir antrinis poveikis žmonėms, gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, ir aplinkai, apsvarstant ir taikant visas tinkamas ir esamas pavojaus mažinimo priemones. Be kitų galimų priemonių, reikėtų produktą leisti naudoti tik specialistams, nustatyti didžiausią pakuotės dydį ir įpareigoti naudoti nesugadinamas ir saugias masalo dėžutes.“ |
| --- | --- |

(4)

sumažinamas pirminis ir antrinis poveikis žmonėms, gyvūnams, kurių nenumatyta paveikti, ir aplinkai, apsvarstant ir taikant visas tinkamas ir esamas pavojaus mažinimo priemones. Be kitų galimų priemonių, reikėtų produktą leisti naudoti tik specialistams, nustatyti didžiausią pakuotės dydį ir įpareigoti naudoti nesugadinamas ir saugias masalo dėžutes.“

---

(1)  Vertinimo ataskaitų turinys ir išvados, reikalingi VI priedo bendriesiems principams įgyvendinti, pateikiami Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/49

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 742/2008/EB

2008 m. liepos 9 d.

dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 169 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (2) (toliau – Septintoji bendroji programa) numatomas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, taip pat ir dalyvavimas toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Sutarties 169 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (2) (toliau – Septintoji bendroji programa) numatomas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, taip pat ir dalyvavimas toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Sutarties 169 straipsnyje.

| (2) | Septintojoje bendrojoje programoje apibrėžiami keli kriterijai tokioms iniciatyvų pagal 169 straipsnį sritimis nustatyti: tiesioginė sąsaja su Bendrijos tikslais, aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su Septintosios bendrosios programos tikslais, jau sukurto pagrindo buvimas (galiojančios arba numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos), Europos pridėtinė vertė, kritinė masė atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių bei pagal jas atliekamos veiklos panašumas ir 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslams pasiekti, veiksmingumas. |
| --- | --- |

(2)

Septintojoje bendrojoje programoje apibrėžiami keli kriterijai tokioms iniciatyvų pagal 169 straipsnį sritimis nustatyti: tiesioginė sąsaja su Bendrijos tikslais, aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su Septintosios bendrosios programos tikslais, jau sukurto pagrindo buvimas (galiojančios arba numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos), Europos pridėtinė vertė, kritinė masė atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių bei pagal jas atliekamos veiklos panašumas ir 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslams pasiekti, veiksmingumas.

| (3) | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (3) (toliau – specialioji programa „Bendradarbiavimas“), 169 straipsnio iniciatyva kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje išskiriama kaip viena iš sričių, tinkamų Bendrijos dalyvavimui nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, bendrai įgyvendinamose pagal Sutarties 169 straipsnį. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (3) (toliau – specialioji programa „Bendradarbiavimas“), 169 straipsnio iniciatyva kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje išskiriama kaip viena iš sričių, tinkamų Bendrijos dalyvavimui nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, bendrai įgyvendinamose pagal Sutarties 169 straipsnį.

| (4) | 2005 m. birželio 1 d. komunikate „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ Komisija pasiūlė pradėti pavyzdinę žmonių priežiūros senėjančioje visuomenėje iniciatyvą. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. birželio 1 d. komunikate „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ Komisija pasiūlė pradėti pavyzdinę žmonių priežiūros senėjančioje visuomenėje iniciatyvą.

| (5) | 2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ Komisija pabrėžė, kad demografinis senėjimas yra viena iš pagrindinių problemų, su kuria susiduriama visose Europos Sąjungos valstybėse, ir kad didesnis naujų technologijų naudojimas galėtų padėti kontroliuoti sąnaudas, padidinti vyresnio amžiaus žmonių gerovę ir skatinti jų aktyvų dalyvavimą visuomenėje, taip pat Europos ekonomikos konkurencingumą paremiant atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ Komisija pabrėžė, kad demografinis senėjimas yra viena iš pagrindinių problemų, su kuria susiduriama visose Europos Sąjungos valstybėse, ir kad didesnis naujų technologijų naudojimas galėtų padėti kontroliuoti sąnaudas, padidinti vyresnio amžiaus žmonių gerovę ir skatinti jų aktyvų dalyvavimą visuomenėje, taip pat Europos ekonomikos konkurencingumą paremiant atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui.

| (6) | Visų pirma informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuje gyventojų senėjimo reiškinys gali būti vertinamas kaip galimybė susiformuoti naujų prekių ir paslaugų, atitinkančių vyresnio amžiaus žmonių reikmes, rinkai. Vis dėlto sparti naujų IRT raida ir jų panaudojimas neturėtų didinti socialinės atskirties ar skaitmeninio atotrūkio. Skaitmeninis raštingumas – tai išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti įtrauktį į visuomeninę veiklą ir dalyvavimą joje. |
| --- | --- |

(6)

Visų pirma informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuje gyventojų senėjimo reiškinys gali būti vertinamas kaip galimybė susiformuoti naujų prekių ir paslaugų, atitinkančių vyresnio amžiaus žmonių reikmes, rinkai. Vis dėlto sparti naujų IRT raida ir jų panaudojimas neturėtų didinti socialinės atskirties ar skaitmeninio atotrūkio. Skaitmeninis raštingumas – tai išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti įtrauktį į visuomeninę veiklą ir dalyvavimą joje.

| (7) | Įgyvendinant šią iniciatyvą kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad Europos gyventojai senėja, o dėl ilgesnės vidutinės moterų gyvenimo trukmės moterų yra daugiau nei vyrų. |
| --- | --- |

(7)

Įgyvendinant šią iniciatyvą kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad Europos gyventojai senėja, o dėl ilgesnės vidutinės moterų gyvenimo trukmės moterų yra daugiau nei vyrų.

| (8) | Vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas – tai esminis veiksnys atnaujintose užimtumo gairėse. Su senėjimu susijusiame ES veiklos modelyje siekiama sutelkti visą įvairaus amžiaus žmonių potencialą (visą gyvenimą trunkančiu ciklu pagrįstas požiūris) ir pabrėžiamas poreikis pakeisti paskiras senėjimo strategijas visa apimančiomis strategijomis. |
| --- | --- |

(8)

Vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas – tai esminis veiksnys atnaujintose užimtumo gairėse. Su senėjimu susijusiame ES veiklos modelyje siekiama sutelkti visą įvairaus amžiaus žmonių potencialą (visą gyvenimą trunkančiu ciklu pagrįstas požiūris) ir pabrėžiamas poreikis pakeisti paskiras senėjimo strategijas visa apimančiomis strategijomis.

| (9) | Šiuo metu kelios mokslinių tyrimų ir plėtros programos arba veikla, kurias atskirai nacionaliniu lygmeniu oriam senėjimui skirtų IRT srityje įgyvendina valstybės narės, nėra pakankamai koordinuojamos, todėl oriam senėjimui skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir plėtra nėra suderinti Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

(9)

Šiuo metu kelios mokslinių tyrimų ir plėtros programos arba veikla, kurias atskirai nacionaliniu lygmeniu oriam senėjimui skirtų IRT srityje įgyvendina valstybės narės, nėra pakankamai koordinuojamos, todėl oriam senėjimui skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir plėtra nėra suderinti Europos lygmeniu.

| (10) | Siekdamos suderinto požiūrio Europos lygmeniu oriam senėjimui skirtų IRT srityje ir norėdamos veikti veiksmingai, kelios valstybės narės ėmėsi iniciatyvos parengti bendrą mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau – bendra KGPA programa) oriam senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų IRT srityje, kad pasiektų valdymo ir finansinių išteklių sąveiką, šiuo tikslu sukuriant vieną bendrą nepriklausomų ekspertų atliekamo vertinimo sistemą remiantis nusistovėjusia tvarka pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (4), bei sujungiant įvairiose Europos valstybėse sukauptą papildomą kompetenciją ir turimus išteklius. |
| --- | --- |

(10)

Siekdamos suderinto požiūrio Europos lygmeniu oriam senėjimui skirtų IRT srityje ir norėdamos veikti veiksmingai, kelios valstybės narės ėmėsi iniciatyvos parengti bendrą mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau – bendra KGPA programa) oriam senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų IRT srityje, kad pasiektų valdymo ir finansinių išteklių sąveiką, šiuo tikslu sukuriant vieną bendrą nepriklausomų ekspertų atliekamo vertinimo sistemą remiantis nusistovėjusia tvarka pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (4), bei sujungiant įvairiose Europos valstybėse sukauptą papildomą kompetenciją ir turimus išteklius.

| (11) | Bendros KGPA programos tikslas – spręsti demografinio senėjimo uždavinį sukuriant būtiną teisinę ir organizacinę sistemą valstybių narių plataus masto europiniam bendradarbiavimui oriam senėjimui senėjančioje visuomenėje skirtų IRT taikomųjų mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityje. Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (toliau – dalyvaujančiosios valstybės narės) ir Izraelis, Norvegija bei Šveicarija susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros KGPA programos. Numatoma, kad bendra jų dalyvavimo vertė bus mažiausiai 150 mln. EUR Septintosios bendrosios programos galiojimo laikotarpiu. Kiekviena iš šių valstybių, dalyvaujančių bendroje KGPA programoje, turėtų bent šiek tiek prisidėti finansiškai, atsižvelgdama į galimas savo mokslinių tyrimų nacionalinių bendrijų reikmes, o įnašas paprastai turėtų būti bent 0,2 mln. EUR, jeigu valstybė ketina dalyvauti metinėje darbo programoje. |
| --- | --- |

(11)

Bendros KGPA programos tikslas – spręsti demografinio senėjimo uždavinį sukuriant būtiną teisinę ir organizacinę sistemą valstybių narių plataus masto europiniam bendradarbiavimui oriam senėjimui senėjančioje visuomenėje skirtų IRT taikomųjų mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityje. Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (toliau – dalyvaujančiosios valstybės narės) ir Izraelis, Norvegija bei Šveicarija susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros KGPA programos. Numatoma, kad bendra jų dalyvavimo vertė bus mažiausiai 150 mln. EUR Septintosios bendrosios programos galiojimo laikotarpiu. Kiekviena iš šių valstybių, dalyvaujančių bendroje KGPA programoje, turėtų bent šiek tiek prisidėti finansiškai, atsižvelgdama į galimas savo mokslinių tyrimų nacionalinių bendrijų reikmes, o įnašas paprastai turėtų būti bent 0,2 mln. EUR, jeigu valstybė ketina dalyvauti metinėje darbo programoje.

| (12) | Įgyvendinant bendrą KGPA programą, reikėtų skatinti, kad į šią veiklą įsitrauktų mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), atsižvelgiant į Septintosios bendrosios programos tikslus. |
| --- | --- |

(12)

Įgyvendinant bendrą KGPA programą, reikėtų skatinti, kad į šią veiklą įsitrauktų mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), atsižvelgiant į Septintosios bendrosios programos tikslus.

| (13) | Kad būtų padidintas bendros KGPA programos poveikis, dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija pritarė Bendrijos dalyvavimui joje. Bendrija turėtų dalyvauti Programoje mokėdama ne daugiau kaip 150 mln. EUR finansinį įnašą. Atsižvelgiant į tai, kad bendra KGPA programa atitinka Septintosios bendrosios programos mokslinius tikslus ir kad bendros KGPA programos mokslinių tyrimų sritis priklauso IRT temai pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“, Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti skiriamas iš šiai temai skirtų biudžeto asignavimų. Kitas finansavimo galimybes gali suteikti, inter alia, Europos investicijų bankas (EIB), visų pirma taikydamas EIB ir Komisijos pagal Tarybos sprendimo 2006/971/EB III priedą bendrai parengtą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę. |
| --- | --- |

(13)

Kad būtų padidintas bendros KGPA programos poveikis, dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija pritarė Bendrijos dalyvavimui joje. Bendrija turėtų dalyvauti Programoje mokėdama ne daugiau kaip 150 mln. EUR finansinį įnašą. Atsižvelgiant į tai, kad bendra KGPA programa atitinka Septintosios bendrosios programos mokslinius tikslus ir kad bendros KGPA programos mokslinių tyrimų sritis priklauso IRT temai pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“, Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti skiriamas iš šiai temai skirtų biudžeto asignavimų. Kitas finansavimo galimybes gali suteikti, inter alia, Europos investicijų bankas (EIB), visų pirma taikydamas EIB ir Komisijos pagal Tarybos sprendimo 2006/971/EB III priedą bendrai parengtą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę.

| (14) | Bendrijos finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad būtų sudaromas finansavimo planas, pagrįstas kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų oficialiais įsipareigojimais bendrai įgyvendinti mokslinių tyrimų ir plėtros programas ir veiklą, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, ir prisidėti finansuojant bendros KGPA programos bendrą vykdymą. |
| --- | --- |

(14)

Bendrijos finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad būtų sudaromas finansavimo planas, pagrįstas kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų oficialiais įsipareigojimais bendrai įgyvendinti mokslinių tyrimų ir plėtros programas ir veiklą, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, ir prisidėti finansuojant bendros KGPA programos bendrą vykdymą.

| (15) | Siekiant bendrai įgyvendinti nacionalinių mokslinių tyrimų programas reikia sukurti arba naudoti esamą specialią vykdomąją struktūrą, kaip numatyta specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant bendrai įgyvendinti nacionalinių mokslinių tyrimų programas reikia sukurti arba naudoti esamą specialią vykdomąją struktūrą, kaip numatyta specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“.

| (16) | Dalyvaujančiosios valstybės narės susitarė dėl tokios bendrai KGPA programai įgyvendinti skirtos specialios vykdomosios struktūros. |
| --- | --- |

(16)

Dalyvaujančiosios valstybės narės susitarė dėl tokios bendrai KGPA programai įgyvendinti skirtos specialios vykdomosios struktūros.

| (17) | Speciali vykdomoji struktūra turėtų būti Bendrijos finansinio įnašo gavėja ir užtikrinti veiksmingą bendros KGPA programos vykdymą. |
| --- | --- |

(17)

Speciali vykdomoji struktūra turėtų būti Bendrijos finansinio įnašo gavėja ir užtikrinti veiksmingą bendros KGPA programos vykdymą.

| (18) | Siekiant veiksmingai įgyvendinti bendrą KGPA programą, speciali vykdomoji struktūra turėtų skirti finansinę paramą bendroje KGPA programoje dalyvaujančioms trečiosioms šalims, atrinktoms paskelbus kvietimus teikti paraiškas. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant veiksmingai įgyvendinti bendrą KGPA programą, speciali vykdomoji struktūra turėtų skirti finansinę paramą bendroje KGPA programoje dalyvaujančioms trečiosioms šalims, atrinktoms paskelbus kvietimus teikti paraiškas.

| (19) | Bendrijos įnašas turėtų būti skiriamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija skiria išteklius ir faktiškai moka savo finansinius įnašus. |
| --- | --- |

(19)

Bendrijos įnašas turėtų būti skiriamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija skiria išteklius ir faktiškai moka savo finansinius įnašus.

| (20) | Bendrija turėtų turėti teisę sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei bendra KGPA programa būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant, laikydamasi susitarime, kurį turi sudaryti Bendrija ir speciali vykdomoji struktūra bei kuriame nustatoma išsami Bendrijos įnašo mokėjimo tvarka, nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(20)

Bendrija turėtų turėti teisę sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei bendra KGPA programa būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant, laikydamasi susitarime, kurį turi sudaryti Bendrija ir speciali vykdomoji struktūra bei kuriame nustatoma išsami Bendrijos įnašo mokėjimo tvarka, nustatytų sąlygų.

| (21) | Bet kuri valstybė narė turėtų galėti prisijungti prie bendros KGPA programos. |
| --- | --- |

(21)

Bet kuri valstybė narė turėtų galėti prisijungti prie bendros KGPA programos.

| (22) | Pagal Septintąją bendrąją programą Bendrija turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo bendrai KGPA programai mokėjimo sąlygų, taikomų joje dalyvaujančiai bet kuriai prie Septintosios bendrosios programos prisijungusiai valstybei arba, kai tai labai svarbu bendros KGPA programos įgyvendinimui – bet kuriai kitai valstybei, prisijungusiai prie Programos ją įgyvendinant laikantis šio sprendimo. |
| --- | --- |

(22)

Pagal Septintąją bendrąją programą Bendrija turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo bendrai KGPA programai mokėjimo sąlygų, taikomų joje dalyvaujančiai bet kuriai prie Septintosios bendrosios programos prisijungusiai valstybei arba, kai tai labai svarbu bendros KGPA programos įgyvendinimui – bet kuriai kitai valstybei, prisijungusiai prie Programos ją įgyvendinant laikantis šio sprendimo.

| (23) | Reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos arba panaudotos, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (5), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (6) bei 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (7). |
| --- | --- |

(23)

Reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos arba panaudotos, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (5), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (6) bei 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (7).

| (24) | Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (9) (toliau – Įgyvendinimo taisyklės), Bendrijos įnašas turėtų būti valdomas taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 56 straipsnio nuostatas bei Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį. |
| --- | --- |

(24)

Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (9) (toliau – Įgyvendinimo taisyklės), Bendrijos įnašas turėtų būti valdomas taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 56 straipsnio nuostatas bei Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį.

| (25) | Nepaprastai svarbu, kad pagal bendrą KGPA programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atitiktų pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, ir kad ji nepažeistų lyčių aspekto integravimo bei lyčių lygybės principų. Be to, įgyvendinant Programą turėtų būti atsižvelgta į moterų vaidmens mokslinėje ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimą. |
| --- | --- |

(25)

Nepaprastai svarbu, kad pagal bendrą KGPA programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atitiktų pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, ir kad ji nepažeistų lyčių aspekto integravimo bei lyčių lygybės principų. Be to, įgyvendinant Programą turėtų būti atsižvelgta į moterų vaidmens mokslinėje ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimą.

| (26) | Įgyvendinant bendrą KGPA programą taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti lygiateisę ir nesudėtingą prieigą prie atitinkamų IRT pagrįstų produktų ir paslaugų visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(26)

Įgyvendinant bendrą KGPA programą taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti lygiateisę ir nesudėtingą prieigą prie atitinkamų IRT pagrįstų produktų ir paslaugų visose valstybėse narėse.

| (27) | Komisija turėtų iki 2010 m. atlikti tarpinį vertinimą, kurį atliekant būtų nustatyta bendros KGPA programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga siekiant nustatytų tikslų. Atliekant šį vertinimą taip pat turėtų būti nustatyta, ar yra poreikis atlikti tolimesnius tarpinius vertinimus prieš galutinį vertinimą 2013 m. pabaigoje, |
| --- | --- |

(27)

Komisija turėtų iki 2010 m. atlikti tarpinį vertinimą, kurį atliekant būtų nustatyta bendros KGPA programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga siekiant nustatytų tikslų. Atliekant šį vertinimą taip pat turėtų būti nustatyta, ar yra poreikis atlikti tolimesnius tarpinius vertinimus prieš galutinį vertinimą 2013 m. pabaigoje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendindama Septintąją bendrąją programą Bendrija moka finansinį įnašą bendrai Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos mokslinių tyrimų ir plėtros programai (bendra KGPA programa), kurią bendrai įgyvendina Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (dalyvaujančiosios valstybės narės) bei Izraelis, Norvegija ir Šveicarija.

2.   Bendrija moka ne didesnį kaip 150 mln. EUR finansinį įnašą Septintosios bendrosios programos galiojimo laikotarpiu bendros KGPA programos įgyvendinimui pagal I priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis, nustatytus principus.

3.   Bendrijos finansinis įnašas mokamas iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ informacinių ir ryšių technologijų (IRT) temai skirtų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų.

2 straipsnis

Bendrijos finansinis įnašas mokamas tik tokiomis sąlygomis:

| a) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įrodžius, kad I priede aprašyta bendra KGPA programa buvo iš tiesų pradėta; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įrodžius, kad I priede aprašyta bendra KGPA programa buvo iš tiesų pradėta;

| b) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai arba dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos paskirtoms organizacijoms oficialiai įsteigus arba paskyrus specialią vykdomąją struktūrą, turinčią juridinio asmens statusą, kuri atsakinga už bendros KGPA programos įgyvendinimą ir už Bendrijos finansinio įnašo gavimą, skyrimą ir kontrolę taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą bei 56 straipsnį ir Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai arba dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos paskirtoms organizacijoms oficialiai įsteigus arba paskyrus specialią vykdomąją struktūrą, turinčią juridinio asmens statusą, kuri atsakinga už bendros KGPA programos įgyvendinimą ir už Bendrijos finansinio įnašo gavimą, skyrimą ir kontrolę taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą bei 56 straipsnį ir Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį;

| c) | įsteigus tinkamą ir veiksmingą bendros KGPA programos valdymo modelį pagal II priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis, nustatytas gaires; |
| --- | --- |

c)

įsteigus tinkamą ir veiksmingą bendros KGPA programos valdymo modelį pagal II priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis, nustatytas gaires;

| d) | specialiai vykdomajai struktūrai veiksmingai vykdant I priede aprašytą veiklą, kurios dalis – kvietimų teikti paraiškas subsidijoms gauti skelbimas, pagal bendrą KGPA programą; |
| --- | --- |

d)

specialiai vykdomajai struktūrai veiksmingai vykdant I priede aprašytą veiklą, kurios dalis – kvietimų teikti paraiškas subsidijoms gauti skelbimas, pagal bendrą KGPA programą;

| e) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įsipareigojus prisidėti prie bendros KGPA programos finansavimo ir faktiškai mokant savo finansinį įnašą, visų pirma teikiant finansavimą pagal bendrą KGPA programą paskelbus kvietimus teikti paraiškas atrinktų projektų dalyviams; |
| --- | --- |

e)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įsipareigojus prisidėti prie bendros KGPA programos finansavimo ir faktiškai mokant savo finansinį įnašą, visų pirma teikiant finansavimą pagal bendrą KGPA programą paskelbus kvietimus teikti paraiškas atrinktų projektų dalyviams;

| f) | laikantis Bendrijos valstybės pagalbos taisyklių, ypač nustatytųjų Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje (10); |
| --- | --- |

f)

laikantis Bendrijos valstybės pagalbos taisyklių, ypač nustatytųjų Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje (10);

| g) | užtikrinus aukšto lygio mokslinę kompetenciją ir etikos principų laikymąsi pagal bendruosius Septintosios bendrosios programos, lyčių aspekto integravimo bei lyčių lygybės ir tvaraus vystymosi principus; ir |
| --- | --- |

g)

užtikrinus aukšto lygio mokslinę kompetenciją ir etikos principų laikymąsi pagal bendruosius Septintosios bendrosios programos, lyčių aspekto integravimo bei lyčių lygybės ir tvaraus vystymosi principus; ir

| h) | suformulavus su pagal bendrą KGPA programą vykdoma veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančias nuostatas ir įgyvendinus bei koordinuojant dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas bei veiklą tokiu būdu, kad jomis būtų siekiama skatinti tokių žinių kūrimą ir paremti platų sukurtų žinių panaudojimą ir sklaidą. |
| --- | --- |

h)

suformulavus su pagal bendrą KGPA programą vykdoma veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančias nuostatas ir įgyvendinus bei koordinuojant dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas bei veiklą tokiu būdu, kad jomis būtų siekiama skatinti tokių žinių kūrimą ir paremti platų sukurtų žinių panaudojimą ir sklaidą.

3 straipsnis

Kai bendros KGPA programos įgyvendinimo metu speciali vykdomoji struktūra skiria finansinę paramą trečiosioms šalims, ypač finansinę paramą, teikiamą po kvietimų teikti paraiškas subsidijoms gauti atrinktų projektų dalyviams, taikomi vienodų sąlygų bei skaidrumo, aiškumo užtikrinimo pareiškėjams ir nepriklausomo vertinimo principai. Finansinė parama trečiosioms šalims skiriama remiantis moksline kompetencija, socialiniu ir ekonominiu poveikiu Europos lygmeniu, jų svarba įgyvendinant bendruosius programos tikslus ir laikantis I priede nustatytų principų ir tvarkos.

4 straipsnis

Bendrijos finansinio įnašo mokėjimo tvarka ir su finansine atsakomybe ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios taisyklės bei išsamios specialios vykdomosios struktūros finansinės paramos teikimo trečiosioms šalims taisyklės nustatomos bendruoju susitarimu, kurį turi sudaryti Komisija Bendrijos vardu ir speciali vykdomoji struktūra, bei metiniais finansavimo susitarimais.

5 straipsnis

Jei bendra KGPA programa neįgyvendinama arba įgyvendinama nepakankamai, iš dalies arba vėluojant, Bendrija gali sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, atsižvelgdama į faktinį bendros KGPA programos įgyvendinimą.

Jei dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija prie bendros KGPA programos finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti, Bendrija, atsižvelgdama į faktišką dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos viešojo finansavimo sumą, pagal susitarime, kurį turi sudaryti Komisija ir speciali vykdomoji struktūra, nustatytas sąlygas, gali sumažinti savo finansinį įnašą.

