# Euroopa Liidu C 412/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 412 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide19. november 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 412

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide19. november 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 412/01 | Euro vahetuskurss | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 412/01

Euro vahetuskurss

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 412/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 412/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 4 |
| 2014/C 412/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 11 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 412/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 412/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

4

2014/C 412/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/1

---

Euro vahetuskurss (1)

18. november 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2514 |
| JPY | Jaapani jeen | 145,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,4439 |
| GBP | Inglise nael | 0,79940 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2388 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2013 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4290 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,677 |
| HUF | Ungari forint | 305,54 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,2141 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4348 |
| TRY | Türgi liir | 2,7819 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4342 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4130 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7044 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5707 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6240 |
| KRW | Korea vonn | 1 374,09 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,8083 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6605 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6733 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 158,81 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1961 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,298 |
| RUB | Vene rubla | 58,4910 |
| THB | Tai baat | 41,006 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2543 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9671 |
| INR | India ruupia | 77,2750 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2514

JPY

Jaapani jeen

145,91

DKK

Taani kroon

7,4439

GBP

Inglise nael

0,79940

SEK

Rootsi kroon

9,2388

CHF

Šveitsi frank

1,2013

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4290

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,677

HUF

Ungari forint

305,54

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,2141

RON

Rumeenia leu

4,4348

TRY

Türgi liir

2,7819

AUD

Austraalia dollar

1,4342

CAD

Kanada dollar

1,4130

HKD

Hongkongi dollar

9,7044

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5707

SGD

Singapuri dollar

1,6240

KRW

Korea vonn

1 374,09

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,8083

CNY

Hiina jüaan

7,6605

HRK

Horvaatia kuna

7,6733

IDR

Indoneesia ruupia

15 158,81

MYR

Malaisia ringit

4,1961

PHP

Filipiini peeso

56,298

RUB

Vene rubla

58,4910

THB

Tai baat

41,006

BRL

Brasiilia reaal

3,2543

MXN

Mehhiko peeso

16,9671

INR

India ruupia

77,2750

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 412/02

| 1. | 10. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapore), mille üle ettevõtjatel Airbus S.A.S. („Airbus”, Prantsusmaa) ja Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapore) on valitsev mõju, omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapore) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapore), mille üle ettevõtjatel Airbus S.A.S. („Airbus”, Prantsusmaa) ja Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapore) on valitsev mõju, omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapore) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Airbus Asia: õhusõidukitel pakutavate teenuste korraldamine ja osutamine ning õhusõidukite varuosade ladustamisteenuste osutamine;
  —   SIA: lennundusteenused;
  —   AATC: lennufirmadele pakutavad pilootide koolitusteenused, enamasti Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Airbus Asia: õhusõidukitel pakutavate teenuste korraldamine ja osutamine ning õhusõidukite varuosade ladustamisteenuste osutamine;

—   SIA: lennundusteenused;

—   AATC: lennufirmadele pakutavad pilootide koolitusteenused, enamasti Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 19.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 412/03

| 1. | 12. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja 3i Group plc (Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Saksamaa) valdusettevõtja Diamond Holding GmbH (Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja 3i Group plc (Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Saksamaa) valdusettevõtja Diamond Holding GmbH (Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   3i Group plc: investeerimine, börsivälistesse ettevõtetesse, taristutesse ja võlahaldusesse tehtavate investeeringute haldamine ja asjakohane nõustamine;
  —   Diamond Holding GmbH: Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”) valdusettevõtja;
  —   Christ: peamiselt Saksamaal tegutsev väärisehete ja kellade jaemüüja. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   3i Group plc: investeerimine, börsivälistesse ettevõtetesse, taristutesse ja võlahaldusesse tehtavate investeeringute haldamine ja asjakohane nõustamine;

—   Diamond Holding GmbH: Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”) valdusettevõtja;

—   Christ: peamiselt Saksamaal tegutsev väärisehete ja kellade jaemüüja.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/4

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 412/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„MIEL DES CEVENNES”

EÜ nr: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Miel des Cévennes”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Miel des Cévennes” on mesi, mida valmistavad mesilased lilleõite nektarist. Mesi võib olla vedel, suhkrustunud või kreemjas.