6 straipsnis

Įgyvendindamos bendrą KGPA programą dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija imasi visų teisinių, reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių, būtinų Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti. Visų pirma dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų visišką Bendrijai priklausančių sumų sugrąžinimą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir Įgyvendinimo taisyklių 38 straipsnio 2 dalį.

7 straipsnis

Komisija ir Audito Rūmai per savo pareigūnus ir atstovus gali atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, būtinus siekiant užtikrinti tinkamą Bendrijos lėšų valdymą ir apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo arba pažeidimų. Šiuo tikslu dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija bei Šveicarija ir speciali vykdomoji struktūra tinkamu laiku pateikia visus turimus susijusius dokumentus Komisijai ir Audito Rūmams.

8 straipsnis

Komisija perduoda visą susijusią informaciją Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija raginamos per specialią vykdomąją struktūrą pateikti Komisijai bet kokią Europos Parlamento, Tarybos ar Audito Rūmų prašomą papildomą, su specialios vykdomosios struktūros finansų valdymu susijusią informaciją pagal 12 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas bendrąsias nuostatas dėl ataskaitų teikimo.

9 straipsnis

Bet kuri valstybė narė gali prisijungti prie bendros KGPA programos pagal 2 straipsnio e–h punktuose nustatytus kriterijus.

10 straipsnis

Bet kuri trečioji šalis gali prisijungti prie bendros KGPA programos pagal 2 straipsnio e–h punktuose nustatytus kriterijus, jei tokiam dalyvavimui taikomas atitinkamas tarptautinis susitarimas ir jei pritaria ir Komisija, ir dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija bei Šveicarija.

11 straipsnis

Remdamasi šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis ir bet kokiomis įgyvendinimo taisyklėmis ir tvarka, Bendrija gali tartis dėl savo finansinio įnašo mokėjimo sąlygų, taikomų bendroje KGPA programoje dalyvaujančiai bet kuriai prie Septintosios bendrosios programos prisijungusiai valstybei arba, jei tai labai svarbu bendros KGPA programos įgyvendinimui – bet kuriai kitai valstybei.

12 straipsnis

1.   Į Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Sutarties 173 straipsnį teikiamą metinę ataskaitą dėl Septintosios bendrosios programos įtraukiama bendros KGPA programos veiklos ataskaita.

2.   Komisija atlieka tarpinį bendros KGPA programos vertinimą po dvejų metų nuo programos pradžios, bet visais atvejais ne vėliau kaip 2010 m. Jei būtina, po pirmo tarpinio vertinimo gali būti atliekami tolesni tarpiniai vertinimai.

Tarpinis vertinimas apima pažangą siekiant I priede nustatytų bendros KGPA programos tikslų, įskaitant rekomendacijas dėl tinkamiausių būdų toliau didinti bendros KGPA programos integraciją, įgyvendinimo kokybę bei veiksmingumą, įskaitant mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją, ir ar dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos finansinių įnašų lygis yra tinkamas atsižvelgiant į jų įvairių nacionalinių mokslinių tyrimų bendrijų galimas reikmes. Be to, atsižvelgiama į patirtį, sukauptą įgyvendinant kitas bendras programas pagal Sutarties 169 straipsnį.

Komisija perduoda tarpinio vertinimo išvadas ir savo pastabas bei prireikus šio sprendimo derinimo pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   2013 m. pabaigoje Komisija atlieka galutinį bendros KGPA programos vertinimą. Galutinio vertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.

13 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

14 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2008 m. liepos 9 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  2008 m. kovo 13 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

2

(3)  OL L 400, 2006 12 30, p. 86.

3

(4)  OL L 391, 2006 12 30, p. 1.

4

(5)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1233/2007 (OL L 279, 2007 10 23, p. 10).

5

(6)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

6

(7)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

7

(8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

8

(9)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007 4 28, p. 13).

9

(10)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

10

---

I PRIEDAS

BENDROS KGPA PROGRAMOS TIKSLŲ, VEIKLOS IR ĮGYVENDINIMO APRAŠYMAS

I.   Konkretūs tikslai

Konkretūs bendros KGPA programos tikslai yra tokie:

| — | Skatinti oriam senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų kūrimą, tokiu būdu gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti bei mažinant sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidas. Tai gali būti pagrįsta, pvz., naujovišku IRT panaudojimu, naujais sąveikos su klientais būdais arba naujais savarankiško gyvenimo paslaugų vertės grandinių metodais. Bendros KGPA programos rezultatais taip pat galėtų naudotis kitos žmonių grupės, būtent neįgalieji. |
| --- | --- |

—

Skatinti oriam senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų kūrimą, tokiu būdu gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti bei mažinant sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidas. Tai gali būti pagrįsta, pvz., naujovišku IRT panaudojimu, naujais sąveikos su klientais būdais arba naujais savarankiško gyvenimo paslaugų vertės grandinių metodais. Bendros KGPA programos rezultatais taip pat galėtų naudotis kitos žmonių grupės, būtent neįgalieji.

| — | Sutelkti mokslinių tyrimų, plėtros ir naujovių diegimo kritinę masę ES lygmeniu oriam senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų technologijų ir paslaugų srityje, įskaitant palankios aplinkos MVĮ dalyvavimui programoje sukūrimą. |
| --- | --- |

—

Sutelkti mokslinių tyrimų, plėtros ir naujovių diegimo kritinę masę ES lygmeniu oriam senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų technologijų ir paslaugų srityje, įskaitant palankios aplinkos MVĮ dalyvavimui programoje sukūrimą.

| — | Pagerinti mokslinių tyrimų rezultatų pramoninio panaudojimo sąlygas sukuriant nuoseklią Europos sistemą bendriems metodams, įskaitant bendrus minimalius standartus, kurti ir palengvinant bendrų, su įvairiais socialiniais prioritetais ir reguliavimo aspektais nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu suderinamų sprendimų lokalizavimą ir pritaikymą visoje Europoje. |
| --- | --- |

—

Pagerinti mokslinių tyrimų rezultatų pramoninio panaudojimo sąlygas sukuriant nuoseklią Europos sistemą bendriems metodams, įskaitant bendrus minimalius standartus, kurti ir palengvinant bendrų, su įvairiais socialiniais prioritetais ir reguliavimo aspektais nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu suderinamų sprendimų lokalizavimą ir pritaikymą visoje Europoje.

Sutelkiant dėmesį į taikomuosius mokslinius tyrimus šia bendra KGPA programa bus papildyta pagal Septintąją bendrąją programą numatyta susijusi ilgalaikė mokslinių tyrimų veikla bei Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB (1) įsteigtos Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (2007–2013 m.), dėmesį telkiančios į plataus masto dabartinių sprendimų įsisavinimą, demonstracinė veikla.

Vykdant bendrą KGPA programą prisidedama prie atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo ir žiniomis pagrįstos visuomenės kūrimo, kartu siekiama užtikrinti, kad naujų technologijų naudojimas nepaskatintų socialinės atskirties. Be to, įgyvendinant programą skatinama ieškoti rentabilių sprendimų, kurie padėtų užtikrinti lygiateisę nesudėtingą prieigą prie atitinkamų IRT pagrįstų produktų ir paslaugų, įskaitant prieigą prie paslaugų panaudojant įvairius kanalus bei užtikrinant vyresnio amžiaus žmonių privatumą ir orumą visuose Europos regionuose, įskaitant kaimo ir nutolusias vietoves.

Be to, įgyvendinant bendrą KGPA programą turėtų būti skatinama diegti naujoves privačiame sektoriuje, ypač MVĮ, ir panaudoti privataus sektoriaus, ypač MVĮ, bendrą finansavimą siekiant remti su rinka susijusius projektus ir skatinama pritaikyti įgyvendinant projektus sukurtas technologijas bei priimtus sprendimus vadovaujantis vyresnio amžiaus žmonių reikmėmis, atsižvelgiant į aktyvesnį jų socialinį dalyvavimą visuomenės gyvenime.

Kai tik įmanoma, užtikrinamas bendros KGPA programos ir kitų Bendrijos, nacionalinių ir regioninių programų papildomumas bei sąveika.

Laikantis tarptautinių gairių tinkamai atsižvelgiama į galimus etikos ir privatumo klausimus.

II.   Veikla

Pagrindinė bendros KGPA programos veikla – moksliniai tyrimai, taikomoji veikla ir naujovių diegimas. Ši veikla, įgyvendinama vykdant tarptautinius mokslinių tyrimų, plėtros, demonstracinės ir sklaidos veiklos projektus, kurių išlaidos pasidalijamos ir kuriuose dalyvauja partneriai iš ne mažiau kaip trijų šių šalių: dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos bei Šveicarijos ir kitų dalyvaujančių valstybių. Jie turėtų būti skirti į rinką orientuotiems moksliniams tyrimams, būti trumpalaikiai arba vidutinės trukmės ir iš jų turėtų būti matyti gebėjimas panaudoti projekto rezultatus per realų laikotarpį.

Be to, tarpininkavimo, programų rėmimo ir tinklų kūrimo veikla gali būti įgyvendinama organizuojant specialius renginius arba kartu su esamais renginiais. Ji apima seminarų rengimą ir ryšių užmezgimą su kitomis vertės grandinei priklausančiomis suinteresuotosiomis šalimis.

Bendra KGPA programa apima konsultacijas su susijusiomis Europos suinteresuotosiomis šalimis (pavyzdžiui, sprendimus priimančiais ministerijų ir viešojo sektoriaus valdžios institucijų pareigūnais, privačiojo sektoriaus paslaugų ir draudimo paslaugų teikėjais bei pramonės, MVĮ ir vartotojų atstovais) dėl mokslinių tyrimų prioritetų, kuriuos reikėtų atsirinkti, ir programos įgyvendinimo.

Įgyvendinant bendrą KGPA programą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į demografines tendencijas ir demografinius tyrimus įvairiose Europos valstybėse siekiant pateikti sprendimus, atitinkančius socialinę ir ekonominę padėtį visoje Europos Sąjungoje.

III.   Programos įgyvendinimas

Metinė darbo programa ir kvietimai teikti paraiškas

Bendra KGPA programa įgyvendinama pagal metines darbo programas, kuriose nustatomos kvietimų teikti paraiškas temos, dėl kurių turi būti susitarta su Komisija, kad būtų galima gauti Bendrijos finansinį įnašą.

Pagal bendrą KGPA programą reguliariai skelbiami kvietimai teikti paraiškas laikantis sutartos metinės darbo programos. Paraiškos teikiamos centralizuotai specialiai vykdomajai struktūrai (bendra prieiga).

Pasibaigus kvietimo teikti paraiškas terminui, speciali vykdomoji struktūra, bendradarbiaudama su nacionalinėmis programų valdymo agentūromis, atlieka centralizuotą atitikties reikalavimams patikrinimą. Patikrinimas atliekamas vadovaujantis bendros KGPA programos bendraisiais reikalavimų atitikimo kriterijais, kurie paskelbiami kartu su metine darbo programa ir turi būti bent šie:

| — | paraiškos turi būti išsamios, pateiktos laiku ir elektroniniu būdu, bei |
| --- | --- |

—

paraiškos turi būti išsamios, pateiktos laiku ir elektroniniu būdu, bei

| — | atitikti reikalavimus, susijusius su konsorciumo sudarymu. |
| --- | --- |

—

atitikti reikalavimus, susijusius su konsorciumo sudarymu.

Be to, speciali vykdomoji struktūra, padedama nacionalinių programų valdymo agentūrų, patikrina, ar laikomasi nacionalinių reikalavimų atitikimo kriterijų, kurie paskelbiami kartu su metine darbo programa ir paminėti kvietimuose teikti paraiškas. Nacionaliniai reikalavimų atitikimo kriterijai turi būti susiję tik su atskirų pareiškėjų teisiniu ir finansiniu statusu, o ne su paraiškos turiniu, ir turi apimti šiuos aspektus:

| — | pareiškėjo rūšis, įskaitant teisinį statusą ir tikslą, |
| --- | --- |

—

pareiškėjo rūšis, įskaitant teisinį statusą ir tikslą,

| — | atsakomybė ir perspektyvumas, įskaitant finansinį patikimumą, fiskalinių ir socialinių įsipareigojimų įvykdymą. |
| --- | --- |

—

atsakomybė ir perspektyvumas, įskaitant finansinį patikimumą, fiskalinių ir socialinių įsipareigojimų įvykdymą.

Reikalavimus atitinkančios projektų paraiškos vertinamos ir atrenkamos centralizuotai, pasitelkiant nepriklausomus ekspertus bei remiantis darbo programoje nustatytais skaidriais ir bendrais vertinimo kriterijais. Generalinės asamblėjos patvirtinta atranka yra privaloma dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai.

Speciali vykdomoji struktūra yra atsakinga už projektų stebėjimą; turi būti nustatytos visam projekto ciklui valdyti skirtos bendros veiklos procedūros.

Kadangi nacionalinė programų valdymo agentūra tvarko su atrinktuose projektuose dalyvaujančiais nacionaliniais projekto partneriais susijusius administracinius klausimus, taikomi nacionaliniai reikalavimų atitikimo kriterijai, siejami tik su atskirų dalyvių teisiniu ir finansiniu statusu, kaip apibūdinta pirmiau, taip pat nacionaliniai administravimo principai.

Tuo atveju, jei sutarties sudarymo etapu dalyvis neatitinka vieno iš nurodytų nacionalinių reikalavimų atitikimo kriterijų, pagal bendrą KGPA programą išsaugoma mokslinė kompetencija. Šiuo tikslu vykdomoji valdyba gali nuspręsti, kad turėtų būti atliktas atitinkamos paraiškos papildomas centralizuotas ir nepriklausomas vertinimas pasitelkus nepriklausomus ekspertus, siekiant įvertinti paraišką be atitinkamo dalyvio arba, jei projekto konsorciumas pasiūlo, su kitu dalyviu.

Kiekviena valstybė finansuoja sėkmingas paraiškas pateikusius savo nacionalinius dalyvius per nacionalines agentūras, kurios, be to, perduoda iš specialios vykdomosios struktūros gaunamą centralizuotą finansavimą remdamosi susitarimu, kurį kiekvienam projektui turi sudaryti atitinkamos nacionalinės agentūros ir jų nacionaliniai dalyviai.

Mokslinės, valdymo ir finansinės integracijos užtikrinimas

Bendra KGPA programa užtikrinama dalyvaujančių nacionalinių programų mokslinė integracija rengiant bendras darbo programas ir kvietimų teikti paraiškas temas visose nacionalinėse programose.

Nacionalinių programų valdymo integraciją užtikrina dalyvaujančiųjų valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos bei Šveicarijos įsteigtas juridinis asmuo. Bendros KGPA programos valdymas apima:

| — | kvietimų teikti paraiškas centralizuotą organizavimą, |
| --- | --- |

—

kvietimų teikti paraiškas centralizuotą organizavimą,

| — | centralizuotą, nepriklausomą ir skaidrų europinio lygmens ekspertų vertinimą, pagrįstą bendromis taisyklėmis ir kriterijais, skirtais mokslinės kompetencijos pagrindu vykdomam paraiškų vertinimui ir atrankai, |
| --- | --- |

—

centralizuotą, nepriklausomą ir skaidrų europinio lygmens ekspertų vertinimą, pagrįstą bendromis taisyklėmis ir kriterijais, skirtais mokslinės kompetencijos pagrindu vykdomam paraiškų vertinimui ir atrankai,

| — | bendrą pateikimo adresą (numatomas elektroninis paraiškos pateikimas). |
| --- | --- |

—

bendrą pateikimo adresą (numatomas elektroninis paraiškos pateikimas).

Bendra KGPA programa finansinė integracija padidinama:

| — | užtikrinant visus nacionalinio finansavimo įsipareigojimus iniciatyvos laikotarpiui, taip pat metinius įsipareigojimus kiekvienai pasiūlytai darbo programai, |
| --- | --- |

—

užtikrinant visus nacionalinio finansavimo įsipareigojimus iniciatyvos laikotarpiui, taip pat metinius įsipareigojimus kiekvienai pasiūlytai darbo programai,

| — | užtikrinant, kad galutinis paraiškų klasifikavimas, dėl kurio susitariama remiantis vertinimu, bus privalomas pirmiau nurodytoms dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai, įskaitant sutarties sudarymo etapu atliekamus veiksmus, |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad galutinis paraiškų klasifikavimas, dėl kurio susitariama remiantis vertinimu, bus privalomas pirmiau nurodytoms dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai, įskaitant sutarties sudarymo etapu atliekamus veiksmus,

| — | skatinant kuo didesnį nacionalinio biudžeto asignavimų lankstumą, kad būtų galima nagrinėti išimtinius atvejus, pvz., padidinant nacionalinius įnašus arba kryžminį finansavimą. |
| --- | --- |

—

skatinant kuo didesnį nacionalinio biudžeto asignavimų lankstumą, kad būtų galima nagrinėti išimtinius atvejus, pvz., padidinant nacionalinius įnašus arba kryžminį finansavimą.

Dalyvaujančiosios valstybės narės deda visas pastangas, kad įgyvendindamos iniciatyvą padidintų integraciją ir pašalintų esamas nacionalines teisines ir administracines tarptautinio bendradarbiavimo kliūtis.

IV.   Finansavimo principai

Bendrijos įnašas sudaro fiksuotą dalyvaujančių nacionalinių programų bendros viešojo finansavimo sumos procentinę dalį, tačiau jokiu atveju negali viršyti 50 % projekto, atrinkto paskelbus kvietimą teikti paraiškas pagal bendrą KGPA programą, dalyvio bendros viešojo finansavimo sumos. Ši fiksuota procentinė dalis apibrėžiama specialios vykdomosios struktūros ir Komisijos susitarime bei yra pagrįsta dalyvaujančiųjų valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos bei Šveicarijos daugiamečiu įsipareigojimu bei Bendrijos įnašu.

Finansuojant bendros KGPA programos bendrąsias veiklos išlaidas naudojama ne daugiau nei 6 % Bendrijos finansinio įnašo.

Siekiant užtikrinti veiksmingą bendros KGPA programos įgyvendinimą, dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija taip pat moka finansinį įnašą.

Projekto dalyviai bendrai finansuoja projektus.

V.   Numatomi bendros KGPA programos įgyvendinimo rezultatai

Speciali vykdomoji struktūra teikia metinę ataskaitą, kurioje išsamiai apžvelgiamas bendros KGPA programos įgyvendinimas (pateiktų ir finansuoti atrinktų projektų skaičius, Bendrijos lėšų panaudojimas, nacionalinių lėšų paskirstymas, dalyvių tipai, valstybių statistika, tarpininkavimo renginiai, sklaidos veikla ir t. t.) ir pažanga siekiant tolesnės integracijos.

Numatomi rezultatai išsamiau nustatomi susitarime, kurį turi sudaryti Komisija Bendrijos vardu ir speciali vykdomoji struktūra.

---

(1)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

---

II PRIEDAS

BENDROS KGPA PROGRAMOS VALDYMO GAIRĖS

Bendros KGPA programos organizacinė struktūra yra tokia:

| | KGPA asociacija, pagal Belgijos teisę įsteigta tarptautinė ne pelno asociacija, yra dalyvaujančiųjų valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos bei Šveicarijos įsteigta speciali vykdomoji struktūra. |
| --- | --- |

KGPA asociacija, pagal Belgijos teisę įsteigta tarptautinė ne pelno asociacija, yra dalyvaujančiųjų valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos bei Šveicarijos įsteigta speciali vykdomoji struktūra.

| | KGPA asociacija atsakinga už visą bendros KGPA programos veiklą. KGPA asociacijos užduotys – sutarčių ir biudžeto valdymas, metinių darbo programų rengimas, kvietimų teikti paraiškas organizavimas ir projektų vertinimas bei klasifikavimas. Be to, ji prižiūri projektų stebėjimą ir perveda atitinkamus Bendrijos mokamus įnašus paskirtoms nacionalinėms programų agentūroms. Ji taip pat rengia rezultatų sklaidos veiklą. |
| --- | --- |

KGPA asociacija atsakinga už visą bendros KGPA programos veiklą. KGPA asociacijos užduotys – sutarčių ir biudžeto valdymas, metinių darbo programų rengimas, kvietimų teikti paraiškas organizavimas ir projektų vertinimas bei klasifikavimas. Be to, ji prižiūri projektų stebėjimą ir perveda atitinkamus Bendrijos mokamus įnašus paskirtoms nacionalinėms programų agentūroms. Ji taip pat rengia rezultatų sklaidos veiklą.

| | KGPA asociacijai vadovauja Generalinė asamblėja. Generalinė asamblėja, kuri yra bendros KGPA programos sprendimus priimantis organas, skiria vykdomosios valdybos narius ir prižiūri bendros KGPA programos įgyvendinimą, įskaitant metinių darbo programų tvirtinimą, nacionalinio finansavimo skyrimą projektams ir naujas paraiškas dėl narystės. Jos darbo principas: viena valstybė – vienas balsas. Sprendimai priimami paprastąja balsų dauguma, išskyrus sprendimus dėl narių teisių ir (arba) pareigų perėmimo, narių priėmimo ar pašalinimo arba asociacijos paleidimo, dėl kurių asociacijos įstatuose gali būti nustatyti specialūs balsavimo reikalavimai. Komisija dalyvauja Generalinės asamblėjos posėdžiuose kaip stebėtoja. |
| --- | --- |

KGPA asociacijai vadovauja Generalinė asamblėja. Generalinė asamblėja, kuri yra bendros KGPA programos sprendimus priimantis organas, skiria vykdomosios valdybos narius ir prižiūri bendros KGPA programos įgyvendinimą, įskaitant metinių darbo programų tvirtinimą, nacionalinio finansavimo skyrimą projektams ir naujas paraiškas dėl narystės. Jos darbo principas: viena valstybė – vienas balsas. Sprendimai priimami paprastąja balsų dauguma, išskyrus sprendimus dėl narių teisių ir (arba) pareigų perėmimo, narių priėmimo ar pašalinimo arba asociacijos paleidimo, dėl kurių asociacijos įstatuose gali būti nustatyti specialūs balsavimo reikalavimai. Komisija dalyvauja Generalinės asamblėjos posėdžiuose kaip stebėtoja.

| | KGPA vykdomąją valdybą, kurią sudaro bent pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir iždininkas, renka Generalinė asamblėja specialioms valdymo užduotims, pavyzdžiui, biudžeto planavimo, personalo ir sutarčių sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir yra atskaitinga Generalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

KGPA vykdomąją valdybą, kurią sudaro bent pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir iždininkas, renka Generalinė asamblėja specialioms valdymo užduotims, pavyzdžiui, biudžeto planavimo, personalo ir sutarčių sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir yra atskaitinga Generalinei asamblėjai.

| | Dalyvaujančiosios valstybės narės ir Izraelis, Norvegija bei Šveicarija įgalioja nacionalines programų valdymo agentūras imtis užduočių, susijusių su nacionalinių projektų partnerių projektų valdymu ir administraciniais bei teisiniais aspektais, bei teikti paramą vertinant projektų paraiškas ir derantis dėl jų. Jos dirba prižiūrint KGPA asociacijai. |
| --- | --- |

Dalyvaujančiosios valstybės narės ir Izraelis, Norvegija bei Šveicarija įgalioja nacionalines programų valdymo agentūras imtis užduočių, susijusių su nacionalinių projektų partnerių projektų valdymu ir administraciniais bei teisiniais aspektais, bei teikti paramą vertinant projektų paraiškas ir derantis dėl jų. Jos dirba prižiūrint KGPA asociacijai.

| | Patariamoji valdyba, kurią sudaro pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių atstovai, įskaitant įvairių kartų atstovus, teiks rekomendacijas dėl prioritetų ir temų, į kuriuos reikia atsižvelgti bendros KGPA programos kvietimuose teikti paraiškas. |
| --- | --- |

Patariamoji valdyba, kurią sudaro pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių atstovai, įskaitant įvairių kartų atstovus, teiks rekomendacijas dėl prioritetų ir temų, į kuriuos reikia atsižvelgti bendros KGPA programos kvietimuose teikti paraiškas.

---

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/58

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 743/2008/EB

2008 m. liepos 9 d.

dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje remti mokslinius tyrimus ir plėtrą vykdančias mažąsias ir vidutines įmones

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 169 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (3) (toliau – Septintoji bendroji programa) numatomas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, taip pat ir dalyvavimas toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Sutarties 169 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (3) (toliau – Septintoji bendroji programa) numatomas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, taip pat ir dalyvavimas toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Sutarties 169 straipsnyje.

| (2) | Septintojoje bendrojoje programoje apibrėžiami keli kriterijai tokioms iniciatyvų pagal 169 straipsnį sritimis nustatyti: tiesioginė sąsaja su Bendrijos tikslais, aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su Septintosios bendrosios programos tikslais, jau sukurto pagrindo buvimas (galiojančios arba numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos), Europos pridėtinė vertė, kritinė masė atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas ir Sutarties 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslams pasiekti, veiksmingumas. |
| --- | --- |

(2)

Septintojoje bendrojoje programoje apibrėžiami keli kriterijai tokioms iniciatyvų pagal 169 straipsnį sritimis nustatyti: tiesioginė sąsaja su Bendrijos tikslais, aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su Septintosios bendrosios programos tikslais, jau sukurto pagrindo buvimas (galiojančios arba numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos), Europos pridėtinė vertė, kritinė masė atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas ir Sutarties 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslams pasiekti, veiksmingumas.

| (3) | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (4), (toliau – specialioji programa „Pajėgumai“) 169 straipsnio iniciatyva mokslinius tyrimus atliekančių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) srityje išskiriama kaip viena iš sričių, tinkamų Bendrijos dalyvavimui nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, bendrai įgyvendinamose pagal Sutarties 169 straipsnį. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (4), (toliau – specialioji programa „Pajėgumai“) 169 straipsnio iniciatyva mokslinius tyrimus atliekančių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) srityje išskiriama kaip viena iš sričių, tinkamų Bendrijos dalyvavimui nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, bendrai įgyvendinamose pagal Sutarties 169 straipsnį.

| (4) | 2004 m. rugsėjo 24 d. išvadose Taryba pripažino svarbų Septintosios pagrindų programos vaidmenį skatinant Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plėtrą ir tomis aplinkybėmis pabrėžė, kaip svarbu stiprinti EMTE ir tokių Europos tarpvyriausybinių organizacijų kaip EUREKA ryšius. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. rugsėjo 24 d. išvadose Taryba pripažino svarbų Septintosios pagrindų programos vaidmenį skatinant Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plėtrą ir tomis aplinkybėmis pabrėžė, kaip svarbu stiprinti EMTE ir tokių Europos tarpvyriausybinių organizacijų kaip EUREKA ryšius.

| (5) | 2004 m. lapkričio 25–26 d. išvadose Taryba pabrėžė, kokios svarbios MVĮ Europos augimui ir konkurencingumui, taigi ir poreikį, kad valstybės narės ir Komisija didintų MVĮ skirtų nacionalinių ir Europos paramos programų veiksmingumą ir papildomumą. Ji paragino Komisiją ištirti galimą sistemos „iš apačios į viršų“ pritaikymą mokslinius tyrimus atliekančioms MVĮ. Taryba priminė apie nacionalinių programų koordinavimo svarbą EMTE plėtrai. Taryba paragino valstybes nares ir Komisiją glaudžiai bendradarbiauti nustatant ribotą sričių, kuriose būtų toliau taikomas Sutarties 169 straipsnis, skaičių. Taryba, primindama 2004 m. birželio 18 d. vykusią EUREKA ministrų konferenciją, paragino Komisiją toliau plėtoti Bendrijų veiksmų ir remiantis tarpvyriausybinėmis struktūromis, visų pirma EUREKA, vykdomos veiklos bendradarbiavimą ir koordinavimą. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. lapkričio 25–26 d. išvadose Taryba pabrėžė, kokios svarbios MVĮ Europos augimui ir konkurencingumui, taigi ir poreikį, kad valstybės narės ir Komisija didintų MVĮ skirtų nacionalinių ir Europos paramos programų veiksmingumą ir papildomumą. Ji paragino Komisiją ištirti galimą sistemos „iš apačios į viršų“ pritaikymą mokslinius tyrimus atliekančioms MVĮ. Taryba priminė apie nacionalinių programų koordinavimo svarbą EMTE plėtrai. Taryba paragino valstybes nares ir Komisiją glaudžiai bendradarbiauti nustatant ribotą sričių, kuriose būtų toliau taikomas Sutarties 169 straipsnis, skaičių. Taryba, primindama 2004 m. birželio 18 d. vykusią EUREKA ministrų konferenciją, paragino Komisiją toliau plėtoti Bendrijų veiksmų ir remiantis tarpvyriausybinėmis struktūromis, visų pirma EUREKA, vykdomos veiklos bendradarbiavimą ir koordinavimą.

| (6) | Savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų – Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (5) – Europos Parlamentas paragino valstybes nares imtis mokestinių ir kitokių paskatų skatinant pramonės inovacijas, įskaitant ryšius su EUREKA, ypač MVĮ atveju, ir pabrėžė, kad EMTE galėtų būti sukurta tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga didesnę mokslinių tyrimų finansavimo dalį skirtų siekdama glaudžiau koordinuoti Europos, nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų politikos turinį ir finansavimą, ir jeigu šis finansavimas papildytų valstybių narių ir jų tarpusavio mokslinių tyrimų politiką. Europos Parlamentas nurodė, kad siekiant remti mokslinius tyrimus ir plėtrą (toliau – MTP) ir inovacijas turėtų būti veiksmingiau ir koordinuočiau naudojami kiti finansavimo ir paramos mechanizmai, be kitų, EUREKA. Jis paprašė didinti nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendradarbiavimą ir paragino Komisiją imtis iniciatyvų pagal Sutarties 169 straipsnį. |
| --- | --- |

(6)

Savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų – Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (5) – Europos Parlamentas paragino valstybes nares imtis mokestinių ir kitokių paskatų skatinant pramonės inovacijas, įskaitant ryšius su EUREKA, ypač MVĮ atveju, ir pabrėžė, kad EMTE galėtų būti sukurta tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga didesnę mokslinių tyrimų finansavimo dalį skirtų siekdama glaudžiau koordinuoti Europos, nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų politikos turinį ir finansavimą, ir jeigu šis finansavimas papildytų valstybių narių ir jų tarpusavio mokslinių tyrimų politiką. Europos Parlamentas nurodė, kad siekiant remti mokslinius tyrimus ir plėtrą (toliau – MTP) ir inovacijas turėtų būti veiksmingiau ir koordinuočiau naudojami kiti finansavimo ir paramos mechanizmai, be kitų, EUREKA. Jis paprašė didinti nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendradarbiavimą ir paragino Komisiją imtis iniciatyvų pagal Sutarties 169 straipsnį.

| (7) | Komisija 2003 m. birželio 4 d. komunikate pavadinimu „Investicijos į tyrimus: veiksmų planas Europai“ pabrėžė MVĮ dalyvavimo tiesioginėse mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo priemonėse svarbą, nes tai turi esminę reikšmę didinant inovacinius pajėgumus didelėje ūkio dalyje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2003 m. birželio 4 d. komunikate pavadinimu „Investicijos į tyrimus: veiksmų planas Europai“ pabrėžė MVĮ dalyvavimo tiesioginėse mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo priemonėse svarbą, nes tai turi esminę reikšmę didinant inovacinius pajėgumus didelėje ūkio dalyje.

| (8) | Šiuo metu kelios MTP programos ir veikla, kurią atskirai nacionaliniu lygmeniu įgyvendina valstybės narės ir kuri skirta MVĮ vykdomai MTP paremti, nepakankamai koordinuojamos Europos lygmeniu, todėl negalimas nuoseklus požiūris į veiksmingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

(8)

Šiuo metu kelios MTP programos ir veikla, kurią atskirai nacionaliniu lygmeniu įgyvendina valstybės narės ir kuri skirta MVĮ vykdomai MTP paremti, nepakankamai koordinuojamos Europos lygmeniu, todėl negalimas nuoseklus požiūris į veiksmingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą Europos lygmeniu.

| (9) | Siekdamos nuoseklaus požiūrio Europos lygmeniu MTP vykdančių MVĮ srityje ir veikti efektyviai, kelios valstybės narės pagal EUREKA ėmėsi iniciatyvos įsteigti bendrą mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Eurostars“ (toliau – bendra programa „Eurostars“) MTP vykdančioms MVĮ paremti, kad būtų pasiekta valdymo ir finansinių išteklių kritinė masė bei sujungti įvairių valstybių papildoma kompetencija ir turimi ištekliai visoje Europoje. |
| --- | --- |

(9)

Siekdamos nuoseklaus požiūrio Europos lygmeniu MTP vykdančių MVĮ srityje ir veikti efektyviai, kelios valstybės narės pagal EUREKA ėmėsi iniciatyvos įsteigti bendrą mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Eurostars“ (toliau – bendra programa „Eurostars“) MTP vykdančioms MVĮ paremti, kad būtų pasiekta valdymo ir finansinių išteklių kritinė masė bei sujungti įvairių valstybių papildoma kompetencija ir turimi ištekliai visoje Europoje.

| (10) | Bendros programos „Eurostars“ tikslas – remti MTP vykdančias MVĮ, suteikiant būtiną teisinį ir organizacinį pagrindą plataus masto valstybių narių bendradarbiavimui Europos lygmeniu bet kurio technologijų arba pramonės sektoriaus taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tų MVĮ naudai. Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (toliau – dalyvaujančiosios valstybės narės), taip pat Islandija, Izraelis, Norvegija, Šveicarija ir Turkija (toliau – kitos dalyvaujančiosios valstybės) susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros programos „Eurostars“. Numatoma bendra jų dalyvavimo vertė – mažiausiai 300 mln. EUR siūlomu šešerių metų laikotarpiu. Bendrijos finansinis įnašas turėtų sudaryti daugiausia 25 % viso viešojo įnašo į bendrą programą „Eurostars“, numatoma, kad šis bus 400 mln. EUR. |
| --- | --- |

(10)

Bendros programos „Eurostars“ tikslas – remti MTP vykdančias MVĮ, suteikiant būtiną teisinį ir organizacinį pagrindą plataus masto valstybių narių bendradarbiavimui Europos lygmeniu bet kurio technologijų arba pramonės sektoriaus taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tų MVĮ naudai. Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (toliau – dalyvaujančiosios valstybės narės), taip pat Islandija, Izraelis, Norvegija, Šveicarija ir Turkija (toliau – kitos dalyvaujančiosios valstybės) susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros programos „Eurostars“. Numatoma bendra jų dalyvavimo vertė – mažiausiai 300 mln. EUR siūlomu šešerių metų laikotarpiu. Bendrijos finansinis įnašas turėtų sudaryti daugiausia 25 % viso viešojo įnašo į bendrą programą „Eurostars“, numatoma, kad šis bus 400 mln. EUR.

| (11) | Kad būtų padidintas bendros programos „Eurostars“ poveikis, dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės pritarė tokiam Bendrijos dalyvavimui bendroje programoje „Eurostars“. Bendrija turėtų joje dalyvauti skirdama ne didesnį kaip 100 mln. EUR finansinį įnašą bendros programos „Eurostars“ laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad bendra programa „Eurostars“ atitinka Septintosios bendrosios programos mokslinius tikslus ir kad bendros programos „Eurostars“ sritis priklauso temai „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti skiriamas iš šiai temai skirtų biudžeto asignavimų. Kitas finansavimo galimybes gali suteikti, inter alia, Europos investicijų bankas (EIB), visų pirma taikydamas EIB ir Komisijos pagal Sprendimo 2006/974/EB III priedą bendrai parengtą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę. |
| --- | --- |

(11)

Kad būtų padidintas bendros programos „Eurostars“ poveikis, dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės pritarė tokiam Bendrijos dalyvavimui bendroje programoje „Eurostars“. Bendrija turėtų joje dalyvauti skirdama ne didesnį kaip 100 mln. EUR finansinį įnašą bendros programos „Eurostars“ laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad bendra programa „Eurostars“ atitinka Septintosios bendrosios programos mokslinius tikslus ir kad bendros programos „Eurostars“ sritis priklauso temai „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti skiriamas iš šiai temai skirtų biudžeto asignavimų. Kitas finansavimo galimybes gali suteikti, inter alia, Europos investicijų bankas (EIB), visų pirma taikydamas EIB ir Komisijos pagal Sprendimo 2006/974/EB III priedą bendrai parengtą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę.

| (12) | Bendrijos finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad sudaromas finansavimo planas, pagrįstas kompetentingų nacionalinių institucijų oficialiais įsipareigojimais bendrai įgyvendinti MTP programas ir veiklą, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, ir prisidėti finansuojant bendros programos „Eurostars“ bendrą vykdymą. |
| --- | --- |

(12)

Bendrijos finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad sudaromas finansavimo planas, pagrįstas kompetentingų nacionalinių institucijų oficialiais įsipareigojimais bendrai įgyvendinti MTP programas ir veiklą, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, ir prisidėti finansuojant bendros programos „Eurostars“ bendrą vykdymą.

| (13) | Šiam bendram nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą specialią įgyvendinimo struktūrą, kaip numatyta specialiojoje programoje „Pajėgumai“. |
| --- | --- |

(13)

Šiam bendram nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą specialią įgyvendinimo struktūrą, kaip numatyta specialiojoje programoje „Pajėgumai“.

| (14) | Dalyvaujančiosios valstybės narės susitarė dėl tokios bendrai programai „Eurostars“ įgyvendinti skirtos specialios įgyvendinimo struktūros. |
| --- | --- |

(14)

Dalyvaujančiosios valstybės narės susitarė dėl tokios bendrai programai „Eurostars“ įgyvendinti skirtos specialios įgyvendinimo struktūros.

| (15) | Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų būti Bendrijos finansinio įnašo gavėja ir užtikrinti veiksmingą bendros programos „Eurostars“ vykdymą. |
| --- | --- |

(15)

Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų būti Bendrijos finansinio įnašo gavėja ir užtikrinti veiksmingą bendros programos „Eurostars“ vykdymą.

| (16) | Bendrijos įnašas turėtų būti skiriamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės įsipareigos skirti išteklius ir faktiškai mokės savo finansinius įnašus. |
| --- | --- |

(16)

Bendrijos įnašas turėtų būti skiriamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės įsipareigos skirti išteklius ir faktiškai mokės savo finansinius įnašus.

| (17) | Bendrijos įnašas turėtų būti mokamas tik po to, kai Komisija Europos Bendrijos vardu ir speciali įgyvendinimo struktūra sudarys bendrąjį susitarimą, kuriame bus nustatyta išsami Bendrijos įnašo naudojimo tvarka. Į bendrąjį susitarimą turėtų būti įtrauktos būtinos nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą. |
| --- | --- |

(17)

Bendrijos įnašas turėtų būti mokamas tik po to, kai Komisija Europos Bendrijos vardu ir speciali įgyvendinimo struktūra sudarys bendrąjį susitarimą, kuriame bus nustatyta išsami Bendrijos įnašo naudojimo tvarka. Į bendrąjį susitarimą turėtų būti įtrauktos būtinos nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą.

| (18) | Bendrijos finansinio įnašo palūkanos turėtų būti laikomos asignuotomis įplaukomis pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6) (toliau – Finansinis reglamentas) 18 straipsnio 2 dalį. Komisija gali atitinkamai padidinti šiame sprendime nurodytą didžiausią Bendrijos įnašą. |
| --- | --- |

(18)

Bendrijos finansinio įnašo palūkanos turėtų būti laikomos asignuotomis įplaukomis pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6) (toliau – Finansinis reglamentas) 18 straipsnio 2 dalį. Komisija gali atitinkamai padidinti šiame sprendime nurodytą didžiausią Bendrijos įnašą.

| (19) | Bendrija turėtų turėti teisę sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei bendra programa „Eurostars“ būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant, arba jei dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės neprisidėtų, prisidėtų iš dalies arba vėluodamos prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo, laikydamasi susitarime, kurį turi sudaryti Bendrija ir speciali įgyvendinimo struktūra, nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(19)

Bendrija turėtų turėti teisę sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei bendra programa „Eurostars“ būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant, arba jei dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės neprisidėtų, prisidėtų iš dalies arba vėluodamos prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo, laikydamasi susitarime, kurį turi sudaryti Bendrija ir speciali įgyvendinimo struktūra, nustatytų sąlygų.

| (20) | Siekiant veiksmingai įgyvendinti bendrą programą „Eurostars“ finansinė parama turėtų būti teikiama bendros programos „Eurostars“ projektų (toliau – „Eurostars“ projektai), centralizuotai atrinktų paskelbus kvietimus teikti paraiškas, dalyviams. Tokia finansinė parama ir su ja susiję mokėjimai turėtų būti skaidrūs ir veiksmingi. Mokėjimai turėtų būti atlikti per laikotarpį, nustatomą pagal susitarimą, kurį turi sudaryti nacionalinės finansavimo įstaigos ir speciali įgyvendinimo struktūra. Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų paskatinti dalyvaujančias valstybes nares ir kitas dalyvaujančias valstybes palengvinti mokėjimus atrinktų „Eurostars“ projektų dalyviams, jei reikia, išmokant iš anksto numatytas sumas vienu kartu. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant veiksmingai įgyvendinti bendrą programą „Eurostars“ finansinė parama turėtų būti teikiama bendros programos „Eurostars“ projektų (toliau – „Eurostars“ projektai), centralizuotai atrinktų paskelbus kvietimus teikti paraiškas, dalyviams. Tokia finansinė parama ir su ja susiję mokėjimai turėtų būti skaidrūs ir veiksmingi. Mokėjimai turėtų būti atlikti per laikotarpį, nustatomą pagal susitarimą, kurį turi sudaryti nacionalinės finansavimo įstaigos ir speciali įgyvendinimo struktūra. Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų paskatinti dalyvaujančias valstybes nares ir kitas dalyvaujančias valstybes palengvinti mokėjimus atrinktų „Eurostars“ projektų dalyviams, jei reikia, išmokant iš anksto numatytas sumas vienu kartu.

| (21) | Pasiūlymus turėtų centralizuotai vertinti nepriklausomi ekspertai. Atrankos rezultatai turėtų būti patvirtinti centralizuotai, ir jie turėtų būti privalomi skiriant Bendrijos įnašo lėšas ir nacionalinių biudžetų lėšas, skirtas „Eurostars“ projektams. |
| --- | --- |

(21)

Pasiūlymus turėtų centralizuotai vertinti nepriklausomi ekspertai. Atrankos rezultatai turėtų būti patvirtinti centralizuotai, ir jie turėtų būti privalomi skiriant Bendrijos įnašo lėšas ir nacionalinių biudžetų lėšas, skirtas „Eurostars“ projektams.

| (22) | Bendrijos įnašas turėtų būti valdomas taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinį reglamentą ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (7) (toliau – įgyvendinimo taisyklės). |
| --- | --- |

(22)

Bendrijos įnašas turėtų būti valdomas taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinį reglamentą ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (7) (toliau – įgyvendinimo taisyklės).

| (23) | Kiekvieno atrinkto „Eurostars“ projekto atveju MTP vykdančios MVĮ turėtų kartu prisidėti padengdamos didesnę dalį visų su MTP veikla susijusių dalyvių bendrų išlaidų. |
| --- | --- |

(23)

Kiekvieno atrinkto „Eurostars“ projekto atveju MTP vykdančios MVĮ turėtų kartu prisidėti padengdamos didesnę dalį visų su MTP veikla susijusių dalyvių bendrų išlaidų.

| (24) | Bet kuri valstybė narė turėtų galėti prisijungti prie bendros programos „Eurostars“. |
| --- | --- |

(24)

Bet kuri valstybė narė turėtų galėti prisijungti prie bendros programos „Eurostars“.

| (25) | Pagal Septintosios bendrosios programos tikslus prie Septintosios bendrosios programos prisijungusių valstybių arba kitų valstybių dalyvavimas bendroje programoje „Eurostars“ turėtų būti įmanomas su sąlyga, kad toks dalyvavimas numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime ir tam pritaria Komisija ir dalyvaujančiosios valstybės narės bei kitos dalyvaujančios valstybės. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Septintosios bendrosios programos tikslus prie Septintosios bendrosios programos prisijungusių valstybių arba kitų valstybių dalyvavimas bendroje programoje „Eurostars“ turėtų būti įmanomas su sąlyga, kad toks dalyvavimas numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime ir tam pritaria Komisija ir dalyvaujančiosios valstybės narės bei kitos dalyvaujančios valstybės.

| (26) | Pagal Septintąją bendrąją programą Bendrija turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo bendrai programai „Eurostars“ sąlygų, jei ją įgyvendinant joje dalyvautų bet kuri prie Septintosios bendrosios programos prisijungusi valstybė arba, kai tai labai svarbu bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimui, bet kuri kita programoje dalyvaujanti valstybė, laikydamasi šiame sprendime nustatytų taisyklių ir sąlygų. |
| --- | --- |

(26)

Pagal Septintąją bendrąją programą Bendrija turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo bendrai programai „Eurostars“ sąlygų, jei ją įgyvendinant joje dalyvautų bet kuri prie Septintosios bendrosios programos prisijungusi valstybė arba, kai tai labai svarbu bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimui, bet kuri kita programoje dalyvaujanti valstybė, laikydamasi šiame sprendime nustatytų taisyklių ir sąlygų.

| (27) | Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10). |
| --- | --- |

(27)

Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10).

| (28) | Nepaprastai svarbu, kad pagal bendrą programą „Eurostars“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla atitiktų pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, ir kad ji nepažeistų lyčių aspekto integravimo ir lyčių lygybės principų. |
| --- | --- |

(28)

Nepaprastai svarbu, kad pagal bendrą programą „Eurostars“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla atitiktų pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, ir kad ji nepažeistų lyčių aspekto integravimo ir lyčių lygybės principų.

| (29) | Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo būtų įvertinami MTP vykdančių MVĮ gebėjimai, ypač gebėjimai pasinaudoti bendra programa „Eurostars“, programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga siekiant nustatytų tikslų, ir galutinį vertinimą. |
| --- | --- |

(29)

Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo būtų įvertinami MTP vykdančių MVĮ gebėjimai, ypač gebėjimai pasinaudoti bendra programa „Eurostars“, programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga siekiant nustatytų tikslų, ir galutinį vertinimą.

| (30) | Bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimo stebėsena turėtų būti veiksminga ir nesudaryti nereikalingos naštos programos dalyviams, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

(30)

Bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimo stebėsena turėtų būti veiksminga ir nesudaryti nereikalingos naštos programos dalyviams, ypač MVĮ.

| (31) | Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų skatinti atrinktų „Eurostars“ projektų dalyvių bendravimą, platinti jų rezultatus ir viešai skelbti šią informaciją, |
| --- | --- |

(31)

Speciali įgyvendinimo struktūra turėtų skatinti atrinktų „Eurostars“ projektų dalyvių bendravimą, platinti jų rezultatus ir viešai skelbti šią informaciją,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendindama Septintąją bendrąją programą, Bendrija moka finansinį įnašą į bendrą programą „Eurostars“, kurią bendrai įgyvendina Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė (dalyvaujančiosios valstybės narės) bei Islandija, Izraelis, Norvegija, Šveicarija ir Turkija (kitos dalyvaujančiosios valstybės).

2.   Laikydamasi I priede nustatytų principų, Septintosios bendrosios programos laikotarpiu Bendrija moka finansinį įnašą, kuris sudaro ne daugiau kaip vieną trečdalį faktinių dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių įnašų, ir neviršija 100 mln. EUR.

3.   Bendrijos finansinis įnašas mokamas iš specialiosios programos „Pajėgumai“ temai „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ skirtų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų.

2 straipsnis

Bendrijos finansinis įnašas teikiamas tokiomis sąlygomis:

| a) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms įrodžius, kad I priede aprašyta bendra programa „Eurostars“ buvo iš tiesų įsteigta; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms įrodžius, kad I priede aprašyta bendra programa „Eurostars“ buvo iš tiesų įsteigta;

| b) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms ar dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių paskirtoms organizacijoms oficialiai įsteigus arba paskyrus juridinio asmens statusą turinčią specialią įgyvendinimo struktūrą, kuri atsakinga už bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimą ir už Bendrijos finansinio įnašo gavimą, skyrimą ir kontrolę taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 56 straipsnį bei Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms ar dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių paskirtoms organizacijoms oficialiai įsteigus arba paskyrus juridinio asmens statusą turinčią specialią įgyvendinimo struktūrą, kuri atsakinga už bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimą ir už Bendrijos finansinio įnašo gavimą, skyrimą ir kontrolę taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 56 straipsnį bei Įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį;

| c) | įsteigus tinkamą ir veiksmingą bendros programos „Eurostars“ valdymo modelį pagal II priedą; |
| --- | --- |

c)

įsteigus tinkamą ir veiksmingą bendros programos „Eurostars“ valdymo modelį pagal II priedą;

| d) | specialiai įgyvendinimo struktūrai veiksmingai vykdant I priede aprašytą veiklą, kurios dalis – kvietimų teikti paraiškas subsidijų skyrimui skelbimas, pagal bendrą programą „Eurostars“; |
| --- | --- |

d)

specialiai įgyvendinimo struktūrai veiksmingai vykdant I priede aprašytą veiklą, kurios dalis – kvietimų teikti paraiškas subsidijų skyrimui skelbimas, pagal bendrą programą „Eurostars“;

| e) | dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms įsipareigojus prisidėti prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo ir iš tiesų mokant savo finansinį įnašą, visų pirma teikiant finansavimą pagal bendrą programą „Eurostars“ paskelbus kvietimus teikti paraiškas atrinktų „Eurostars“ projektų dalyviams; |
| --- | --- |

e)

dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančiosioms valstybėms įsipareigojus prisidėti prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo ir iš tiesų mokant savo finansinį įnašą, visų pirma teikiant finansavimą pagal bendrą programą „Eurostars“ paskelbus kvietimus teikti paraiškas atrinktų „Eurostars“ projektų dalyviams;

| f) | laikantis Bendrijos valstybės pagalbos taisyklių, ypač nustatytųjų Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje (11); |
| --- | --- |

f)

laikantis Bendrijos valstybės pagalbos taisyklių, ypač nustatytųjų Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje (11);

| g) | užtikrinus aukšto lygio mokslinę kompetenciją ir etikos principų laikymąsi pagal bendruosius Septintosios bendrosios programos principus, lyčių aspekto integravimą ir lyčių lygybę, prisidedant prie tvaraus vystymosi; ir |
| --- | --- |

g)

užtikrinus aukšto lygio mokslinę kompetenciją ir etikos principų laikymąsi pagal bendruosius Septintosios bendrosios programos principus, lyčių aspekto integravimą ir lyčių lygybę, prisidedant prie tvaraus vystymosi; ir

| h) | suformulavus su pagal bendrą programą „Eurostars“ vykdoma veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančias nuostatas ir įgyvendinus bei koordinuojant dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamas MTP programas bei veiklą tokiu būdu, kad jomis būtų siekiama skatinti tokių žinių kūrimą ir paremti platų sukurtų žinių panaudojimą ir sklaidą. |
| --- | --- |

h)

suformulavus su pagal bendrą programą „Eurostars“ vykdoma veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančias nuostatas ir įgyvendinus bei koordinuojant dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamas MTP programas bei veiklą tokiu būdu, kad jomis būtų siekiama skatinti tokių žinių kūrimą ir paremti platų sukurtų žinių panaudojimą ir sklaidą.

3 straipsnis

Bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimo metu finansinė parama skiriama po kvietimų teikti paraiškas subsidijoms gauti pagal II priedo nuostatas centralizuotai atrinktų „Eurostars“ projektų dalyviams, laikantis vienodų sąlygų ir skaidrumo principų. Finansinė parama skiriama remiantis moksline kompetencija ir atsižvelgiant į specifinį MVĮ tikslinės grupės pobūdį, socialinį ekonominį poveikį Europos lygmeniu ir svarbą bendriems programos tikslams pagal I priede nustatytus principus ir procedūras.

4 straipsnis

Bendrijos finansinio įnašo skyrimo tvarka ir su finansine atsakomybe ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios taisyklės bei išsamios specialios įgyvendinimo struktūros finansinės paramos teikimo trečiosioms šalims taisyklės nustatomos bendruoju susitarimu, kurį turi sudaryti Komisija Bendrijos vardu ir speciali įgyvendinimo struktūra, bei metiniais finansavimo susitarimais.

5 straipsnis

Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį bendrai programai „Eurostars“ skirto Bendrijos finansinio įnašo palūkanos laikomos asignuotomis įplaukomis. Komisija gali atitinkamai padidinti šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytą didžiausią Bendrijos įnašą.

6 straipsnis

Jei bendra programa „Eurostars“ neįgyvendinama ar įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant, arba jei dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluodamos prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo, Bendrija gali sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, atsižvelgdama į faktinį bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimą ir dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimui skirtą viešojo finansavimo sumą susitarime, kurį turi sudaryti Komisija ir speciali įgyvendinimo struktūra, nustatytomis sąlygomis.

7 straipsnis

Įgyvendindamos bendrą programą „Eurostars“ dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės imasi visų teisinių, reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių, būtinų Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti. Visų pirma dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų visišką Bendrijai priklausančių sumų sugrąžinimą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir įgyvendinimo taisyklių 38 straipsnio 2 dalį.

8 straipsnis

Komisija ir Audito Rūmai per savo pareigūnus arba tarnautojus gali atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, būtinus siekiant užtikrinti tinkamą Bendrijos lėšų valdymą ir apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo arba pažeidimų. Šiuo tikslu dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės bei speciali įgyvendinimo struktūra tinkamu laiku pateikia visus turimus susijusius dokumentus Komisijai ir Audito Rūmams.

9 straipsnis

Komisija perduoda visą susijusią informaciją Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės kviečiamos per specialią įgyvendinimo struktūrą pateikti Komisijai bet kokią Europos Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų prašomą papildomą informaciją, susijusią su specialios įgyvendinimo struktūros finansų valdymu.

10 straipsnis

Bet kuri valstybė narė gali prisijungti prie bendros programos „Eurostars“ pagal 2 straipsnio e–h punktuose nustatytus kriterijus.

11 straipsnis

Bet kuri trečioji šalis gali prisijungti prie bendros programos „Eurostars“ pagal 2 straipsnio e–h punktuose nustatytus kriterijus su sąlyga, kad toks dalyvavimas numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime ir kad tam pritaria Komisija bei dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės.

12 straipsnis

Remdamasi šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis ir bet kokiomis įgyvendinimo taisyklėmis ir tvarka, Bendrija gali tartis dėl sąlygų, susijusių su jos finansiniu įnašu, kai bendroje programoje „Eurostars“ dalyvauja bet kuri prie Septintosios bendrosios programos prisijungusi valstybė arba, jei tai labai svarbu bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimui, bet kuri kita valstybė.

13 straipsnis

1.   Į Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Sutarties 173 straipsnį teikiamą metinę ataskaitą dėl Septintosios bendrosios programos įtraukiama bendros programos „Eurostars“ veiklos santrauka pagal metinę ataskaitą, kurią Komisijai turi pateikti speciali įgyvendinimo struktūra.

2.   Komisija atlieka tarpinį bendros programos „Eurostars“ vertinimą po dvejų metų nuo bendros programos „Eurostars“ pradžios ir šis vertinimas apima pažangą siekiant I priede nustatytų tikslų. Vertinime taip pat pateikiamos rekomendacijos dėl tinkamiausių būdų toliau didinti mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją bei vertinami, visų pirma MTP vykdančių MVĮ gebėjimai, pasinaudoti bendra programa „Eurostars“, programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga. Komisija perduoda vertinimo išvadas ir savo pastabas bei prireikus pasiūlymus iš dalies pakeisti šį sprendimą Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Bendros programos „Eurostars“ pabaigoje Komisija atlieka galutinį programos vertinimą. Galutinio vertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.

14 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2008 m. liepos 9 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  2008 m. gegužės 29 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2008 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

3

(4)  OL L 400, 2006 12 30, p. 299, su pakeitimais, padarytais OL L 54, 2007 2 22, p. 101.

4

(5)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 259.

5

(6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

6

(7)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007 4 28, p. 13).

7

(8)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1233/2007 (OL L 279, 2007 10 23, p. 10).

8

(9)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

9

(10)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

10

(11)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

11

---

I PRIEDAS

BENDROS PROGRAMOS „EUROSTARS“ TIKSLŲ IR VEIKLOS APRAŠYMAS

I.   Tikslai

Šios iniciatyvos, kurios ėmėsi EUREKA valstybės narės, tikslas – įsteigti bendrą programą „Eurostars“, skirtą MTP vykdančioms MVĮ. Tokios MVĮ yra intensyviai žinias naudojančios, technologijomis ir inovacijomis paremtos bendrovės, kurioms tenka pagrindinis vaidmuo inovacijų diegimo procese. Jos tvirtai orientuotos į klientus arba rinką, siekia užimti tvirtą tarptautinę padėtį vadovaudamos labai novatoriškiems, į rinką orientuotiems projektams. Turėdamos savo MTP pajėgumus, jos gali kurti produktus, procesus arba paslaugas, teikiančius aiškią inovacinę arba technologinę naudą. Bendrovių dydis ir veiklos mastas gali skirtis: tai gali būti jau įsitvirtinusios įmonės, praeityje vykdžiusios į taikymus orientuotą, pažangiausią MTP, arba didelį potencialą turinčios veiklą pradedančios įmonės. MTP yra pagrindinis jų įmonių strategijos ir verslo planų elementas. Šios bendrovės turėtų būtų MVĮ, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl mikro, mažų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžimo (1), ir žymią dalį savo veiklos turėtų skirti MTP. Būtinieji ribiniai šios veiklos rodiklių dydžiai išsamiai paaiškinami pagal II priedą.

Bendra programa „Eurostars“ siekiama remti tokias MTP vykdančias MVĮ šiomis priemonėmis:

| 1) | sukuriant joms skirtą lengvai prieinamą ir tvarų Europos MTP paramos mechanizmą; |
| --- | --- |

1)

sukuriant joms skirtą lengvai prieinamą ir tvarų Europos MTP paramos mechanizmą;

| 2) | skatinant jas kurti naujas ekonominės veiklos rūšis remiantis MTP rezultatais ir pateikti į rinką naujus produktus, procesus ir paslaugas greičiau negu tai būtų įmanoma kitais būdais; |
| --- | --- |

2)

skatinant jas kurti naujas ekonominės veiklos rūšis remiantis MTP rezultatais ir pateikti į rinką naujus produktus, procesus ir paslaugas greičiau negu tai būtų įmanoma kitais būdais;

| 3) | remiant jų technologinę ir verslo plėtrą ir internacionalizaciją. |
| --- | --- |

3)

remiant jų technologinę ir verslo plėtrą ir internacionalizaciją.

Bendra programa „Eurostars“ papildomos esamos nacionalinės ir Europos Sąjungos programos, skirtos remti MTP vykdančias MVĮ jų inovacijų diegimo procese.

Ja prisidedama prie Europos konkurencingumo, inovacijų diegimo, užimtumo, ekonominių pokyčių, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos bei padedama siekti Lisabonos ir Barselonos tikslų. Ja pagal principą „iš apačios į viršų“ remiama tarptautinių konsorciumų, kuriuos sudaro MTP vykdančios MVĮ, vykdoma mokslinių tyrimų, plėtros ir demonstracinė veikla; prireikus konsorciumai bendradarbiauja su mokslinių tyrimų organizacijomis ir (arba) didelėmis įmonėmis.

Bendros programos „Eurostars“ tikslas – suderinti ir sinchronizuoti atitinkamas nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, siekiant įsteigti bendrą programą, kuri apimtų mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją, ir taip reikšmingai prisidėti prie EMTE įgyvendinimo. Mokslinė integracija pasiekiama bendrai apibrėžiant ir įgyvendinant veiklą pagal bendrą programą „Eurostars“. Valdymo integracija pasiekiama panaudojant EUREKA sekretoriatą kaip specialią įgyvendinimo struktūrą. Jo užduotis – valdyti bendrą programą „Eurostars“ ir stebėti jos vykdymą, kaip išsamiau aprašyta II priede. Finansinė integracija reiškia, kad dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės faktiškai prisideda prie bendros programos „Eurostars“ finansavimo, visų pirma įsipareigodamos finansuoti atrinktų „Eurostars“ projektų dalyvius iš nacionalinių bendrai programai „Eurostars“ numatytų biudžetų.

Ilgainiui šia iniciatyva turėtų būti siekiama plėtoti glaudesnes mokslinės, valdymo ir finansinės integracijos formas. Dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės turėtų toliau stiprinti tokią integraciją ir pašalinti esamas nacionalines teisines bei administracines kliūtis tarptautiniam bendradarbiavimui vykdant šią iniciatyvą.

II.   Veikla

Pagrindinė bendros programos „Eurostars“ veikla yra MTP veikla, kurią vykdo viena arba kelios dalyvaujančiosiose valstybėse narėse arba kitose dalyvaujančiosiose valstybėse įsisteigusios MTP vykdančios MVĮ. Šioje programoje taip pat gali dalyvauti mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, kitos MVĮ arba didelės bendrovės. MTP veikla gali būti vykdoma visose mokslo ir technologijų srityse ir:

| 1) | yra įgyvendinama pagal tarptautinius projektus, kuriuose dalyvauja daug partnerių ir bent du nepriklausomi dalyviai iš skirtingų dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių ir kurie susiję su moksliniais tyrimais, technologine plėtra, demonstracine veikla, mokymu ir sklaida; |
| --- | --- |

1)

yra įgyvendinama pagal tarptautinius projektus, kuriuose dalyvauja daug partnerių ir bent du nepriklausomi dalyviai iš skirtingų dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių ir kurie susiję su moksliniais tyrimais, technologine plėtra, demonstracine veikla, mokymu ir sklaida;

| 2) | pagrindinę veiklos dalį atlieka MTP vykdančios MVĮ. Kiekvieno atrinkto „Eurostars“ projekto atveju MTP vykdančios MVĮ turėtų bendrai prisidėti padengdamos didesnę dalį visų su MTP veikla susijusių dalyvių bendrų išlaidų. Jei projektui būtina, nedidelei jo daliai leidžiama naudoti subrangovus; |
| --- | --- |

2)

pagrindinę veiklos dalį atlieka MTP vykdančios MVĮ. Kiekvieno atrinkto „Eurostars“ projekto atveju MTP vykdančios MVĮ turėtų bendrai prisidėti padengdamos didesnę dalį visų su MTP veikla susijusių dalyvių bendrų išlaidų. Jei projektui būtina, nedidelei jo daliai leidžiama naudoti subrangovus;

| 3) | veikla yra skirta į rinką orientuotai MTP, ji turėtų būti trumpalaikė arba vidutinės trukmės, darbas turi būti atliekamas tose MTP srityse, kuriose kyla daugiausia uždavinių; MVĮ turėtų įrodyti gebėjimą pasinaudoti projekto rezultatais per realų laikotarpį; |
| --- | --- |

3)

veikla yra skirta į rinką orientuotai MTP, ji turėtų būti trumpalaikė arba vidutinės trukmės, darbas turi būti atliekamas tose MTP srityse, kuriose kyla daugiausia uždavinių; MVĮ turėtų įrodyti gebėjimą pasinaudoti projekto rezultatais per realų laikotarpį;

| 4) | jai vadovauja ir ją koordinuoja dalyvaujanti bei MTP vykdanti MVĮ – vadinamoji „vadovaujančioji MVĮ“. |
| --- | --- |

4)

jai vadovauja ir ją koordinuoja dalyvaujanti bei MTP vykdanti MVĮ – vadinamoji „vadovaujančioji MVĮ“.

Be to, siekiant skatinti bendrą programą „Eurostars“ ir didinti jos poveikį, ribotai remiama tarpininkavimo, programos sklaidos ir tinklų kūrimo veikla. Ji turėtų apimti seminarų organizavimą ir ryšių su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, investuotojais ir žinių valdymo paslaugų teikėjais, užmezgimą.

III.   Numatomi programos įgyvendinimo rezultatai

Pagrindinis bendros programos „Eurostars“ rezultatas – nauja Europos mokslinių tyrimų ir plėtros programa, skirta MTP vykdančioms MVĮ, paremta principu „iš apačios į viršų“, grindžiama EUREKA ir bendrai finansuojama nacionalinių MTP programų ir Bendrijos įnašais.

Speciali įgyvendinimo struktūra teikia metinę ataskaitą, kurioje išsamiai apžvelgiamas programos įgyvendinimas (vertinimo ir atrankos procesai, vertintojų grupės sudėties statistika, pateiktų ir finansavimui atrinktų projektų skaičius, Bendrijos lėšų panaudojimas, nacionalinių lėšų paskirstymas, dalyvių rūšys, statistika pagal valstybes, tarpininkavimo renginiai, sklaidos veikla ir kt.) ir pažanga siekiant tolesnės integracijos. Programos „Eurostars“ pabaigoje speciali įgyvendinimo struktūra atlieka ex-post poveikio vertinimą.

IV.   Programos įgyvendinimas

Bendrą programą „Eurostars“ valdo speciali įgyvendinimo struktūra. Paskelbus centralizuotą ir bendrą kasmetinį kvietimą teikti paraiškas ir nustačius kelias datas, pareiškėjai centralizuotai teikia paraiškas specialiai įgyvendinimo struktūrai (bendra prieiga). Projekto paraiškos vertinamos ir atrenkamos dviem etapais centriniu lygmeniu pagal skaidrius ir įprastai taikomus tinkamumo ir vertinimo kriterijus. Pirmajame etape paraiškas vertina bent du nepriklausomi ekspertai, kurie tikrina tiek techninius, tiek su rinka susijusius paraiškos aspektus. Šie ekspertai gali atlikti vertinimą nuotoliniu būdu. Tarptautinė vertinimo grupė, kurią sudaro nepriklausomi ekspertai, suskirsto paraiškas pagal eilę antrajame etape. Centriniu lygmeniu patvirtintu eilės sąrašu privaloma vadovautis skiriant Bendrijos įnašo ir nacionalinių biudžetų lėšas, numatytas programos „Eurostars“ projektams. Speciali įgyvendinimo struktūra atsako už projektų stebėjimą; yra nustatomos bendrosios veiklos procedūros, taikomos visam projekto ciklui valdyti. Speciali įgyvendinimo struktūra imasi atitinkamų priemonių, kuriomis skatinama pripažinti Bendrijos įnašą ir į bendrą programą „Eurostars“ apskritai, ir į atskirus projektus. Ji turėtų siekti, kad šis įnašas būtų deramai regimas, ir tuo tikslu, skelbiant visą su bendra programa „Eurostars“ susijusią medžiagą, įskaitant spausdintus ir elektroninius leidinius, būtų naudojamas Bendrijos logotipas. Administracinis atrinktų „Eurostars“ projektų dalyvių tvarkymas vykdomas pagal atitinkamas jų nacionalines programas.

V.   Finansavimo mechanizmas

Bendrą programą „Eurostars“ bendrai finansuoja dalyvaujančiosios valstybės narės, kitos dalyvaujančiosios valstybės ir Bendrija. Dalyvaujančiosios valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios valstybės parengia daugiametį dalyvavimo bendroje programoje „Eurostars“ finansavimo planą ir prisideda prie bendro jos veiklos finansavimo. Nacionaliniai įnašai gali būti skiriami iš esamų arba naujai sukurtų nacionalinių programų, jeigu jos atitinka bendros programos „Eurostars“ pobūdį „iš apačios į viršų“. Kiekviena dalyvaujančioji valstybė narė ar kita dalyvaujanti valstybė programos laikotarpiu gali bet kada padidinti savo nacionalinį finansavimą, numatytą bendrai programai „Eurostars“.

Finansavimas programos lygmeniu

Bendrijos įnašas į bendrą programą „Eurostars“, kurį valdo speciali įgyvendinimo struktūra, apskaičiuojamas kaip daugiausia vienas trečdalis dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių faktinių finansinių įnašų, jis negali viršyti 100 mln. EUR.

Prie bendros programos „Eurostars“ bendrųjų veiklos išlaidų finansavimo speciali įgyvendinimo struktūra prisideda skirdama ne daugiau kaip 4,5 % Bendrijos finansinio įnašo.

Speciali įgyvendinimo struktūra perveda atrinktiems „Eurostars“ projektams skirtą Bendrijos finansinį įnašą dalyvaujančiųjų valstybių narių ir kitų dalyvaujančiųjų valstybių paskirtoms nacionalinėms finansavimo įstaigoms susitarimo, kurį turi sudaryti nacionalinės finansavimo įstaigos ir speciali įgyvendinimo struktūra, pagrindu. Nacionalinės finansavimo įstaigos finansuoja nacionalinius dalyvius, kurių pasiūlymai atrenkami centriniu lygmeniu, ir nukreipia specialios įgyvendinimo struktūros skiriamą Bendrijos finansinį įnašą.

„Eurostar s“ projektų finansavimas

Bendrijos įnašo ir nacionalinių biudžetų lėšos, numatytos atrinktiems „Eurostars“ projektams, paskirstomos eilės sąrašo tvarka. Finansinis įnašas šių projektų dalyviams apskaičiuojamas pagal dalyvaujančių nacionalinių programų finansavimo taisykles.

Jeigu imamos paskolos, taikomas tipinis bruto subsidijos ekvivalento skaičiavimas atsižvelgiant į palūkanų subsidijos intensyvumą ir vidutinį nacionalinės programos nesėkmių rodiklį.

VI.   Nuostatos dėl intelektinės nuosavybės teisių

Speciali įgyvendinimo struktūra patvirtina bendros programos „Eurostars“ intelektinės nuosavybės politiką pagal šio sprendimo 4 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Tokios bendros programos „Eurostars“ intelektinės nuosavybės politikos tikslas – skatinti žinių kūrimą, kartu panaudojant ir skleidžiant projekto rezultatus MTP vykdančių MVĮ tikslinės grupės naudai. Šiuo atžvilgiu 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1906/2006, nustatančiame įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (2), taikomu metodu turėtų būti naudojamasi kaip pavyzdžiu.

---

(1)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

(2)  OL L 391, 2006 12 30, p. 1.

---

II PRIEDAS

BENDROS PROGRAMOS „EUROSTARS“ VALDYMAS

Bendros programos „Eurostars“ valdymo sistemą sudaro keturios pagrindinės įstaigos:

| 1. | „EUREKA aukšto lygio grupė“ (EUREKA ALG), kurią sudaro EUREKA narėmis esančių valstybių narių aukšto lygio atstovais paskirti asmenys, įskaitant Komisijos atstovą. Ji atsakinga už nedalyvaujančių valstybių narių arba kitų nedalyvaujančių valstybių priėmimą į bendrą programą „Eurostars“ pagal šio sprendimo 10 ir 11 straipsniuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

„EUREKA aukšto lygio grupė“ (EUREKA ALG), kurią sudaro EUREKA narėmis esančių valstybių narių aukšto lygio atstovais paskirti asmenys, įskaitant Komisijos atstovą. Ji atsakinga už nedalyvaujančių valstybių narių arba kitų nedalyvaujančių valstybių priėmimą į bendrą programą „Eurostars“ pagal šio sprendimo 10 ir 11 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

| 2. | „Eurostars aukšto lygio grupę“ („Eurostars“ ALG) sudaro dalyvaujančių valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių EUREKA aukšto lygio atstovai. Komisija ir bendroje programoje „Eurostars“ nedalyvaujančiosios valstybės narės pasilieka galimybę siųsti atstovus į jos susitikimus kaip stebėtojus. Ji kompetentinga prižiūrėti bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimą, visų pirma skiriant „Eurostars“ patariamosios grupės narius, tvirtinant bendros programos „Eurostars“ veiklos valdymo procedūras, tvirtinant kvietimų teikti paraiškas planavimą ir kvietimų biudžetą ir finansuotinų „Eurostars“ projektų eilės sąrašą. |
| --- | --- |

2.

„Eurostars aukšto lygio grupę“ („Eurostars“ ALG) sudaro dalyvaujančių valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių EUREKA aukšto lygio atstovai. Komisija ir bendroje programoje „Eurostars“ nedalyvaujančiosios valstybės narės pasilieka galimybę siųsti atstovus į jos susitikimus kaip stebėtojus. Ji kompetentinga prižiūrėti bendros programos „Eurostars“ įgyvendinimą, visų pirma skiriant „Eurostars“ patariamosios grupės narius, tvirtinant bendros programos „Eurostars“ veiklos valdymo procedūras, tvirtinant kvietimų teikti paraiškas planavimą ir kvietimų biudžetą ir finansuotinų „Eurostars“ projektų eilės sąrašą.

| 3. | „Eurostars patariamąją grupę“ sudaro EUREKA nacionaliniai projektų koordinatoriai iš dalyvaujančių valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių, o jai pirmininkauja EUREKA sekretoriato (ESE) vadovas. „Eurostars“ patariamoji grupė pataria ESE bendros programos „Eurostars“ vykdymo ir jos įgyvendinimo tvarkos klausimais, pavyzdžiui, dėl finansavimo procedūrų, vertinimo ir atrankos proceso, centrinių ir nacionalinių procedūrų sinchronizavimo ir projektų stebėjimo. Ji teikia patarimus dėl kasmet rengiamų kvietimų teikti paraiškas terminų planavimo. Ji taip pat pataria bendrosios programos vykdymo pažangos klausimais, įskaitant pažangą siekiant tolesnės integracijos. |
| --- | --- |

3.

„Eurostars patariamąją grupę“ sudaro EUREKA nacionaliniai projektų koordinatoriai iš dalyvaujančių valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių, o jai pirmininkauja EUREKA sekretoriato (ESE) vadovas. „Eurostars“ patariamoji grupė pataria ESE bendros programos „Eurostars“ vykdymo ir jos įgyvendinimo tvarkos klausimais, pavyzdžiui, dėl finansavimo procedūrų, vertinimo ir atrankos proceso, centrinių ir nacionalinių procedūrų sinchronizavimo ir projektų stebėjimo. Ji teikia patarimus dėl kasmet rengiamų kvietimų teikti paraiškas terminų planavimo. Ji taip pat pataria bendrosios programos vykdymo pažangos klausimais, įskaitant pažangą siekiant tolesnės integracijos.

| 4. | ESE veikia kaip bendros programos „Eurostars“ speciali įgyvendinimo struktūra. ESE vadovas veikia kaip programos „Eurostars“ teisinis atstovas. ESE atsakingas už bendros programos „Eurostars“ vykdymą, visų pirma už:






  — | metinio kvietimų teikti paraiškas biudžeto nustatymą, centralizuotą bendrų kvietimų teikti paraiškas organizavimą ir projekto paraiškų priėmimą (bendra prieiga), |
| --- | --- | --- |

4.

ESE veikia kaip bendros programos „Eurostars“ speciali įgyvendinimo struktūra. ESE vadovas veikia kaip programos „Eurostars“ teisinis atstovas. ESE atsakingas už bendros programos „Eurostars“ vykdymą, visų pirma už:

—

metinio kvietimų teikti paraiškas biudžeto nustatymą, centralizuotą bendrų kvietimų teikti paraiškas organizavimą ir projekto paraiškų priėmimą (bendra prieiga),

| — | centralizuotą projekto paraiškų tinkamumo ir vertinimo organizavimą pagal bendruosius tinkamumo ir vertinimo kriterijus, centralizuotą projekto paraiškų atrankos finansavimui organizavimą ir projektų stebėjimą bei tolesnę veiklą, |
| --- | --- |

—

centralizuotą projekto paraiškų tinkamumo ir vertinimo organizavimą pagal bendruosius tinkamumo ir vertinimo kriterijus, centralizuotą projekto paraiškų atrankos finansavimui organizavimą ir projektų stebėjimą bei tolesnę veiklą,

| — | Bendrijos įnašo gavimą, paskirstymą ir kontrolę, |
| --- | --- |

—

Bendrijos įnašo gavimą, paskirstymą ir kontrolę,

| — | duomenų, patvirtinančių dalyvaujančiųjų valstybių narių arba kitų dalyvaujančiųjų valstybių finansavimo įstaigų atliktą lėšų paskirstymą „Eurostars“ projektų dalyviams, surinkimą, |
| --- | --- |

—

duomenų, patvirtinančių dalyvaujančiųjų valstybių narių arba kitų dalyvaujančiųjų valstybių finansavimo įstaigų atliktą lėšų paskirstymą „Eurostars“ projektų dalyviams, surinkimą,

| — | bendros programos „Eurostars“ sklaidą, |
| --- | --- |

—

bendros programos „Eurostars“ sklaidą,

| — | ataskaitų dėl bendros programos „Eurostars“, įskaitant pažangą siekiant tolesnės integracijos, teikimą EUREKA ALG, „Eurostars“ ALG ir Komisijai, |
| --- | --- |

—

ataskaitų dėl bendros programos „Eurostars“, įskaitant pažangą siekiant tolesnės integracijos, teikimą EUREKA ALG, „Eurostars“ ALG ir Komisijai,

| — | EUREKA tinklo informavimą apie bendros programos „Eurostars“ veiklą. |
| --- | --- |

—

EUREKA tinklo informavimą apie bendros programos „Eurostars“ veiklą.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/68

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. liepos 8 d.

dėl Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujančių keturių narių ir keturių pakaitinių narių skyrimo

(2008/624/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Prancūzijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Mirus Raymond FORNI tapo laisva viena nario vieta. Pasibaigus Jean PUECH, Juliette SOULABAILLE ir Michel THIERS įgaliojimams tapo laisvos trys narių vietos. Pasibaigus Carola JORDA-DEDIEU ir Jean-Pierre TEISSEIRE įgaliojimams tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Pierre HUGON ir Christophe ROUILLON paskyrus Regionų komiteto nariais tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos, |
| --- | --- |

(2)

Mirus Raymond FORNI tapo laisva viena nario vieta. Pasibaigus Jean PUECH, Juliette SOULABAILLE ir Michel THIERS įgaliojimams tapo laisvos trys narių vietos. Pasibaigus Carola JORDA-DEDIEU ir Jean-Pierre TEISSEIRE įgaliojimams tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Pierre HUGON ir Christophe ROUILLON paskyrus Regionų komiteto nariais tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. Regionų komiteto:

| a) | nariais skiriami:






  — | Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (įgaliojimų pakeitimas), |
| --- | --- | --- |

a)

nariais skiriami:

—

Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (įgaliojimų pakeitimas),

| — | Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère, |
| --- | --- |

—

Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère,

| — | René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne, |
| --- | --- |

—

René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne,

| — | Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (įgaliojimų pakeitimas),
  ir |
| --- | --- |

—

Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (įgaliojimų pakeitimas),

ir

| b) | pakaitiniais nariais skiriami:






  — | Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon, |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais skiriami:

—

Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon,

| — | Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles, |
| --- | --- |

—

Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles,

| — | Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy, |
| --- | --- |

—

Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy,

| — | Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine. |
| --- | --- |

—

Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. LAGARDE

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 30.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 201/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 201/70

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę tik JT EEK tekstų originalai turi teisinę galią. Šių taisyklių statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal naujausią JT EEK statusą turinčio dokumento versiją TRANS/WP.29/343, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) taisyklės Nr. 30 – Suvienodintos nuostatos dėl variklinių transporto priemonių ir jų priekabų pneumatinių padangų tvirtinimo

3 persvarstyta versija

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

02 serijos pakeitimų 15 papildymo. Įsigaliojimo data: 2007 m. lapkričio 10 d.

TURINYS

TAISYKLĖS

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ženklinimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pneumatinių padangų tipo modifikacijos ir tipo išplėtimo patvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

11.

| 12. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

12.

PRIEDAI

| I priedas. | Pranešimas dėl variklinėms transporto priemonėms skirtų pneumatinių padangų tipo patvirtinimo, tipo išplėtimo patvirtinimo ar atsisakymo tipą tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal taisykles Nr. 30 |
| --- | --- |

I priedas.

| II priedas. | Patvirtinimo žymens išdėstymo pavyzdys |
| --- | --- |

II priedas.

| III priedas. | Padangų ženklinimo tvarka |
| --- | --- |

III priedas.

| IV priedas. | Apkrovos gebos indeksai |
| --- | --- |

IV priedas.

| V priedas. | Padangų dydžio žymuo ir matmenys |
| --- | --- |

V priedas.

| VI priedas. | Pneumatinių padangų matavimo metodas |
| --- | --- |

VI priedas.

| VII priedas. | Apkrovos ir (arba) greičio charakteristikų bandymo metodika |
| --- | --- |

VII priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Šios taisyklės taikomos naujoms pneumatinėms padangoms, visų pirma skirtoms M1, O1 ir O2 kategorijų transporto priemonėms, tačiau ne tik joms (1).

Ji netaikoma padangoms, skirtoms:

| a) | senų markių automobiliams, |
| --- | --- |

a)

senų markių automobiliams,

| b) | lenktynėms. |
| --- | --- |

b)

lenktynėms.

2.   APIBRĖŽTYS

Šiose taisyklėse:

| 2.1. | Pneumatinės padangos tipas – pneumatinių padangų, kurios nesiskiria toliau nurodytomis esminėmis savybėmis, rūšis:






  2.1.1. | gamintoju; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pneumatinės padangos tipas – pneumatinių padangų, kurios nesiskiria toliau nurodytomis esminėmis savybėmis, rūšis:

2.1.1.

gamintoju;

| 2.1.2. | padangų dydžio žymeniu; |
| --- | --- |

2.1.2.

padangų dydžio žymeniu;

| 2.1.3. | naudojimo kategorija (įprastinė (skirta naudoti keliuose), žieminė padanga arba laikino naudojimo padanga); |
| --- | --- |

2.1.3.

naudojimo kategorija (įprastinė (skirta naudoti keliuose), žieminė padanga arba laikino naudojimo padanga);

| 2.1.4. | struktūra (įstrižinė; įstrižinė juostinė, radialinė, nebliūkštančioji padanga); |
| --- | --- |

2.1.4.

struktūra (įstrižinė; įstrižinė juostinė, radialinė, nebliūkštančioji padanga);

| 2.1.5. | greičio kategorijos žymeniu; |
| --- | --- |

2.1.5.

greičio kategorijos žymeniu;

| 2.1.6. | apkrovos gebos indeksu; |
| --- | --- |

2.1.6.

apkrovos gebos indeksu;

| 2.1.7. | padangos skerspjūviu. |
| --- | --- |

2.1.7.

padangos skerspjūviu.

| 2.2. | Žieminė padanga – padanga, kurios protektoriaus raštas ir struktūra pirmiausia skirti užtikrinti, kad važiuojant purvu ir šviežiu ar tirpstančiu sniegu tos padangos naudojimo charakteristikos būtų geresnės nei įprastinės (skirtos naudoti keliuose) padangos. Žieminės padangos protektoriaus raštas paprastai griovelis (briauna) ir (arba) gerokai plačiau nei ant įprastinės (skirtos naudoti keliuose) padangos išdėstyti standieji gruntkibių elementai; |
| --- | --- |

2.2.

Žieminė padanga – padanga, kurios protektoriaus raštas ir struktūra pirmiausia skirti užtikrinti, kad važiuojant purvu ir šviežiu ar tirpstančiu sniegu tos padangos naudojimo charakteristikos būtų geresnės nei įprastinės (skirtos naudoti keliuose) padangos. Žieminės padangos protektoriaus raštas paprastai griovelis (briauna) ir (arba) gerokai plačiau nei ant įprastinės (skirtos naudoti keliuose) padangos išdėstyti standieji gruntkibių elementai;

| 2.3. | Pneumatinės padangos struktūra – techninės padangos karkaso charakteristikos. Pirmiausia skiriamos šios struktūros:






  2.3.1. | Įstrižinė – pneumatinės padangos, kurios kordų sluoksniai tęsiasi iki padangos kraštų ir su centrine protektoriaus linija sudaro daug mažesnius nei 90 ° kintančius kampus, struktūra; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pneumatinės padangos struktūra – techninės padangos karkaso charakteristikos. Pirmiausia skiriamos šios struktūros:

2.3.1.

Įstrižinė – pneumatinės padangos, kurios kordų sluoksniai tęsiasi iki padangos kraštų ir su centrine protektoriaus linija sudaro daug mažesnius nei 90 ° kintančius kampus, struktūra;

| 2.3.2. | Įstrižinė juostinė – įstrižinio tipo pneumatinės padangos, kurios karkasas sustiprintas dviem arba daugiau beveik netampraus kordo sluoksniais, sudarančiais kintančius kampus su prie karkaso esančiais kordo sluoksniais, struktūra; |
| --- | --- |

2.3.2.

Įstrižinė juostinė – įstrižinio tipo pneumatinės padangos, kurios karkasas sustiprintas dviem arba daugiau beveik netampraus kordo sluoksniais, sudarančiais kintančius kampus su prie karkaso esančiais kordo sluoksniais, struktūra;

| 2.3.3. | Radialinė – pneumatinės padangos, kurios kordų sluoksniai tęsiasi iki padangos kraštų ir sudaro apytiksliai 90 laipsnių kampą su centrine protektoriaus linija, o karkasas sustiprinamas beveik netampriu karkasą juosiančiu diržu, struktūra; |
| --- | --- |

2.3.3.

Radialinė – pneumatinės padangos, kurios kordų sluoksniai tęsiasi iki padangos kraštų ir sudaro apytiksliai 90 laipsnių kampą su centrine protektoriaus linija, o karkasas sustiprinamas beveik netampriu karkasą juosiančiu diržu, struktūra;

| 2.3.4. | Sustiprinta arba labai didelės apkrovos – pneumatinės padangos, kurios karkasas yra atsparesnis nei atitinkamos standartinės padangos, struktūra; |
| --- | --- |

2.3.4.

Sustiprinta arba labai didelės apkrovos – pneumatinės padangos, kurios karkasas yra atsparesnis nei atitinkamos standartinės padangos, struktūra;

| 2.3.5. | Laikino naudojimo atsarginė padanga skiriasi nuo įprastomis važiavimo sąlygomis naudoti skirtų ant bet kokios transporto priemonės ratlankių montuojamų padangų ir yra skirta tik laikinai naudoti tam tikromis važiavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

2.3.5.

Laikino naudojimo atsarginė padanga skiriasi nuo įprastomis važiavimo sąlygomis naudoti skirtų ant bet kokios transporto priemonės ratlankių montuojamų padangų ir yra skirta tik laikinai naudoti tam tikromis važiavimo sąlygomis;

| 2.3.6. | „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga – laikino naudojimo atsarginė padanga, skirta naudoti pripūsta iki tokio slėgio, kuris viršytų nustatytąjį standartinėms ir sustiprintoms padangoms; |
| --- | --- |

2.3.6.

„T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga – laikino naudojimo atsarginė padanga, skirta naudoti pripūsta iki tokio slėgio, kuris viršytų nustatytąjį standartinėms ir sustiprintoms padangoms;

| 2.3.7. | Nebliūkštančioji padanga arba standžiasienė padanga – pneumatinės padangos struktūra, kuriai pritaikytais atitinkamais technologiniais sprendimais (pavyzdžiui, sustiprintos šoninės sienelės ir t.t.) be jokių papildomų priemonių ant atitinkamo ratlankio sumontuotai padangai suteikiamos pagrindinės padangos funkcijos, leidžiančios automobiliui važiuoti pradurta padanga bent 80 km bent 80 km/h (50 mph) greičiu; |
| --- | --- |

2.3.7.

Nebliūkštančioji padanga arba standžiasienė padanga – pneumatinės padangos struktūra, kuriai pritaikytais atitinkamais technologiniais sprendimais (pavyzdžiui, sustiprintos šoninės sienelės ir t.t.) be jokių papildomų priemonių ant atitinkamo ratlankio sumontuotai padangai suteikiamos pagrindinės padangos funkcijos, leidžiančios automobiliui važiuoti pradurta padanga bent 80 km bent 80 km/h (50 mph) greičiu;

| 2.4. | Padangos kraštas – pneumatinės padangos dalis, kuri yra tokios formos ir struktūros, kad atitiktų ratlankį ir prispaustų prie jo padangą (2); |
| --- | --- |

2.4.

Padangos kraštas – pneumatinės padangos dalis, kuri yra tokios formos ir struktūros, kad atitiktų ratlankį ir prispaustų prie jo padangą (2);

| 2.5. | Kordas – pneumatinės padangos sluoksnių audinį sudarantys pluoštai (2); |
| --- | --- |

2.5.

Kordas – pneumatinės padangos sluoksnių audinį sudarantys pluoštai (2);

| 2.6. | Sluoksnis – guma dengtas lygiagrečių kordų sluoksnis (2); |
| --- | --- |

2.6.

Sluoksnis – guma dengtas lygiagrečių kordų sluoksnis (2);

| 2.7. | Karkasas – apkrovą atlaikanti pripūstos pneumatinės padangos dalis išskyrus protektorių ir šoninių sienelių gumą (2); |
| --- | --- |

2.7.

Karkasas – apkrovą atlaikanti pripūstos pneumatinės padangos dalis išskyrus protektorių ir šoninių sienelių gumą (2);

| 2.8. | Protektorius – su paviršiumi susiliečianti pneumatinės padangos dalis (2); |
| --- | --- |

2.8.

Protektorius – su paviršiumi susiliečianti pneumatinės padangos dalis (2);

| 2.9. | Šoninė sienelė – pneumatinės padangos dalis tarp protektoriaus ir padangos krašto (2); |
| --- | --- |

2.9.

Šoninė sienelė – pneumatinės padangos dalis tarp protektoriaus ir padangos krašto (2);

| 2.10. | Apatinė padangos sritis – padangos dalis tarp didžiausio padangos pločio skerspjūvio linijos ir ratlankio krašto uždengiamos srities (2);






  2.10.1. | Vis dėlto, tais atvejais, kai padangos paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. punktą), tai yra padangos sritis ant ratlankio. |
| --- | --- | --- |

2.10.

Apatinė padangos sritis – padangos dalis tarp didžiausio padangos pločio skerspjūvio linijos ir ratlankio krašto uždengiamos srities (2);

2.10.1.

Vis dėlto, tais atvejais, kai padangos paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. punktą), tai yra padangos sritis ant ratlankio.

| 2.11. | Protektoriaus griovelis – erdvė tarp gretimų protektoriaus rašto briaunų arba gruntkibių (2); |
| --- | --- |

2.11.

Protektoriaus griovelis – erdvė tarp gretimų protektoriaus rašto briaunų arba gruntkibių (2);

| 2.12. | Padangos plotis – tiesinis atstumas tarp pripūstos pneumatinės padangos šoninių sienelių, neįskaitant ženklinimo bei puošybos iškyšų ir apsauginių juostų arba briaunų (2); |
| --- | --- |

2.12.

Padangos plotis – tiesinis atstumas tarp pripūstos pneumatinės padangos šoninių sienelių, neįskaitant ženklinimo bei puošybos iškyšų ir apsauginių juostų arba briaunų (2);

| 2.13. | Bendrasis plotis – tiesinis atstumas tarp pripūstos pneumatinės padangos šoninių sienelių, įskaitant ženklinimo bei puošybos iškyšas ir apsaugines juostas arba briaunas (3); |
| --- | --- |

2.13.

Bendrasis plotis – tiesinis atstumas tarp pripūstos pneumatinės padangos šoninių sienelių, įskaitant ženklinimo bei puošybos iškyšas ir apsaugines juostas arba briaunas (3);

| 2.14. | Padangos skerspjūvio aukštis – atstumas, atitinkantis pusę išorinio padangos skersmens ir vardinio ratlankio skersmens skirtumo (3); |
| --- | --- |

2.14.

Padangos skerspjūvio aukštis – atstumas, atitinkantis pusę išorinio padangos skersmens ir vardinio ratlankio skersmens skirtumo (3);

| 2.15. | Vardinis matmenų santykis (Ra) – skaičius, gautas vardinį padangos skerspjūvio aukštį žymintį skaičių (milimetrais) padalinus iš vardinį padangos skerspjūvio plotį žyminčio skaičiaus (milimetrais) ir padaugintas iš šimto; |
| --- | --- |

2.15.

Vardinis matmenų santykis (Ra) – skaičius, gautas vardinį padangos skerspjūvio aukštį žymintį skaičių (milimetrais) padalinus iš vardinį padangos skerspjūvio plotį žyminčio skaičiaus (milimetrais) ir padaugintas iš šimto;

| 2.16. | Išorinis skersmuo – bendrasis naujos pripūstos pneumatinės padangos skersmuo (3); |
| --- | --- |

2.16.

Išorinis skersmuo – bendrasis naujos pripūstos pneumatinės padangos skersmuo (3);

| 2.17. | Padangos dydžio žymuo – tai:






  2.17.1. | žymuo, kuriuo nurodoma:






  2.17.1.1. | vardinis padangos plotis. Šis plotis turi būti nurodomas milimetrais, išskyrus to tipo padangas, kurių dydžio žymuo nurodomas šių taisyklių V priedo lentelių pirmoje skiltyje; |
| --- | --- | --- | --- |

2.17.

Padangos dydžio žymuo – tai:

2.17.1.

žymuo, kuriuo nurodoma:

2.17.1.1.

vardinis padangos plotis. Šis plotis turi būti nurodomas milimetrais, išskyrus to tipo padangas, kurių dydžio žymuo nurodomas šių taisyklių V priedo lentelių pirmoje skiltyje;

| 2.17.1.2. | vardinis matmenų santykis, išskyrus tam tikrų tipų padangas, kurių dydžio žymuo nurodomas šių taisyklių V priedo lentelių pirmoje skiltyje, arba, priklausomai nuo padangos konstrukcijos tipo, išorinis vardinis skersmuo, nurodomas milimetrais; |
| --- | --- |

2.17.1.2.

vardinis matmenų santykis, išskyrus tam tikrų tipų padangas, kurių dydžio žymuo nurodomas šių taisyklių V priedo lentelių pirmoje skiltyje, arba, priklausomai nuo padangos konstrukcijos tipo, išorinis vardinis skersmuo, nurodomas milimetrais;

| 2.17.1.3. | sutartinis skaičius, kuriuo žymimas ratlankio vardinis skersmuo ir kuris atitinka ratlankio skersmenį bei kuris išreiškiamas kodais (mažesniais nei 100 skaičiais) arba milimetrais (didesniais nei 100 skaičiais); |
| --- | --- |

2.17.1.3.

sutartinis skaičius, kuriuo žymimas ratlankio vardinis skersmuo ir kuris atitinka ratlankio skersmenį bei kuris išreiškiamas kodais (mažesniais nei 100 skaičiais) arba milimetrais (didesniais nei 100 skaičiais);

| 2.17.1.4. | raidė „T“ prieš vardinį padangos skerspjūvio plotį, jeigu tai yra „T“ tipo laikino naudojimo atsarginės padangos; |
| --- | --- |

2.17.1.4.

raidė „T“ prieš vardinį padangos skerspjūvio plotį, jeigu tai yra „T“ tipo laikino naudojimo atsarginės padangos;

| 2.17.1.5. | padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija, jeigu ji skiriasi nuo standartinės konfigūracijos. |
| --- | --- |

2.17.1.5.

padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija, jeigu ji skiriasi nuo standartinės konfigūracijos.

| 2.18. | Vardinis ratlankio skersmuo (d) – ratlankio, ant kurio padanga skirta sumontuoti, skersmuo; |
| --- | --- |

2.18.

Vardinis ratlankio skersmuo (d) – ratlankio, ant kurio padanga skirta sumontuoti, skersmuo;

| 2.19. | Ratlankis – atrama padangai su kamera arba bekamerei padangai, į kurią remiasi padangos kraštai (3);






  2.19.1. | Padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija – ratlankio, kuriam pritaikyta padangos konstrukcija, tipas. Nestandartinių ratlankių atveju tai bus matyti iš simboliu, pavyzdžiui, „CT“, „TR“, „TD“, „A“ arba „U“, ant padangos; |
| --- | --- | --- |

2.19.

Ratlankis – atrama padangai su kamera arba bekamerei padangai, į kurią remiasi padangos kraštai (3);

2.19.1.

Padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija – ratlankio, kuriam pritaikyta padangos konstrukcija, tipas. Nestandartinių ratlankių atveju tai bus matyti iš simboliu, pavyzdžiui, „CT“, „TR“, „TD“, „A“ arba „U“, ant padangos;

| 2.20. | Teorinis ratlankis – ratlankis, kurio plotis x kartų didesnis už vardinį padangos skerspjūvio plotį. X vertę turi nurodyti šios padangos gamintojas; |
| --- | --- |

2.20.

Teorinis ratlankis – ratlankis, kurio plotis x kartų didesnis už vardinį padangos skerspjūvio plotį. X vertę turi nurodyti šios padangos gamintojas;

| 2.21. | Matavimo ratlankis – ratlankis, ant kurio padanga montuojama dydžio matavimo tikslu; |
| --- | --- |

2.21.

Matavimo ratlankis – ratlankis, ant kurio padanga montuojama dydžio matavimo tikslu;

| 2.22. | Bandymo ratlankis – ratlankis, ant kurio padanga montuojama bandymams atlikti; |
| --- | --- |

2.22.

Bandymo ratlankis – ratlankis, ant kurio padanga montuojama bandymams atlikti;

| 2.23. | Protektoriaus gruntkibių atsiskyrimas – gumos gabalėlių atsiskyrimas nuo protektoriaus; |
| --- | --- |

2.23.

Protektoriaus gruntkibių atsiskyrimas – gumos gabalėlių atsiskyrimas nuo protektoriaus;

| 2.24. | Kordų atsiskyrimas – kordų atsiskyrimas nuo guminės dangos; |
| --- | --- |

2.24.

Kordų atsiskyrimas – kordų atsiskyrimas nuo guminės dangos;

| 2.25. | Sluoksnio atsiskyrimas – gretimų sluoksnių atsiskyrimas; |
| --- | --- |

2.25.

Sluoksnio atsiskyrimas – gretimų sluoksnių atsiskyrimas;

| 2.26. | Protektoriaus atsiskyrimas – protektoriaus atsiskyrimas nuo karkaso; |
| --- | --- |

2.26.

Protektoriaus atsiskyrimas – protektoriaus atsiskyrimas nuo karkaso;

| 2.27. | Protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai – vizualiai protektoriaus nusidėvėjimo laipsniui nurodyti skirtos iškyšos protektoriaus grioveliuose; |
| --- | --- |

2.27.

Protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai – vizualiai protektoriaus nusidėvėjimo laipsniui nurodyti skirtos iškyšos protektoriaus grioveliuose;

| 2.28. | Apkrovos gebos indeksas – skaičius, kuriuo žymima apkrova, kurią gamintojo nustatytomis naudojimo sąlygomis naudojama padanga gali išlaikyti; |
| --- | --- |

2.28.

Apkrovos gebos indeksas – skaičius, kuriuo žymima apkrova, kurią gamintojo nustatytomis naudojimo sąlygomis naudojama padanga gali išlaikyti;

| 2.29. | Greičio kategorija – didžiausias greitis, kurį padanga gali atlaikyti, žymimas greičio kategorijos žymeniu (žr. toliau pateiktą lentelę);






  2.29.1. | Greičio kategorijos nurodomos toliau pateikiamoje lentelėje:






  Greičio kategorijos žymuo | Didžiausias greitis
  (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |
| Y | 300 |

2.29.

Greičio kategorija – didžiausias greitis, kurį padanga gali atlaikyti, žymimas greičio kategorijos žymeniu (žr. toliau pateiktą lentelę);

2.29.1.

Greičio kategorijos nurodomos toliau pateikiamoje lentelėje:

Greičio kategorijos žymuo

Didžiausias greitis

(km/h)

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

Y

300

| 2.30. | Protektoriaus rašto grioveliai






  2.30.1. | Pagrindiniai grioveliai – platūs centrinės padangos protektoriaus dalies grioveliai, kuriuose yra protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai (žr. 2.27. dalį); |
| --- | --- | --- |

2.30.

Protektoriaus rašto grioveliai

2.30.1.

Pagrindiniai grioveliai – platūs centrinės padangos protektoriaus dalies grioveliai, kuriuose yra protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai (žr. 2.27. dalį);

| 2.30.2. | Antriniai grioveliai – papildomi protektoriaus grioveliai, kurie naudojant padangą gali išnykti; |
| --- | --- |

2.30.2.

Antriniai grioveliai – papildomi protektoriaus grioveliai, kurie naudojant padangą gali išnykti;

| 2.31. | Didžiausios apkrovos režimas– didžiausia leidžiamoji padangos apkrovos masė;






  2.31.1. | jei tai ne didesnis nei 210 km/h greitis, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti padangos apkrovos gebos indeksą atitinkančios vertės; |
| --- | --- | --- |

2.31.

Didžiausios apkrovos režimas– didžiausia leidžiamoji padangos apkrovos masė;

2.31.1.

jei tai ne didesnis nei 210 km/h greitis, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti padangos apkrovos gebos indeksą atitinkančios vertės;

| 2.31.2. | jei tai didesnis nei 210 km/h, tačiau mažesnis nei 300 km/h greitis (padangos priskiriamos greičio kategorijai, žymimai simboliu „V“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.






  Didžiausias greitis
  (km/h) | Didžiausios apkrovos režimas
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 215 | 98,5 |
| 220 | 97 |
| 225 | 95,5 |
| 230 | 94 |
| 235 | 92,5 |
| 240 | 91 |

2.31.2.

jei tai didesnis nei 210 km/h, tačiau mažesnis nei 300 km/h greitis (padangos priskiriamos greičio kategorijai, žymimai simboliu „V“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.

Didžiausias greitis

(km/h)

Didžiausios apkrovos režimas

(%)

215

98,5

220

97

225

95,5

230

94

235

92,5

240

91

Jei tai vidutinis didžiausias greitis, leidžiama taikyti linijinę didžiausios apkrovos režimo interpoliaciją.

| 2.31.3. | Jei tai didesnis nei 240 km/h (padangos priskiriamos greičio kategorijos, žymimai simboliu „W“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.






  Didžiausias greitis
  (km/h) | Didžiausios apkrovos režimas
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 240 | 100 |
| 250 | 95 |
| 260 | 90 |
| 270 | 85 |

2.31.3.

Jei tai didesnis nei 240 km/h (padangos priskiriamos greičio kategorijos, žymimai simboliu „W“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.

Didžiausias greitis

(km/h)

Didžiausios apkrovos režimas

(%)

240

100

250

95

260

90

270

85

Jei tai vidutinis didžiausias greitis, leidžiama taikyti linijinę didžiausios apkrovos režimo interpoliaciją.

| 2.31.4. | Jei tai didesnis nei 270 km/h (padangos priskiriamos greičio kategorijai, žymimai simboliu „Y“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.






  Didžiausias greitis
  (km/h) | Didžiausios apkrovos režimas
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 270 | 100 |
| 280 | 95 |
| 290 | 90 |
| 300 | 85 |

2.31.4.

Jei tai didesnis nei 270 km/h (padangos priskiriamos greičio kategorijai, žymimai simboliu „Y“), didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.

Didžiausias greitis

(km/h)

Didžiausios apkrovos režimas

(%)

270

100

280

95

290

90

300

85

Jei tai vidutinis didžiausias greitis, leidžiama taikyti linijinę didžiausios apkrovos režimo interpoliaciją;

| 2.31.5. | Jei tai mažesnis nei 60 km/h, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės masės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.






  Didžiausias greitis
  (km/h) | Didžiausios apkrovos režimas
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 25 | 142 |
| 30 | 135 |
| 40 | 125 |
| 50 | 115 |
| 60 | 110 |

2.31.5.

Jei tai mažesnis nei 60 km/h, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti procentinės masės dalies, atitinkančios tam tikrą padangos apkrovos gebos indeksą, nurodomą toliau pateiktoje lentelėje, atsižvelgiant į transporto priemonės, ant kurios ratlankių sumontuotos padangos, greičio galimybes.

Didžiausias greitis

(km/h)

Didžiausios apkrovos režimas

(%)

25

142

30

135

40

125

50

115

60

110

| 2.31.6. | Jei tai didesnis nei 300 km/h, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti gamintojo nurodytos masės, atsižvelgiant į padangos greičio galimybes. Jeigu tai vidutinis greitis tarp 300 km/h ir didžiausio greičio, kurį leidžia gamintojas, leidžiama taikyti linijinę didžiausios apkrovos režimo interpoliaciją; |
| --- | --- |

2.31.6.

Jei tai didesnis nei 300 km/h, didžiausios apkrovos režimas neturi viršyti gamintojo nurodytos masės, atsižvelgiant į padangos greičio galimybes. Jeigu tai vidutinis greitis tarp 300 km/h ir didžiausio greičio, kurį leidžia gamintojas, leidžiama taikyti linijinę didžiausios apkrovos režimo interpoliaciją;

| 2.32. | Riedėjimo pradurta padanga režimas – būsena, kai padanga, naudojama pripūsta slėgiu tarp 0 ir 70 kPa, iš esmės išlaiko savo struktūrinį vientisumą; |
| --- | --- |

2.32.

Riedėjimo pradurta padanga režimas – būsena, kai padanga, naudojama pripūsta slėgiu tarp 0 ir 70 kPa, iš esmės išlaiko savo struktūrinį vientisumą;

| 2.33. | Pagrindinės padangos funkcijos – įprastinė pripūstos padangos geba išlaikyti atitinkamą apkrovą važiuojant tam tikru greičiu ir perduoti vairavimo, valdymo ir stabdymo jėgą paviršiui, kuriuo ji rieda; |
| --- | --- |

2.33.

Pagrindinės padangos funkcijos – įprastinė pripūstos padangos geba išlaikyti atitinkamą apkrovą važiuojant tam tikru greičiu ir perduoti vairavimo, valdymo ir stabdymo jėgą paviršiui, kuriuo ji rieda;

| 2.34. | Riedėjimo pradurta padanga arba didesnio judumo sistema – tam tikrų funkcionaliai susijusių komponentų, įskaitant padangą, kurie užtikrina nustatytas naudojimo savybes, leidžiančių automobiliui važiuoti pradurta padanga bent 80 km bent 80 km/h (50 mph) greičiu, derinys; |
| --- | --- |

2.34.

Riedėjimo pradurta padanga arba didesnio judumo sistema – tam tikrų funkcionaliai susijusių komponentų, įskaitant padangą, kurie užtikrina nustatytas naudojimo savybes, leidžiančių automobiliui važiuoti pradurta padanga bent 80 km bent 80 km/h (50 mph) greičiu, derinys;

| 2.35. | Deformuotos padangos aukštis – skirtumas tarp spindulio įlinkio matuojant nuo ratlankio centro iki būgno paviršiaus ir vienos pusės vardinio ratlankio skersmens, kaip apibrėžta ISO 4000-1. |
| --- | --- |

2.35.

Deformuotos padangos aukštis – skirtumas tarp spindulio įlinkio matuojant nuo ratlankio centro iki būgno paviršiaus ir vienos pusės vardinio ratlankio skersmens, kaip apibrėžta ISO 4000-1.

3.   ŽYMENYS

3.1.   Ant pateiktų tvirtinti simetrinių padangų abiejų šoninių sienelių, o asimetrinių padangų – bent ant vienos išorinės sienelės – turi būti nurodoma:

| 3.1.1. | Prekės ženklo pavadinimas arba prekės ženklas; |
| --- | --- |

3.1.1.

Prekės ženklo pavadinimas arba prekės ženklas;

| 3.1.2. | Padangos dydžio žymuo, kaip apibrėžta šių taisyklių 2.17. dalyje; |
| --- | --- |

3.1.2.

Padangos dydžio žymuo, kaip apibrėžta šių taisyklių 2.17. dalyje;

| 3.1.3. | Struktūros ženklinimas:






  3.1.3.1. | ant įstrižinių padangų nededamas joks žymuo arba raidė „D“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Struktūros ženklinimas:

3.1.3.1.

ant įstrižinių padangų nededamas joks žymuo arba raidė „D“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį;

| 3.1.3.2. | ant radialinių padangų raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį, ir neprivalomas žodis „RADIAL“ (RADIALINĖ); |
| --- | --- |

3.1.3.2.

ant radialinių padangų raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį, ir neprivalomas žodis „RADIAL“ (RADIALINĖ);

| 3.1.3.3. | ant įstrižinių juostinių padangų raidė „B“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį, ir, papildomai, žodis „BIAS-BELTED“ (ĮSTRIŽINĖ JUOSTINĖ); |
| --- | --- |

3.1.3.3.

ant įstrižinių juostinių padangų raidė „B“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį, ir, papildomai, žodis „BIAS-BELTED“ (ĮSTRIŽINĖ JUOSTINĖ);

| 3.1.3.4. | ant radialinių padangų, tinkančių didesniam nei 240 km/h, tačiau mažesniam nei 300 km/h greičiui (padangos, ženklinamos greičio simboliais „W“ arba „Y“, kurie sudaro dalį techninio aprašo), raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens kodo žymenį, kurį galima pakeisti įrašu „ZR“. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

ant radialinių padangų, tinkančių didesniam nei 240 km/h, tačiau mažesniam nei 300 km/h greičiui (padangos, ženklinamos greičio simboliais „W“ arba „Y“, kurie sudaro dalį techninio aprašo), raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens kodo žymenį, kurį galima pakeisti įrašu „ZR“.

| 3.1.3.5. | ant nebliūkštančiosios padangos raidė „F“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį. |
| --- | --- |

3.1.3.5.

ant nebliūkštančiosios padangos raidė „F“, dedama prieš ratlankio skersmens žymenį.

| 3.1.4. | Padangos greičio kategorija, naudojant pirmiau minėtoje 2.29 dalyje nurodytą žymenį.






  3.1.4.1. | Ant padangų, tinkančių didesniam nei 300 km/h greičiui, raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens kodo žymenį, pakeičiama įrašu „ZR“, o padanga ženklinama techniniu aprašu, kurį sudaro greičio žymuo „Y“ ir atitinkamas apkrovos gebos indeksas. Techninis aprašas žymimas naudojant skliaustelius, pavyzdžiui, „(95Y)“. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Padangos greičio kategorija, naudojant pirmiau minėtoje 2.29 dalyje nurodytą žymenį.

3.1.4.1.

Ant padangų, tinkančių didesniam nei 300 km/h greičiui, raidė „R“, dedama prieš ratlankio skersmens kodo žymenį, pakeičiama įrašu „ZR“, o padanga ženklinama techniniu aprašu, kurį sudaro greičio žymuo „Y“ ir atitinkamas apkrovos gebos indeksas. Techninis aprašas žymimas naudojant skliaustelius, pavyzdžiui, „(95Y)“.

| 3.1.5. | Įrašai M+S arba MS ar M.S. arba M&S, jei tai žieminė padanga. |
| --- | --- |

3.1.5.

Įrašai M+S arba MS ar M.S. arba M&S, jei tai žieminė padanga.

| 3.1.6. | Apkrovos gebos indeksas, kaip nurodyta šių taisyklių 2.28. dalyje. |
| --- | --- |

3.1.6.

Apkrovos gebos indeksas, kaip nurodyta šių taisyklių 2.28. dalyje.

| 3.1.7. | Žodis „TUBELESS“ (BEKAMERĖ), jeigu padanga skirta naudoti be vidinės kameros. |
| --- | --- |

3.1.7.

Žodis „TUBELESS“ (BEKAMERĖ), jeigu padanga skirta naudoti be vidinės kameros.

| 3.1.8. | Žodis „REINFORCED“ (SUSTIPRINTA) arba „EXTRA LOAD“ (LABAI DIDELĖS APKROVOS), jei tai sustiprinta padanga. |
| --- | --- |

3.1.8.

Žodis „REINFORCED“ (SUSTIPRINTA) arba „EXTRA LOAD“ (LABAI DIDELĖS APKROVOS), jei tai sustiprinta padanga.

| 3.1.9. | Pagaminimo data, žymima keturių skaitmenų grupe, pirmi du skaičiai nurodo savaitę, kiti du – padangos pagaminimo metus. Tačiau dvejus metus nuo šių taisyklių įsigaliojimo šis ženklinimas, kurį galima dėti tik ant vienos šoninės sienelės, pateiktoms patvirtinti padangoms yra neprivalomas (4). |
| --- | --- |

3.1.9.

Pagaminimo data, žymima keturių skaitmenų grupe, pirmi du skaičiai nurodo savaitę, kiti du – padangos pagaminimo metus. Tačiau dvejus metus nuo šių taisyklių įsigaliojimo šis ženklinimas, kurį galima dėti tik ant vienos šoninės sienelės, pateiktoms patvirtinti padangoms yra neprivalomas (4).

| 3.1.10. | Jeigu pirmą kartą padangos buvo patvirtintos įsigaliojus taisyklės Nr. 30 02 serijos pakeitimų 13 papildymui, 2.17.1.5. dalyje minimas atpažinties žymenį reikėtų dėti iškart po ratlankio skersmens žymens, nurodyto 2.17.1.3. dalyje. |
| --- | --- |

3.1.10.

Jeigu pirmą kartą padangos buvo patvirtintos įsigaliojus taisyklės Nr. 30 02 serijos pakeitimų 13 papildymui, 2.17.1.5. dalyje minimas atpažinties žymenį reikėtų dėti iškart po ratlankio skersmens žymens, nurodyto 2.17.1.3. dalyje.

| 3.1.11. | Jeigu tai laikino naudojimo atsarginė padanga–žodžiai „TEMPORARY USE ONLY“ (TIK LAIKINAM NAUDOJIMUI) didžiosiomis mažiausiai 12,7 mm dydžio raidėmis.






  3.1.11.1. | Be to, jeigu tai „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga, – užrašas mažiausiai 12,7 mm dydžio didžiosiomis raidėmis „INFLATE TO 420 kPa (60 psi)“ (PRIPŪSTI IKI 420 kPa (60 psi)). |
| --- | --- | --- |

3.1.11.

Jeigu tai laikino naudojimo atsarginė padanga–žodžiai „TEMPORARY USE ONLY“ (TIK LAIKINAM NAUDOJIMUI) didžiosiomis mažiausiai 12,7 mm dydžio raidėmis.

3.1.11.1.

Be to, jeigu tai „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga, – užrašas mažiausiai 12,7 mm dydžio didžiosiomis raidėmis „INFLATE TO 420 kPa (60 psi)“ (PRIPŪSTI IKI 420 kPa (60 psi)).

| 3.1.12. | Toliau nurodomas simbolis, kuriuo žymima nebliūkštančioji arba standžiasienė padanga, kai „h“ yra bent 12 mm. |
| --- | --- |

3.1.12.

Toliau nurodomas simbolis, kuriuo žymima nebliūkštančioji arba standžiasienė padanga, kai „h“ yra bent 12 mm.

3.2.   Padangose turi būti pakankamo dydžio tuščio ploto šių taisyklių II priede pateiktam patvirtinimo žymeniui.

3.3.   Šių taisyklių III priede pateikiamas padangos žymenų išdėstymo pavyzdys.

3.4.   3.1. dalyje nurodyti žymenys ir 5.4. dalyje nustatytas patvirtinimo žymuo turi būti suformuojami ant padangos paviršiaus arba įspaudžiami jame. Jie turi būti aiškiai įskaitomi ir dedami bent ant vienos apatinės šoninės sienelės.

3.4.1.   Vis dėlto, tai atvejais, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“, žymenys gali būti suformuoti bet kurioje padangos šoninės sienelės vietoje.

4.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

4.1.   Pneumatinės padangos patvirtinimo paraišką pateikia prekės pavadinimo arba prekės ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. Paraiškoje nurodoma:

| 4.1.1. | padangos dydžio žymuo, kaip apibrėžta šių taisyklių 2.17. dalyje; |
| --- | --- |

4.1.1.

padangos dydžio žymuo, kaip apibrėžta šių taisyklių 2.17. dalyje;

| 4.1.2. | prekės ženklo pavadinimas arba prekės ženklas; |
| --- | --- |

4.1.2.

prekės ženklo pavadinimas arba prekės ženklas;

| 4.1.3. | padangos naudojimo kategorija (įprastinė (skirta naudoti keliuose) ar žieminė padanga arba laikino naudojimo padanga); |
| --- | --- |

4.1.3.

padangos naudojimo kategorija (įprastinė (skirta naudoti keliuose) ar žieminė padanga arba laikino naudojimo padanga);

| 4.1.4. | struktūra (įstrižinė, įstrižinė juostinė, radialinė, nebliūkštančioji padanga); |
| --- | --- |

4.1.4.

struktūra (įstrižinė, įstrižinė juostinė, radialinė, nebliūkštančioji padanga);

| 4.1.5. | greičio kategorija; |
| --- | --- |

4.1.5.

greičio kategorija;

| 4.1.6. | padangos apkrovos gebos indeksas; |
| --- | --- |

4.1.6.

padangos apkrovos gebos indeksas;

| 4.1.7. | ar padanga naudojama su kamera, ar be jos; |
| --- | --- |

4.1.7.

ar padanga naudojama su kamera, ar be jos;

| 4.1.8. | ar tai „standartinė“, ar „sustiprintoji“, ar „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga; |
| --- | --- |

4.1.8.

ar tai „standartinė“, ar „sustiprintoji“, ar „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga;

| 4.1.9. | įstrižinių padangų sluoksnio kategorijos numeris; |
| --- | --- |

4.1.9.

įstrižinių padangų sluoksnio kategorijos numeris;

| 4.1.10. | bendrieji matmenys: bendrasis padangos skerspjūvio plotis ir išorinis skersmuo; |
| --- | --- |

4.1.10.

bendrieji matmenys: bendrasis padangos skerspjūvio plotis ir išorinis skersmuo;

| 4.1.11. | ratlankiai, ant kurių padangą galima sumontuoti; |
| --- | --- |

4.1.11.

ratlankiai, ant kurių padangą galima sumontuoti;

| 4.1.12. | matavimo ratlankis ir bandymo ratlankis; |
| --- | --- |

4.1.12.

matavimo ratlankis ir bandymo ratlankis;

| 4.1.13. | bandymo slėgis, jeigu gamintojas reikalauja, kad būtų taikoma šių taisyklių VII priedo 1.3. dalis; |
| --- | --- |

4.1.13.

bandymo slėgis, jeigu gamintojas reikalauja, kad būtų taikoma šių taisyklių VII priedo 1.3. dalis;

| 4.1.14. | koeficientas „x“, nurodytas 2.20. dalyje. |
| --- | --- |

4.1.14.

koeficientas „x“, nurodytas 2.20. dalyje.

| 4.1.15. | jeigu tai padanga, tinkanti didesniam nei 300 km/h greičiui, gamintojo nustatytas leistinas didžiausias greitis ir didžiausiam greičiui leistina apkrovos geba. Padangos gamintojas taip pat turi nurodyti šias reikšmes padangos tipo techniniuose dokumentuose. |
| --- | --- |

4.1.15.

jeigu tai padanga, tinkanti didesniam nei 300 km/h greičiui, gamintojo nustatytas leistinas didžiausias greitis ir didžiausiam greičiui leistina apkrovos geba. Padangos gamintojas taip pat turi nurodyti šias reikšmes padangos tipo techniniuose dokumentuose.

| 4.1.16. | padangos kraštus laikančių ratlankio kraštų, pritaikytų nebliūkštančiosioms padangoms riedėti be slėgio, atpažintis. |
| --- | --- |

4.1.16.

padangos kraštus laikančių ratlankio kraštų, pritaikytų nebliūkštančiosioms padangoms riedėti be slėgio, atpažintis.

4.2.   Su patvirtinimo paraiška turi būti pateikta trimis egzemplioriais padangos, kurios tipą prašoma patvirtinti, scheminis brėžinys arba reprezentacinė nuotrauka, kurioje matyti padangos protektoriaus raštas, ir scheminis pripūsto padangos korpuso, sumontuoto ant padangos matavimo ratlankio, brėžinys, kuriame nurodyti atitinkami matmenys (žr. II priedo 6.1.1 ir 6.1.2 dalis). Su paraiška taip pat turi būti pateikta aprobuotos bandymo laboratorijos parengtas bandymo protokolas arba, kompetentingos institucijos nuožiūra, vienas ar du to tipo padangų pavyzdžiai. Padangos šoninės sienelės ir protektoriaus brėžiniai ir nuotraukos turi būti pateikti pradėjus gamybą, tačiau ne vėliau kaip per vienerius metus nuo tipo patvirtinimo išdavimo.

4.3.   Prieš patvirtindama tipą, kompetentinga institucija turi patikrinti, ar taikomos efektyvios gaminių atitikties kontrolės užtikrinimo priemonės yra pakankamos.

4.4.   Kai padangų gamintojas pateikia paraišką dėl įvairaus asortimentų padangų tipo patvirtinimo, nebūtina su kiekvieno tipo padanga atlikti visus krovos ir (arba) greičio bandymus. Tipo patvirtinimo institucijos nuožiūra gali būti atrinktas „blogiausias atvejis“.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Jeigu pagal šias taisykles patvirtinti pateikta pneumatinė padanga atitinka toliau pateiktos 6 dalies reikalavimus, šis padangos tipas patvirtinamas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam padangų tipui paskiriamas patvirtinimo numeris. Pirmais dviem šio numerio skaičiais (šiuo metu – 02) nurodomos pakeitimų, kurims priklauso naujausi svarbiausi techniniai taisyklių pakeitimai, padaryti išduodant patvirtinimą, serijos. Ta pati Susitariančioji šalis negali to paties patvirtinimo numerio paskirti kitam pneumatinės padangos tipui, aptariamam šiose taisyklėse.

5.3.   Pranešimas pagal šias taisykles apie pneumatinės padangos tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą ar atsisakymą tipą tvirtinti, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą šias taisykles taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims turi būti perduodamas naudojant šių taisyklių I priede pateikto pavyzdžio formą.

5.3.1.   Jeigu tipo patvirtinimas suteikiamas padangai, tinkamai didesniam nei 300 km/h (žr. 4.1.15. dalį) greičiui, pranešimo formos (žr. šių taisyklių I priedą) 10 punkte turėtų būti aiškiai nurodomas atitinkamas didžiausias greitis (km/h) ir esant didžiausiam greičiui leistina apkrovos geba (kg); taip pat gali būti nurodoma apkrovos geba esant didesniam nei 300 km/h vidutiniam greičiui.

5.4.   Kiekviena pagal šių taisyklių reikalavimus patvirtintos padangos tipą atitinkanti pneumatinė padanga 3.2. dalyje nurodytoje vietoje, be 3.1. dalyje nustatytų žymenų, turi būti aiškiai paženklinta tarptautiniu patvirtinimo žymeniu, sudarytu iš:

| 5.4.1. | apskritimo aplink „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (5); |
| --- | --- |

5.4.1.

apskritimo aplink „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (5);

| 5.4.2. | patvirtinimo numerio. |
| --- | --- |

5.4.2.

patvirtinimo numerio.

5.5.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

5.6.   Šių taisyklių II priede pateikti patvirtinimo žymens ženklinimo tvarka.

6.   REIKALAVIMAI

6.1.   Padangų matmenys

6.1.1.   Padangos plotis

6.1.1.1.   Padangos plotis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

S = S1 + K(A – A1),

kur:

| S | – | bandymo ratlankiu išmatuotas padangos plotis (mm); |
| --- | --- | --- |
| S1 | – | vardinis padangos plotis (mm), nurodytas pateikiant pagal reikalavimus ant šoninių padangos sienelių padangos žymenį; |
| A | – | matavimo ratlankio plotis (mm), kurį gamintojas nurodo apraše (6); |
| A1 | – | teorinio ratlankio plotis (mm). |

S

–

bandymo ratlankiu išmatuotas padangos plotis (mm);

S1

–

vardinis padangos plotis (mm), nurodytas pateikiant pagal reikalavimus ant šoninių padangos sienelių padangos žymenį;

A

–

matavimo ratlankio plotis (mm), kurį gamintojas nurodo apraše (6);

A1

–

teorinio ratlankio plotis (mm).

A1 laikoma lygiu S1 ir gamintojo nurodomo koeficiento „x“ sandaugai, o K vertė yra 0,4.

6.1.1.2.   Tačiau tų tipų padangų, kurių ženklinimas nurodomas šių taisyklių V priede pateikiamų lentelių pirmoje skiltyje, atveju, padangos plotis nurodomas šiose lentelėse prieš padangos žymenį.

6.1.1.3.   Tačiau tais atvejais, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“ (žr. 3.1.11. dalį), K vertė yra 0,6.

6.1.2.   Išorinis padangos skersmuo

6.1.2.1.   Išorinis padangos skersmuo apskaičiuojamas pagal šią formulę:

D = d + 2H

kur:

| | D – išorinis skersmuo (mm) |
| --- | --- |

D – išorinis skersmuo (mm)

| | d – pirmiau minėtoje 2.17.1.3. dalyje apibrėžtas sutartinis skaičius, išreikštas mm (6), |
| --- | --- |

d – pirmiau minėtoje 2.17.1.3. dalyje apibrėžtas sutartinis skaičius, išreikštas mm (6),

| | H – vardinis padangos aukštis (mm), lygus:
  H = 0,01 S1 × Ra, |
| --- | --- |

H – vardinis padangos aukštis (mm), lygus:

H = 0,01 S1 × Ra,

| | S1 – vardinis padangos plotis (mm), ir |
| --- | --- |

S1 – vardinis padangos plotis (mm), ir

| | Ra – vardinis matmenų santykis; |
| --- | --- |

Ra – vardinis matmenų santykis;

visi simboliai naudojami ženklinant padangų dydį ant šoninių padangos sienelių laikantis pirmiau minėtos 3.4. dalies reikalavimų.

6.1.2.2.   Tačiau padangų tipų, kurių ženklinimas nurodomas šių taisyklių V priede pateikiamų lentelių pirmoje skiltyje, atveju, išorinis skersmuo nurodomas šiose lentelėse prieš padangos žymenį.

6.1.2.3.   Tačiau tai atvejais, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. dalį), išorinis skersmuo nurodomas padangos dydžio žymeniu, pateiktu ant šoninių padangos sienelių.

6.1.3.   Pneumatinės padangos matavimo metodas

Pneumatinių padangų matmenys turi būti matuojami šių taisyklių VI priede numatyta tvarka.

6.1.4.   Techniniai reikalavimai dėl padangos pločio

6.1.4.1.   Bendrasis padangos plotis gali būti mažesnis nei padangos skerspjūvio plotis arba pagal pirmiau minėtą 6.1.1. dalį nustatytas plotis.

6.1.4.2.   Šią vertę jis gali viršyti:

| 6.1.4.2.1. | jei tai įstrižinės padangos – 6 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.1.

jei tai įstrižinės padangos – 6 %;

| 6.1.4.2.2. | jei tai radialinės padangos – 4 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

jei tai radialinės padangos – 4 %;

| 6.1.4.2.3. | jeigu padanga turi specialias apsaugines briaunas (arba juostas), šis skaičius, įskaitant pirmiau nurodytą leidžiamąją nuokrypą, papildomai gali viršyti 8 mm. |
| --- | --- |

6.1.4.2.3.

jeigu padanga turi specialias apsaugines briaunas (arba juostas), šis skaičius, įskaitant pirmiau nurodytą leidžiamąją nuokrypą, papildomai gali viršyti 8 mm.

| 6.1.4.2.4. | Tačiau tais atvejais, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliu „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. dalį), bendrasis padangos plotis žemutinėje jos srityje yra lygus vardiniam ratlankio, ant kurio yra sumontuota padanga, pločiui, kaip nurodyta gamintojo pateiktame apraše, padidintam 20 mm. |
| --- | --- |

6.1.4.2.4.

Tačiau tais atvejais, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliu „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. dalį), bendrasis padangos plotis žemutinėje jos srityje yra lygus vardiniam ratlankio, ant kurio yra sumontuota padanga, pločiui, kaip nurodyta gamintojo pateiktame apraše, padidintam 20 mm.

6.1.5.   Techniniai reikalavimai dėl išorinio padangos skersmens

Išorinis padangos skersmuo neturi būti didesnis nei pagal toliau nurodytas formules apskaičiuotos Dmin ir Dmax vertės:

| | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- |

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

kur:

| 6.1.5.1. | jei tai dydžiai, kurie pateikiami V priede, taip pat tuo atveju, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliu „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. dalį), vardinis padangos skerspjūvio aukštis H apskaičiuojamas taip:
  H = 0,5 (D – d), dėl nuorodų žr. 6.1.2. dalį; |
| --- | --- |

6.1.5.1.

jei tai dydžiai, kurie pateikiami V priede, taip pat tuo atveju, kai padangos yra paženklintos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliu „A“ arba „U“ (žr. 3.1.10. dalį), vardinis padangos skerspjūvio aukštis H apskaičiuojamas taip:

H = 0,5 (D – d), dėl nuorodų žr. 6.1.2. dalį;

| 6.1.5.2. | jei tai kiti dydžiai, nepateikiami V priedo lentelėse, „H“ ir „d“ apibrėžiami 6.1.2.1. dalyje; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

jei tai kiti dydžiai, nepateikiami V priedo lentelėse, „H“ ir „d“ apibrėžiami 6.1.2.1. dalyje;

| 6.1.5.3. | koeficientai „a“ ir „b“:






  6.1.5.3.1. | „a“ koeficientas = 0,97 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.3.

koeficientai „a“ ir „b“:

6.1.5.3.1.

„a“ koeficientas = 0,97

| 6.1.5.3.2. | „b“ koeficientas: įprastinėms naudoti keliuose skirtoms padangoms | radialinės padangos, skirtos riedėti be slėgio | įstrižinės ir įstrižinės juostinės padangos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,04 | 1,08 |

6.1.5.3.2.

„b“ koeficientas: įprastinėms naudoti keliuose skirtoms padangoms

radialinės padangos, skirtos riedėti be slėgio

įstrižinės ir įstrižinės juostinės padangos

1,04

1,08

| 6.1.5.4. | žieminių padangų išorinį skersmenį (Dmax), apskaičiuojamą pagal aukščiau nurodytas taisykles, galima viršyti 1 %. |
| --- | --- |

6.1.5.4.

žieminių padangų išorinį skersmenį (Dmax), apskaičiuojamą pagal aukščiau nurodytas taisykles, galima viršyti 1 %.

6.2.   Apkrovos ir (arba) greičio charakteristikų bandymas

6.2.1.   Su pneumatinėmis padangomis turi būti atliktas apkrovos ir (arba) greičio charakteristikų bandymas pagal šių taisyklių VII priede nustatytą procedūrą.

6.2.1.1.   Kai pateikiama paraiška patvirtinti didesniam nei 300 km/h greičiui (žr. 4.1.15. dalį) tinkamas padangas, kurių dydžio žymuo žymimas raidiniu kodu „ZR“, minimas apkrovos ir (arba) greičio bandymas su padanga atliekamas ant padangos pažymėtomis apkrovos ir greičio sąlygomis (žr. 3.1.4.1. dalį). Kitas apkrovos ir (arba) greičio bandymas su to paties tipo padanga turi būti atliekamas maksimaliomis padangos gamintojo nurodytomis sąlygomis (žr. šių taisyklių 4.1.15. dalį).

Antrą bandymą galima atlikti su to paties tipo padanga, jeigu padangos gamintojas sutinka.

6.2.1.2.   Kai pateikiama paraiška suteikti patvirtinimą riedėjimo be slėgio sistemai, pirmiau minėtas apkrovos ir (arba) greičio bandymas atliekamas su padanga, pripūsta pagal VII priedo 1.2. dalį, ant padangos pažymėtomis apkrovos ir greičio sąlygomis (žr. 3.1.4.1. dalį). Kitas apkrovos ir (arba) greičio bandymas atliekamas su to paties tipo padanga, kaip nurodyta VII priedo 3 dalyje. Antrąjį bandymą galima atlikti su ta pačia padanga, jeigu padangos gamintojas sutinka.

6.2.2.   Padanga, su kuria buvo atliktas apkrovos ir (arba) greičio bandymas, pripažįstama atitinkančia bandymo reikalavimus, jeigu jos protektorius, sluoksnis, kordas, protektoriaus gruntkibiai neatsiskiria, o kordai nesulūžta.

6.2.2.1.   Vis dėlto, jeigu dėl specifinės bandymo įrangos ir sąlygų jos protektoriaus paviršiuje atsiranda pūslėjimasis, greičio simboliu „Y“ paženklinta padanga, su kuria buvo atliktas atitinkamas bandymas, pripažįstama atitinkančia bandymo reikalavimus.

6.2.2.2.   Jeigu deformuotos padangos aukštis, lyginant su pradiniu deformuotos padangos aukščiu, pakinta ne daugiau nei 20 % ir protektorius toliau liečiasi su dviem šoninėmis sienelėmis, nebliūkštančioji padanga, su kuria buvo atliktas bandymas pagal VII priedo 3 dalį, pripažįstama atitinkančia bandymo reikalavimus.

6.2.3.   Išorinis padangos skersmuo, išmatuotas nuo apkrovos ir (arba) greičio bandymo praėjus šešioms valandoms, nuo prieš bandymą išmatuoto skersmens neturi skirtis daugiau nei ±3,5.

6.3.   Protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai

6.3.1.   Pneumatinė padanga turi turėti ne mažiau nei šešias pagrindiniuose protektoriaus grioveliuose maždaug vienodais tarpais išdėstytas skersines nusidėvėjimo indikatorių eiles. Protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai turi būti tokie, kad jų nebūtų įmanoma supainioti su guminiais rumbais tarp protektoriaus rašto briaunų arba gruntkibių.

6.3.2.   Tačiau tuo atveju, jeigu atsižvelgiant į matmenis padangos yra tinkamos montuoti ant ratlankių, kurių vardinis skersmuo yra 12 arba mažesnis, leidžiama naudoti keturias protektoriaus nusidėvėjimo indikatorių eiles.

6.3.3.   Pagal protektoriaus nusidėvėjimo indikatorius turi būti įmanoma nustatyti + 0,60/– 0,00 mm, tikslumu, ar protektoriaus griovelių gylis yra mažesnis nei 1,6 mm.

6.3.4.   Protektoriaus nusidėvėjimo indikatorių aukštis nustatomas matuojant skirtumą tarp gylį nuo protektoriaus paviršiaus iki protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriaus viršaus ir protektoriaus griovelio pagrindo prie nuožambio šalia protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriaus pagrindo.

7.   PNEUMATINIŲ PADANGŲ TIPO MODIFIKACIJOS IR TIPO IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

7.1.   Apie kiekvieną pneumatinės padangos tipo modifikaciją pranešama pneumatinės padangos tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tuomet padalinys gali:

| 7.1.1. | nuspręsti, kad atlikti pakeitimai tikriausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad pneumatinė padanga vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

7.1.1.

nuspręsti, kad atlikti pakeitimai tikriausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad pneumatinė padanga vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 7.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymo protokolą. |
| --- | --- |

7.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymo protokolą.

7.2.   Laikytina, kad, modifikavus padangos protektoriaus raštą, nebūtina pakartotinai atlikti bandymų, aprašytų šių taisyklių 6 dalyje.

7.3.   Pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą tvirtinti, kuriame nurodomi pakeitimai, 5.3. dalyje numatyta tvarka perduodamas šias taisykles taikančioms Susitarimo šalims.

7.4.   Tipo išplėtimą patvirtinanti kompetentinga valdžios institucija suteikia tokio tipo išplėtimo patvirtinimo eilės numerį šių taisyklių I priede pateikto pavyzdžio forma praneša ir apie tai kitoms šias taisykles taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims.

8.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties procedūros turi atitikti susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nustatytųjų procedūrų reikalavimus.

| 8.1. | Pagal šias taisykles patvirtintos padangos turi būti pagamintos taip, kad atitiktų pagal pirmiau minėtoje 6 dalyje nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą. |
| --- | --- |

8.1.

Pagal šias taisykles patvirtintos padangos turi būti pagamintos taip, kad atitiktų pagal pirmiau minėtoje 6 dalyje nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą.

| 8.2. | Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti, kaip kiekvienoje gamybos įmonėje taikomi atitikties kontrolės metodai. Paprastai tokie patikrinimai gamybos įmonėje turi būti atliekami mažiausiai kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

8.2.

Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti, kaip kiekvienoje gamybos įmonėje taikomi atitikties kontrolės metodai. Paprastai tokie patikrinimai gamybos įmonėje turi būti atliekami mažiausiai kartą per dvejus metus.

9.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

9.1.   Pneumatinės padangos tipui pagal šias taisykles suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nevykdomi 8.1. dalyje išdėstyti reikalavimai arba jeigu minėtoje dalyje su pasirinktomis padangomis atliktų bandymų rezultatai yra neigiami.

9.2.   Jeigu šias taisykles taikanti Susitariančioji šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, kitas šias taisykles taikančias Susitariančiąsias šalis apie tai ji nedelsdama informuoja šių taisyklių I priede pateiktą pavyzdį atitinkančios formos pranešimu.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šias taisykles patvirtinto tipo pneumatines padangas, jis turi informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Gavusi tokį pranešimą, institucija šių taisyklių I priede pateikto pavyzdžio formą atitinkančiu pranešimu turi informuoti kitas šias taisykles taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.

11.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

11.1.   Šias taisykles taikančios Susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti patvirtinimą pagal ankstesnių serijų pakeitimus arba šių taisyklių serijų pakeitimų papildymus.

11.2.   Šias taisykles taikančios Susitariančiosios šalys negali atsisakyti tvirtinti pagal šių taisyklių 01 serijų pakeitimus patvirtintos padangos tipą.

11.3.   Protektoriaus nusidėvėjimo indikatoriai

| 11.3.1. | Nuo 02 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo dienos šias taisykles taikančios Susitariančiosios šalys nebegali suteikti patvirtinimų pagal 02 serijos 3 papildymą, atsižvelgdamos į 6.3.3. dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

11.3.1.

Nuo 02 serijos pakeitimų 4 papildymo įsigaliojimo dienos šias taisykles taikančios Susitariančiosios šalys nebegali suteikti patvirtinimų pagal 02 serijos 3 papildymą, atsižvelgdamos į 6.3.3. dalies reikalavimus.

| 11.3.2. | Visos naujos padangos, pagamintos po 1995 m. spalio 1 d., turi atitikti 6.3.3. dalies reikalavimus su 02 serijos pakeitimų 4 papildymu. |
| --- | --- |

11.3.2.

Visos naujos padangos, pagamintos po 1995 m. spalio 1 d., turi atitikti 6.3.3. dalies reikalavimus su 02 serijos pakeitimų 4 papildymu.

12.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

12.1.   Šias taisykles taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų vykdymą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracinių padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamos formos su pranešimais apie tipo patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimą ar atsisakymą tipą tvirtinti, tipo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą, pavadinimus ir adresus.

12.2.   Šias taisykles taikančios Susitarimo šalys padangų gamintojų laboratorijas gali paskelbti patvirtintomis bandymo laboratorijomis.

12.3.   Jeigu Susitarimo šalis taiko pirmiau nurodytą 12.2. dalį, šios šalies pageidavimu vienas ar daugiau jos pasirinktų atstovų gali dalyvauti atliekant bandymus.

Aiškinamasis paveikslas

(žr. šių taisyklių 2 dalį)

Image

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) VII priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pakeitimu).

(2)  Žr. aiškinamąjį paveikslėlį.

(3)  Žr. aiškinamąjį paveikslėlį.

(4)  Iki 2000 m. sausio 1 d. pagaminimo data gali būti žymima trijų skaitmenų grupe: pirmi du skaičiai nurodo savaitę, o paskutinysis – padangos pagaminimo metus.

(5)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Jugoslavija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusiosios Jugoslavijos Makedonijos Respublika, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikė jos valstybės narės atitinkamai naudodamos savo ECE simbolį), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojamas) ir 56 – Juodkalnija. Kiti numeriai kitoms šalims skiriami eilės tvarka, kuria jos ratifikuoja susitarimą dėl ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurias galima sumontuoti ratinėse transporto priemonėse ir (arba) naudoti su ratinėmis transporto priemonėmis, vienodų techninių reikalavimų priėmimo ir atsižvelgiant į tuos reikalavimus suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų arba prisijungia prie to susitarimo ir tuos paskirtus numerius Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius praneša susitariančiosioms šalims.

(6)  Jeigu sutartiniai skaičiai žymimi kodais, vertė (mm) apskaičiuojama tokį skaičių dauginant iš 25,4.

---

I PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas A4 (210 × 297 mm))

Image

---

II PRIEDAS

Patvirtinimo žymens išdėstymo pavyzdys

Image

Pirmiau pateiktu patvirtinimo žymeniu, kuriuo yra paženklinta pneumatinė padanga, nurodoma, kad atitinkamas padangos tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4), suteikus patvirtinimo numerį 022439.

Pastaba. Pirmais dviem patvirtinimo numerio skaičiais nurodoma, kad patvirtinimas suteiktas pagal šių taisyklių su 02 serijos pakeitimais reikalavimus.

Patvirtinimo numeris turi būti dedamas kuo arčiau apskritimo: arba virš „E“ raidės, arba po šia raide, ir arba iš kairės, arba iš dešinės pusės nuo tos raidės. Visi ta pačia kryptimi pasukti patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti vienoje „E“ raidės pusėje. Patvirtinimo numeriui romėniškų skaičių nereikėtų naudoti siekiant išvengti painiavos su kitais simboliais.

---

III PRIEDAS

Padangų ženklinimo tvarka

1.   Įsigaliojus šioms taisyklėms naudotinų rinkai tiekiamų tam tikro tipo padangų žymenų pavyzdys:

Image

Pneumatinė padanga apibūdinama tokiu ženklinimu:

| a) | vardinio skerspjūvio plotis – 185; |
| --- | --- |

a)

vardinio skerspjūvio plotis – 185;

| b) | vardinis matmenų santykis – 70; |
| --- | --- |

b)

vardinis matmenų santykis – 70;

| c) | radialinė struktūra (R); |
| --- | --- |

c)

radialinė struktūra (R);

| d) | nominalaus ratlankio skersmens kodas – 14; |
| --- | --- |

d)

nominalaus ratlankio skersmens kodas – 14;

| e) | šių taisyklių IV priede nurodytą apkrovos gebos indeksą „89“ atitinkanti apkrovos geba – 580 kg; |
| --- | --- |

e)

šių taisyklių IV priede nurodytą apkrovos gebos indeksą „89“ atitinkanti apkrovos geba – 580 kg;

| f) | greičio kategorija – „T“ (didžiausias greitis – 190 km/h); |
| --- | --- |

f)

greičio kategorija – „T“ (didžiausias greitis – 190 km/h);

| g) | skirta montuoti be vidinės kameros (bekamerė); |
| --- | --- |

g)

skirta montuoti be vidinės kameros (bekamerė);

| h) | žieminės padangos tipas (M+S); |
| --- | --- |

h)

žieminės padangos tipas (M+S);

| i) | pagaminta 2003 m. dvidešimt penktąją savaitę. |
| --- | --- |

i)

pagaminta 2003 m. dvidešimt penktąją savaitę.

2.   Jeigu tam tikrais atvejais padangos ženklinamos padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracijos simboliais „A“ arba „U“, ženklinimas turi atitikti šį pavyzdį:

185-560 R 400A arba 185-560 R 400U, kur:

| | vardinio skerspjūvio plotis (mm) – 185, |
| --- | --- |

vardinio skerspjūvio plotis (mm) – 185,

| | išorinis skersmuo (mm) –560, |
| --- | --- |

išorinis skersmuo (mm) –560,

| | R nurodo padangos struktūrą (žr. šių taisyklių 3.1.3 dalį), |
| --- | --- |

R nurodo padangos struktūrą (žr. šių taisyklių 3.1.3 dalį),

| | vardinis ratlankio skersmuo (mm) – 400, |
| --- | --- |

vardinis ratlankio skersmuo (mm) – 400,

| | A arba U – padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija. |
| --- | --- |

A arba U – padangos ir ratlankio sujungimo konfigūracija.

Apkrovos gebos indekso, greičio kategorijos ir pagaminimo datos ženklinimas bei kiti žymenys turėtų atitikti 1 pavyzdį.

3.   Padangos žymuo ženklinamas nurodytoje vietoje šia tvarka:

| a) | šių taisyklių 2.17. dalyje nurodytas dydžio žymuo išdėstomas tokia tvarka, kaip nurodyta pateiktuose pavyzdžiuose: 185/70 R 14 ir 185-560 R 400A arba 185-560 R 400U; |
| --- | --- |

a)

šių taisyklių 2.17. dalyje nurodytas dydžio žymuo išdėstomas tokia tvarka, kaip nurodyta pateiktuose pavyzdžiuose: 185/70 R 14 ir 185-560 R 400A arba 185-560 R 400U;

| b) | techninis aprašas, sudarytas iš apkrovos gebos indekso ir greičio simbolio, dedamas iškart po padangos dydžio žymens, kaip nurodyta šių taisyklių 2.17. dalyje; |
| --- | --- |

b)

techninis aprašas, sudarytas iš apkrovos gebos indekso ir greičio simbolio, dedamas iškart po padangos dydžio žymens, kaip nurodyta šių taisyklių 2.17. dalyje;

| c) | ženklinimas „tubeless“ (bekamerė), „reinforced“ (sustiprinta) ir „M+S“ gali būti dedami toliau nuo dydžio žymens. |
| --- | --- |

c)

ženklinimas „tubeless“ (bekamerė), „reinforced“ (sustiprinta) ir „M+S“ gali būti dedami toliau nuo dydžio žymens.

---

IV PRIEDAS

Apkrovos gebos indeksai

| Li | = | apkrovos gebos indeksas |
| --- | --- | --- |
| kg | = | atitinkama išlaikytina transporto priemonės masė. |

Li

=

apkrovos gebos indeksas

kg

=

atitinkama išlaikytina transporto priemonės masė.

| Li | kg |
| --- | --- |
| 0 | 45 |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| | |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| | |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| | |

Li

kg

0

45

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

---

V PRIEDAS

Padangos dydžio žymuo ir matmenys

I   lentelė

Įstrižinės konstrukcijos padangos (europinės padangos)

| Dydis | Matavimo ratlankio pločio kodas | Bendrasis skersmuo (1)

  mm | Padangos plotis (1)

  mm | Vardinis ratlankio skersmuo
  „d“
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Super Ballon serijos |
| 4.80-10 | 3.5 | 490 | 128 | 254 |
| 5.20-10 | 3.5 | 508 | 132 | 254 |
| 5.20-12 | 3.5 | 558 | 132 | 305 |
| 5.60-13 | 4 | 600 | 145 | 330 |
| 5.90-13 | 4 | 616 | 150 | 330 |
| 6.40-13 | 4.5 | 642 | 163 | 330 |
| 5.20-14 | 3.5 | 612 | 132 | 356 |
| 5.60-14 | 4 | 626 | 145 | 356 |
| 5.90-14 | 4 | 642 | 150 | 356 |
| 6.40-14 | 4.5 | 666 | 163 | 356 |
| 5.60-15 | 4 | 650 | 145 | 381 |
| 5.90-15 | 4 | 668 | 150 | 381 |
| 6.40-15 | 4.5 | 692 | 163 | 381 |
| 6.70-15 | 4.5 | 710 | 170 | 381 |
| 7.10-15 | 5 | 724 | 180 | 381 |
| 7.60-15 | 5.5 | 742 | 193 | 381 |
| 8.20-15 | 6 | 760 | 213 | 381 |
| Mažo dydžio serijos |
| 5.50-12 | 4 | 552 | 142 | 305 |
| 6.00-12 | 4.5 | 574 | 156 | 305 |
| 7.00-13 | 5 | 644 | 178 | 330 |
| 7.00-14 | 5 | 668 | 178 | 356 |
| 7.50-14 | 5.5 | 688 | 190 | 356 |
| 8.00-14 | 6 | 702 | 203 | 356 |
| 6.00-15 L | 4.5 | 650 | 156 | 381 |
| Labai mažo dydžio serijos (2) |
| 155-13/6.15-13 | 4.5 | 582 | 157 | 330 |
| 165-13/6.45-13 | 4.5 | 600 | 167 | 330 |
| 175-13/6.95-13 | 5 | 610 | 178 | 330 |
| 155-14/6.15-14 | 4.5 | 608 | 157 | 356 |
| 165-14/6.45-14 | 4.5 | 626 | 167 | 356 |
| 175-14/6.95-14 | 5 | 638 | 178 | 356 |
| 185-14/7.35-14 | 5.5 | 654 | 188 | 356 |
| 195-14/7.75-14 | 5.5 | 670 | 198 | 356 |
| Ypatingai mažo dydžio serijos |
| 5.9-10 | 4 | 483 | 148 | 254 |
| 6.5-13 | 4.5 | 586 | 166 | 330 |
| 6.9-13 | 4.5 | 600 | 172 | 330 |
| 7.3-13 | 5 | 614 | 184 | 330 |

Dydis

Matavimo ratlankio pločio kodas

Bendrasis skersmuo (1)

mm

Padangos plotis (1)

mm

Vardinis ratlankio skersmuo

„d“

mm

Super Ballon serijos

4.80-10

3.5

490

128

254

5.20-10

3.5

508

132

254

5.20-12

3.5

558

132

305

5.60-13

4

600

145

330

5.90-13

4

616

150

330

6.40-13

4.5

642

163

330

5.20-14

3.5

612

132

356

5.60-14

4

626

145

356

5.90-14

4

642

150

356

6.40-14

4.5

666

163

356

5.60-15

4

650

145

381

5.90-15

4

668

150

381

6.40-15

4.5

692

163

381

6.70-15

4.5

710

170

381

7.10-15

5

724

180

381

7.60-15

5.5

742

193

381

8.20-15

6

760

213

381

Mažo dydžio serijos

5.50-12

4

552

142

305

6.00-12

4.5

574

156

305

7.00-13

5

644

178

330

7.00-14

5

668

178

356

7.50-14

5.5

688

190

356

8.00-14

6

702

203

356

6.00-15 L

4.5

650

156

381

Labai mažo dydžio serijos (2)

155-13/6.15-13

4.5

582

157

330

165-13/6.45-13

4.5

600

167

330

175-13/6.95-13

5

610

178

330

155-14/6.15-14

4.5

608

157

356

165-14/6.45-14

4.5

626

167

356

175-14/6.95-14

5

638

178

356

185-14/7.35-14

5.5

654

188

356

195-14/7.75-14

5.5

670

198

356

Ypatingai mažo dydžio serijos

5.9-10

4

483

148

254

6.5-13

4.5

586

166

330

6.9-13

4.5

600

172

330

7.3-13

5

614

184

330

II   lentelė

Serijos (milimetrais) – radialinės padangos (europinės)

| Dydis | Matavimo ratlankio pločio kodas | Bendrasis skersmuo (3)

  mm | Padangos plotis (3)

  mm | Vardinis ratlankio skersmuo
  „d“
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 125 R 10 | 3.5 | 459 | 127 | 254 |
| 145 R 10 | 4 | 492 | 147 | 254 |
| 125 R 12 | 3.5 | 510 | 127 | 305 |
| 135 R 12 | 4 | 522 | 137 | 305 |
| 145 R 12 | 4 | 542 | 147 | 305 |
| 155 R 12 | 4.5 | 550 | 157 | 305 |
| 125 R 13 | 3.5 | 536 | 127 | 330 |
| 135 R 13 | 4 | 548 | 137 | 330 |
| 145 R 13 | 4 | 566 | 147 | 330 |
| 155 R 13 | 4.5 | 578 | 157 | 330 |
| 165 R 13 | 4.5 | 596 | 167 | 330 |
| 175 R 13 | 5 | 608 | 178 | 330 |
| 185 R 13 | 5.5 | 624 | 188 | 330 |
| 125 R 14 | 3.5 | 562 | 127 | 356 |
| 135 R 14 | 4 | 574 | 137 | 356 |
| 145 R 14 | 4 | 590 | 147 | 356 |
| 155 R 14 | 4.5 | 604 | 157 | 356 |
| 165 R 14 | 4.5 | 622 | 167 | 356 |
| 175 R 14 | 5 | 634 | 178 | 356 |
| 185 R 14 | 5.5 | 650 | 188 | 356 |
| 195 R 14 | 5.5 | 666 | 198 | 356 |
| 205 R 14 | 6 | 686 | 208 | 356 |
| 215 R 14 | 6 | 700 | 218 | 356 |
| 225 R 14 | 6.5 | 714 | 228 | 356 |
| 125 R 15 | 3.5 | 588 | 127 | 381 |
| 135 R 15 | 4 | 600 | 137 | 381 |
| 145 R 15 | 4 | 616 | 147 | 381 |
| 155 R 15 | 4.5 | 630 | 157 | 381 |
| 165 R 15 | 4.5 | 646 | 167 | 381 |
| 175 R 15 | 5 | 660 | 178 | 381 |
| 185 R 15 | 5.5 | 674 | 188 | 381 |
| 195 R 15 | 5.5 | 690 | 198 | 381 |
| 205 R 15 | 6 | 710 | 208 | 381 |
| 215 R 15 | 6 | 724 | 218 | 381 |
| 225 R 15 | 6.5 | 738 | 228 | 381 |
| 235 R 15 | 6.5 | 752 | 238 | 381 |
| 175 R 16 | 5 | 686 | 178 | 406 |
| 185 R 16 | 5.5 | 698 | 188 | 406 |
| 205 R 16 | 6 | 736 | 208 | 406 |

Dydis

Matavimo ratlankio pločio kodas

Bendrasis skersmuo (3)

mm

Padangos plotis (3)

mm

Vardinis ratlankio skersmuo

„d“

mm

125 R 10

3.5

459

127

254

145 R 10

4

492

147

254

125 R 12

3.5

510

127

305

135 R 12

4

522

137

305

145 R 12

4

542

147

305

155 R 12

4.5

550

157

305

125 R 13

3.5

536

127

330

135 R 13

4

548

137

330

145 R 13

4

566

147

330

155 R 13

4.5

578

157

330

165 R 13

4.5

596

167

330

175 R 13

5

608

178

330

185 R 13

5.5

624

188

330

125 R 14

3.5

562

127

356

135 R 14

4

574

137

356

145 R 14

4

590

147

356

155 R 14

4.5

604

157

356

165 R 14

4.5

622

167

356

175 R 14

5

634

178

356

185 R 14

5.5

650

188

356

195 R 14

5.5

666

198

356

205 R 14

6

686

208

356

215 R 14

6

700

218

356

225 R 14

6.5

714

228

356

125 R 15

3.5

588

127

381

135 R 15

4

600

137

381

145 R 15

4

616

147

381

155 R 15

4.5

630

157

381

165 R 15

4.5

646

167

381

175 R 15

5

660

178

381

185 R 15

5.5

674

188

381

195 R 15

5.5

690

198

381

205 R 15

6

710

208

381

215 R 15

6

724

218

381

225 R 15

6.5

738

228

381

235 R 15

6.5

752

238

381

175 R 16

5

686

178

406

185 R 16

5.5

698

188

406

205 R 16

6

736

208

406

III   lentelė

45 serija – radialinės padangos, montuojamos ant TR metrinių 5° ratlankių

| Dydis | Matavimo ratlankio plotis | Bendrasis skersmuo | Padangos plotis |
| --- | --- | --- | --- |
| 280/45 R 415 | 240 | 661 | 281 |

Dydis

Matavimo ratlankio plotis

Bendrasis skersmuo

Padangos plotis

280/45 R 415

240

661

281

---

(1)  Leidžiamoji nuokrypa: žr. 6.1.4. ir 6.1.5. dalis.

(2)  Leidžiami šie dydžių žymenys: 185-14/7.35-14, 185-14, 7.35-14 arba 7.35-14/185-14.

(3)  Leidžiamoji nuokrypa: žr. 6.1.4. ir 6.1.5. dalis.

---

VI PRIEDAS

Pneumatinės padangos matavimo metodas

| 1.1. | Padanga montuojama ant remiantis šių taisyklių 4.1.12. dalimi gamintojo nurodyto matavimo ratlankio ir pripučiama iki 3–3,5 barų slėgio. |
| --- | --- |

1.1.

Padanga montuojama ant remiantis šių taisyklių 4.1.12. dalimi gamintojo nurodyto matavimo ratlankio ir pripučiama iki 3–3,5 barų slėgio.

| 1.2. | Slėgis reguliuojamas, kaip nurodoma toliau:






  1.2.1. | standartinėse įstrižinėse juostinėse padangose – iki 1,7 baro; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Slėgis reguliuojamas, kaip nurodoma toliau:

1.2.1.

standartinėse įstrižinėse juostinėse padangose – iki 1,7 baro;

| 1.2.2. | įstrižinėse padangose:








  Sluoksnio kategorija | Spaudimas (barai) |
| --- | --- | --- |
| Greičio kategorija |
| L, M, N | P, Q, R, S | T, U, H, V |
| 4 | 1,7 | 2,0 | — |
| 6 | 2,1 | 2,4 | 2,6 |
| 8 | 2,5 | 2,8 | 3,0 |

1.2.2.

įstrižinėse padangose:

Sluoksnio kategorija

Spaudimas (barai)

Greičio kategorija

L, M, N

P, Q, R, S

T, U, H, V

4

1,7

2,0

—

6

2,1

2,4

2,6

8

2,5

2,8

3,0

| 1.2.3. | standartinėse radialinėse padangose – iki 1,8 baro; |
| --- | --- |

1.2.3.

standartinėse radialinėse padangose – iki 1,8 baro;

| 1.2.4. | sustiprintose padangose – iki 2,3 baro; |
| --- | --- |

1.2.4.

sustiprintose padangose – iki 2,3 baro;

| 1.2.5. | „T“ tipo laikino naudojimo atsarginėse padangose – iki 4,2. baro. |
| --- | --- |

1.2.5.

„T“ tipo laikino naudojimo atsarginėse padangose – iki 4,2. baro.

| 2. | Ant atitinkamo ratlankio sumontuota padanga kambario temperatūros sąlygomis laikoma bent 24 valandas, jeigu kitaip nenurodyta šių taisyklių 6.2.3. dalyje. |
| --- | --- |

2.

Ant atitinkamo ratlankio sumontuota padanga kambario temperatūros sąlygomis laikoma bent 24 valandas, jeigu kitaip nenurodyta šių taisyklių 6.2.3. dalyje.

| 3. | Slėgis reguliuojamas taip, kad atitiktų 1.2. dalyje nurodytą lygį. |
| --- | --- |

3.

Slėgis reguliuojamas taip, kad atitiktų 1.2. dalyje nurodytą lygį.

| 4. | Bendrasis plotis slankmačiu matuojamas šešiuose vienodu atstumu nutolusiuose taškuose, atsižvelgiant į apsauginių briaunų arba juostų storį. Nustatyta didžiausia vertė laikoma bendruoju pločiu. |
| --- | --- |

4.

Bendrasis plotis slankmačiu matuojamas šešiuose vienodu atstumu nutolusiuose taškuose, atsižvelgiant į apsauginių briaunų arba juostų storį. Nustatyta didžiausia vertė laikoma bendruoju pločiu.

| 5. | Išmatavus didžiausią pripūstos padangos perimetrą ir šį skaičių padalinus iš π (3,1416) apskaičiuojamas išorinis skersmuo. |
| --- | --- |

5.

Išmatavus didžiausią pripūstos padangos perimetrą ir šį skaičių padalinus iš π (3,1416) apskaičiuojamas išorinis skersmuo.

---

VII PRIEDAS

Apkrovos ir (arba) greičio charakteristikų bandymo metodika

1.   PADANGOS PARUOŠIMAS

| 1.1. | Nauja padanga montuojama remiantis šių taisyklių 4.1.12. dalimi gamintojo nurodyto ratlankio. |
| --- | --- |

1.1.

Nauja padanga montuojama remiantis šių taisyklių 4.1.12. dalimi gamintojo nurodyto ratlankio.

| 1.2. | Padanga pripučiama iki tam tikro slėgio, kaip nurodyta (barais) toliau pateikiamoje lentelėje:
  Jei tai „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga – iki 4,2 baro.











  Greičio kategorija | Įstrižinės padangos | Radialinės ir/arba nebliūkštančiosios padangos | Įstrižinės juostinės padangos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sluoksnio kategorija | Standartinė | Sustiprinta | Standartinė |
| 4 | 6 | 8 |
| L, M, N | 2,3 | 2,7 | 3,0 | 2,4 | 2,8 | — |
| P, Q, R, S | 2,6 | 3,0 | 3,3 | 2,6 | 3,0 | 2,6 |
| T, U, H | 2,8 | 3,2 | 3,5 | 2,8 | 3,2 | 2,8 |
| V | 3,0 | 3,4 | 3,7 | 3,0 | 3,4 | — |
| W | — | — | — | 3,2 | 3,6 | — |
| Y | — | — | — | 3,2 (1) | 3,6 | — |

1.2.

Padanga pripučiama iki tam tikro slėgio, kaip nurodyta (barais) toliau pateikiamoje lentelėje:

Jei tai „T“ tipo laikino naudojimo atsarginė padanga – iki 4,2 baro.

Greičio kategorija

Įstrižinės padangos

Radialinės ir/arba nebliūkštančiosios padangos

Įstrižinės juostinės padangos

Sluoksnio kategorija

Standartinė

Sustiprinta

Standartinė

4

6

8

L, M, N

2,3

2,7

3,0

2,4

2,8

—

P, Q, R, S

2,6

3,0

3,3

2,6

3,0

2,6

T, U, H

2,8

3,2

3,5

2,8

3,2

2,8

V

3,0

3,4

3,7

3,0

3,4

—

W

—

—

—

3,2

3,6

—

Y

—

—

—

3,2 (1)

3,6

—

| 1.3. | Padangos gamintojas, nurodęs priežastis, gali prašyti taikyti kitą bandymo pripūtimo slėgį nei nurodyta 1.2. dalyje. Tokiu atveju padanga pripučiama iki reikalaujamo slėgio. |
| --- | --- |

1.3.

Padangos gamintojas, nurodęs priežastis, gali prašyti taikyti kitą bandymo pripūtimo slėgį nei nurodyta 1.2. dalyje. Tokiu atveju padanga pripučiama iki reikalaujamo slėgio.

| 1.4. | Padangos ir ratlankio sąranka bandymų patalpos temperatūros sąlygomis laikoma ne trumpiau nei 3 valandas. |
| --- | --- |

1.4.

Padangos ir ratlankio sąranka bandymų patalpos temperatūros sąlygomis laikoma ne trumpiau nei 3 valandas.

| 1.5. | Padangos slėgis reguliuojamas taip, kad atitiktų nustatytąjį 1.2. arba 1.3. dalyje. |
| --- | --- |

1.5.

Padangos slėgis reguliuojamas taip, kad atitiktų nustatytąjį 1.2. arba 1.3. dalyje.

2.   BANDYMO ATLIKIMAS

| 2.1. | Padangos ir ratlankio sąranka tvirtinama ant bandymo ašies ir prispaudžiama prie 1,70 m ± 1 % arba 2 m + 1 skersmens glotnaus paviršiaus ratlankio išorinio šono. |
| --- | --- |

2.1.

Padangos ir ratlankio sąranka tvirtinama ant bandymo ašies ir prispaudžiama prie 1,70 m ± 1 % arba 2 m + 1 skersmens glotnaus paviršiaus ratlankio išorinio šono.

| 2.2. | Bandymo ašis veikiama apkrova, lygia 80 %:






  2.2.1. | didžiausios apkrovos režimo, prilyginamo padangų, žymimų greičio simboliais nuo L iki H įskaitytinai, apkrovos gebos indeksui; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Bandymo ašis veikiama apkrova, lygia 80 %:

2.2.1.

didžiausios apkrovos režimo, prilyginamo padangų, žymimų greičio simboliais nuo L iki H įskaitytinai, apkrovos gebos indeksui;

| 2.2.2. | didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 240 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „V“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.2. dalį); |
| --- | --- |

2.2.2.

didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 240 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „V“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.2. dalį);

| 2.2.3. | didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 270 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „W“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.3. dalį); |
| --- | --- |

2.2.3.

didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 270 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „W“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.3. dalį);

| 2.2.4. | didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 300 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „Y“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.4. dalį). |
| --- | --- |

2.2.4.

didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam 300 km/h greičiui padangų, žymimų greičio simboliu „Y“, atveju (žr. šių taisyklių 2.31.4. dalį).

| 2.3. | Atliekant bandymą, padangos slėgis neturi būti koreguojamas ir turi būti išlaikoma pastovi bandymo apkrova. |
| --- | --- |

2.3.

Atliekant bandymą, padangos slėgis neturi būti koreguojamas ir turi būti išlaikoma pastovi bandymo apkrova.

| 2.4. | Atliekant bandymą, bandymo patalpos temperatūra turi būti nuo 20° iki 30° arba aukštesnė, jeigu padangos gamintojas su tuo sutinka. |
| --- | --- |

2.4.

Atliekant bandymą, bandymo patalpos temperatūra turi būti nuo 20° iki 30° arba aukštesnė, jeigu padangos gamintojas su tuo sutinka.

| 2.5. | Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:






  2.5.1. | įsibėgėjimui nuo nulinio iki pradinio bandymo greičio būtinas laikas – 10 minučių; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:

2.5.1.

įsibėgėjimui nuo nulinio iki pradinio bandymo greičio būtinas laikas – 10 minučių;

| 2.5.2. | pradinis bandymo greitis: nustatytas didžiausias konkretaus tipo padangos greitis (žr. šių taisyklių 2.29.3. dalį), mažesnis 40 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 1,70 m ± 1 % arba mažesnis 30 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 2 m ± 1 %; |
| --- | --- |

2.5.2.

pradinis bandymo greitis: nustatytas didžiausias konkretaus tipo padangos greitis (žr. šių taisyklių 2.29.3. dalį), mažesnis 40 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 1,70 m ± 1 % arba mažesnis 30 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 2 m ± 1 %;

| 2.5.3. | nuoseklus greičio didėjimas – 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3.

nuoseklus greičio didėjimas – 10 km/h;

| 2.5.4. | bandymo trukmė kiekvienoje greičio pakopoje, išskyrus paskutinę – 10 minučių; |
| --- | --- |

2.5.4.

bandymo trukmė kiekvienoje greičio pakopoje, išskyrus paskutinę – 10 minučių;

| 2.5.5. | bandymo trukmė paskutinėje greičio pakopoje – 20 minučių; |
| --- | --- |

2.5.5.

bandymo trukmė paskutinėje greičio pakopoje – 20 minučių;

| 2.5.6. | didžiausias bandymo greitis: nustatytas maksimalus konkrečios padangos greitis, mažesnis nei 10 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 1,70 m ± 1 % arba nustatytas didžiausias greitis, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 2,00 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.5.6.

didžiausias bandymo greitis: nustatytas maksimalus konkrečios padangos greitis, mažesnis nei 10 km/h, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 1,70 m ± 1 % arba nustatytas didžiausias greitis, jeigu glotnaus paviršiaus ratlankio skersmuo 2,00 m ± 1 %.

| 2.5.7. | tačiau didžiausiam 300 km/h greičiui (greičio simbolis „Y“) pritaikytų padangų bandymo trukmė pradinėje greičio pakopoje – 20 minučių, o paskutinėje greičio pakopoje – 10 minučių. |
| --- | --- |

2.5.7.

tačiau didžiausiam 300 km/h greičiui (greičio simbolis „Y“) pritaikytų padangų bandymo trukmė pradinėje greičio pakopoje – 20 minučių, o paskutinėje greičio pakopoje – 10 minučių.

| 2.6. | Antrojo bandymo procedūra (žr. 6.2.1.1. dalį), siekiant įvertinti didesniam nei 300 km/h greičiui pritaikytos padangos charakteristikas:






  2.6.1. | Bandymo ašis veikiama apkrovomis, lygiomis 80 % didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam padangų gamintojo nustatytam greičiui (žr. šių taisyklių 4.1.15. dalį). |
| --- | --- | --- |

2.6.

Antrojo bandymo procedūra (žr. 6.2.1.1. dalį), siekiant įvertinti didesniam nei 300 km/h greičiui pritaikytos padangos charakteristikas:

2.6.1.

Bandymo ašis veikiama apkrovomis, lygiomis 80 % didžiausios apkrovos režimo, taikomo esant didžiausiam padangų gamintojo nustatytam greičiui (žr. šių taisyklių 4.1.15. dalį).

| 2.6.2. | Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:






  2.6.2.1. | Per dešimt minučių įsibėgėjama nuo nulinio greičio iki didžiausio padangų gamintojo nustatyto greičio (žr. šių taisyklių 4.1.15. dalį). |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:

2.6.2.1.

Per dešimt minučių įsibėgėjama nuo nulinio greičio iki didžiausio padangų gamintojo nustatyto greičio (žr. šių taisyklių 4.1.15. dalį).

| 2.6.2.2. | Penkias minutes taikomas didžiausias greitis. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Penkias minutes taikomas didžiausias greitis.

3.   RIEDĖJIMO BE SLĖGIO REŽIMO VERTINIMO PROCEDŪRA

| 3.1. | Nauja padanga montuojama ant remiantis šių taisyklių 4.1.12. ir 4.1.15. dalimis gamintojo nurodyto matavimo ratlankio. |
| --- | --- |

3.1.

Nauja padanga montuojama ant remiantis šių taisyklių 4.1.12. ir 4.1.15. dalimis gamintojo nurodyto matavimo ratlankio.

| 3.2. | Pagal 1.2–1.5. dalis atliekama procedūra, kurią taikant padangos ir ratlankio sąranka, kaip nurodyta 1.4. dalyje, laikomos bandymo patalpoje esant 38 °C ± 3 °C temperatūrai. |
| --- | --- |

3.2.

Pagal 1.2–1.5. dalis atliekama procedūra, kurią taikant padangos ir ratlankio sąranka, kaip nurodyta 1.4. dalyje, laikomos bandymo patalpoje esant 38 °C ± 3 °C temperatūrai.

| 3.3. | Nuimamas ventilis ir laukiama, kol iš padangos išeis visas oras. |
| --- | --- |

3.3.

Nuimamas ventilis ir laukiama, kol iš padangos išeis visas oras.

| 3.4. | Padangos ir ratlankio sąranka tvirtinama ant bandymo ašies ir prispaudžiama prie 1.70 m ± 1 % arba 2 m ± 1 skersmens glotnaus paviršiaus ratlankio. |
| --- | --- |

3.4.

Padangos ir ratlankio sąranka tvirtinama ant bandymo ašies ir prispaudžiama prie 1.70 m ± 1 % arba 2 m ± 1 skersmens glotnaus paviršiaus ratlankio.

| 3.5. | Bandymo ašis veikiama apkrovomis, lygiomis 65 % didžiausios apkrovos režimo, atitinkančios padangos apkrovos gebos indeksą. |
| --- | --- |

3.5.

Bandymo ašis veikiama apkrovomis, lygiomis 65 % didžiausios apkrovos režimo, atitinkančios padangos apkrovos gebos indeksą.

| 3.6. | Pradedant bandymą išmatuojamas deformuotos padangos aukštis Z1). |
| --- | --- |

3.6.

Pradedant bandymą išmatuojamas deformuotos padangos aukštis Z1).

| 3.7. | Atliekant bandymą bandymo patalpoje palaikoma 38 °C ± 3 °C temperatūra. |
| --- | --- |

3.7.

Atliekant bandymą bandymo patalpoje palaikoma 38 °C ± 3 °C temperatūra.

| 3.8. | Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:






  3.8.1. | įsibėgėjimui nuo nulinio iki pastovaus bandymo greičio būtinas laikas – 5 minutės; |
| --- | --- | --- |

3.8.

Bandymas atliekamas be pertrūkio laikantis šių nurodymų:

3.8.1.

įsibėgėjimui nuo nulinio iki pastovaus bandymo greičio būtinas laikas – 5 minutės;

| 3.8.2. | bandymo greitis – 80 km/h; |
| --- | --- |

3.8.2.

bandymo greitis – 80 km/h;

| 3.8.3. | bandymo greičio trukmė – 60 minučių. |
| --- | --- |

3.8.3.

bandymo greičio trukmė – 60 minučių.

| 3.9. | Baigiant bandymą išmatuojamas deformuotos padangos aukštis Z2.






  3.9.1. | Apskaičiuojamas deformuotos padangos aukščio pokytis (%) lyginant jį su deformuotos padangos aukščiu bandymo pradžioje ((Z1 – Z2)/Z1) × 100. |
| --- | --- | --- |

3.9.

Baigiant bandymą išmatuojamas deformuotos padangos aukštis Z2.

3.9.1.

Apskaičiuojamas deformuotos padangos aukščio pokytis (%) lyginant jį su deformuotos padangos aukščiu bandymo pradžioje ((Z1 – Z2)/Z1) × 100.

4.   LYGIAVERTIS BANDYMO BŪDAS

Jeigu naudojamas kitoks bandymo metodas nei pateiktas 2 ir (arba) 3 dalyje, turi būti įrodomas jo lygiavertiškumas.

---

(1)  Greičio kategorijos „Y“ padangų vertė „3.2“ dėl neatidumo nebuvo įtraukta į 02 serijos 5 papildymo pakeitimus, kurie įsigaliojo 1995 m. sausio 8 d. ir gali būti laikomi šio papildymo ištaisymu, įsigaliojusiu nuo tos pačios datos.

---