„Miel des Cévennes” võib olla:

| — | mitmeliigiline õiemesi: seda iseloomustab mitme Cévennes’ile tüüpilise taimeliigi segu ülekaal; |
| --- | --- |

—

mitmeliigiline õiemesi: seda iseloomustab mitme Cévennes’ile tüüpilise taimeliigi segu ülekaal;

| — | üheliigiline õiemesi:






  — | kanarbikumesi: puis-eerika – Erica arborea, hall eerika – Erica cinerea, kanarbik – Calluna vulgaris; |
| --- | --- | --- |

—

üheliigiline õiemesi:

—

kanarbikumesi: puis-eerika – Erica arborea, hall eerika – Erica cinerea, kanarbik – Calluna vulgaris;

Erica arborea,

– Erica cinerea,

– Calluna vulgaris;

| — | kastanimesi; |
| --- | --- |

—

kastanimesi;

| — | vaarikamesi; |
| --- | --- |

—

vaarikamesi;

| — | põldmurakamesi. |
| --- | --- |

—

põldmurakamesi.

Füüsikalised ja keemilised omadused:

Füüsikalised ja keemilised omadused:

| — | hüdroksümetüülfurfuraalisisaldus tootmisaasta lõpus (augustist detsembrini, välja arvatud kanarbikumee puhul, mille puhul oktoobrist detsembrini) 15 mg/kg või väiksem; |
| --- | --- |

—

hüdroksümetüülfurfuraalisisaldus tootmisaasta lõpus (augustist detsembrini, välja arvatud kanarbikumee puhul, mille puhul oktoobrist detsembrini) 15 mg/kg või väiksem;

| — | veesisaldus 19 % või väiksem, välja arvatud kanarbikumee puhul, mille veesisaldus on 21 % või väiksem. |
| --- | --- |

—

veesisaldus 19 % või väiksem, välja arvatud kanarbikumee puhul, mille veesisaldus on 21 % või väiksem.

Õietolmu omadused

Õietolmu omadused

„Miel des Cévennes’i” õietolmu koostis sisaldab Cévennes’i territooriumil esinevate taimeliikide õietolmu. Piirkonnale on iseloomulikud järgmised õietolmud: puis-eerika, hall eerika, kanarbik, kastan, pajulill, vaarikas, võilill, põldmurakas, valge ristik. Iga mee puhul on tuvastatav vähemalt üks neist markeritest.

Korje Cévennes’ile mitte iseloomulike põllukultuuride õitelt, näiteks päevalill, raps, lutsern ja lavendel, ei ole lubatud. Põllukultuuridelt või lavendlilt saadud õietolmu võib esineda vaid vähesel määral (alla 15 %).

Järgmises tabelis on toodud iga meeliigi omadused seoses nende õietolmusisaldusega:

| Mee liik | Domineeriv õietolm
  > 45 % | Lisaõietolm
  15 % – 45 % | Üksikud õietolmuosakesed
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Mitmeliigiline õiemesi | Kastan, viljapuud | Rukkilill, kastan, kanarbik, vaarikas, viljapuud, põldmurakas, esparsett | Akaatsia, näärmeline jumalapuu, rukkilill, türnpuu, punane koeranaeris, kanarbik, maasapp, karuohakas, kastan, tamm, ohakas, kiviroosik, korvõielised, verev kontpuu, sarikhernes, ristõielised, pajulill, hall eerika, puis-eerika, viljapuud, genista, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, hobuvikk, iileks, sininukk, äiatar, luuderohi, nõiahammas, seljarohi, üheksavägine, sinep, paakspuu, unimagun, mänd, võilill, teeleht, rapuntsel, kirburohi, harilik ussitatar, rododendron, põldmurakas, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, kukehari, harilik ristirohi, enelas, leeder, tüümian, pärn, valge ristik, punane ristik, harilik astelhernes, hiirehernes, viinapuu, ussikeel |
| Kanarbik |
| Puis-eerika (Erica arborea) | Puis-eerika | Puis-eerika, kiviroosik | Akaatsia, mandlipuu, kastan, tamm, kiviroosik, verev kontpuu, sarikhernes, ristõielised, dorüüknium, viljapuud, leetpõõsas, geraanium, iileks, prantsuse lavendel, nõiahammas, paakspuu, reseeda, rosmariin, roosõielised, paju, tüümian, valge ristik, harilik astelhernes, lodjapuu |
| Hall eerika (Erica cinerea) | Kastan | Põldmurakas | Küüslauk, rukkilill, jänesekõrv, kanarbik, tamm, ohakas, kiviroosik, ristõielised, pajulill, puis-eerika, hall eerika, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, sininukk, prantsuse lavendel, luuderohi, teeleht, reseeda, põldmurakas, roosõielised, harilik esparsett, nõmm-tarinõges, tüümian, pärn, valge ristik, roosa ristik, harilik astelhernes, päevalill, ussikeel |
| Kanarbik (calluna vulgaris) | Kastan, kanarbik | Kanarbik, kastan, põldmurakas, valge ristik, enelas | Aster, harilik maasikapuu, koirohi, rukkilill, punane koeranaeris, jänesekõrv, kanarbik, tamm, maasapp, karuohakas, kastan, ohakas, kiviroosik, korvõielised, verev kontpuu, ristõielised, pajulill, hall eerika, vaarikas, viljapuud, leetpõõsas, geraanium, kõrrelised, kuldkann, hobuvikk, iileks, sininukk, luuderohi, liilialised, nõiahammas, unimagun, mänd, võilill, teeleht, harilik ussitatar, põldmurakas, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, smiilaks, enelas, tüümian, valge ristik, punane ristik, harilik astelhernes, ussikeel |
| Kastan | Kastan | Kanarbik, põldmurakas | Akaatsia, näärmeline jumalapuu, koldrohi, harilik maasikapuu, rukkilill, türnpuu, jänesekõrv, kanarbik, maasapp, karuohakas, kastan, tamm, ohakas, kiviroosikulised, harilik elulõng, korvõielised, kukemagun, verev kontpuu, ristõielised, dorüüknium, hõbepuu, puis-eerika, hall eerika, laiuv eerika, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, iileks, lemmmalts, sininukk, äiatar, lavendel, prantsuse lavendel, härjasilm, luuderohi, liilialised, nõiahammas, mesikas, münt, sinep, mürdilised, paakspuu, oliivipuu, unimagun, mänd, teeleht, reseeda, rododendron, sumahh, rosmariin, põldmurakas, roosõielised, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, tüümian, pärn, päevalill, valge ristik, roosa ristik, liguster, harilik astelhernes, viinapuu, lodjapuu, ussikeel |
| Vaarikas/põldmurakas | Vaarikas, põldmurakas | Põldmurakas, valge ristik, kastan | Akaatsia, näärmeline jumalapuu, ülane, koirohi, karuputk, rukkilill, pukspuu, kanarbik, kellukas, nelgilised, safloor, maasapp, kääbuspalm, karuohakas, kastan, kuslapuu, sigur, ohakas, kiviroosikulised, kiviroosik, tamm, Asteraceae, verev kontpuu, ristõielised, küpressilised, kollane nuginupp (Cytinus hypocistis), pajulill, vaher, puis-eerika, hall eerika, maasikas, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, iileks, jugapuu, sininukk, äiatar, luuderohi, liilialised, nõiahammas, hobukastan, unimagun, kannike, mänd, võilill, teeleht, rapuntsel, harilik ussitatar, põldmari/vaarikas, rododendron, sumahh, oblikas, harilik esparsett, kukesaba, paju, tähtpea, nõmm-liivatee, enelas, tüümian, pärn, valge ristik, roosa ristik, liguster, harilik astelhernes, viinapuu |

Mee liik

Domineeriv õietolm

> 45 %

Lisaõietolm

15 % – 45 %

Üksikud õietolmuosakesed

< 15 %

Mitmeliigiline õiemesi

Mitmeliigiline õiemesi

Kastan, viljapuud

Rukkilill, kastan, kanarbik, vaarikas, viljapuud, põldmurakas, esparsett

Akaatsia, näärmeline jumalapuu, rukkilill, türnpuu, punane koeranaeris, kanarbik, maasapp, karuohakas, kastan, tamm, ohakas, kiviroosik, korvõielised, verev kontpuu, sarikhernes, ristõielised, pajulill, hall eerika, puis-eerika, viljapuud, genista, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, hobuvikk, iileks, sininukk, äiatar, luuderohi, nõiahammas, seljarohi, üheksavägine, sinep, paakspuu, unimagun, mänd, võilill, teeleht, rapuntsel, kirburohi, harilik ussitatar, rododendron, põldmurakas, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, kukehari, harilik ristirohi, enelas, leeder, tüümian, pärn, valge ristik, punane ristik, harilik astelhernes, hiirehernes, viinapuu, ussikeel

Kanarbik

Kanarbik

Puis-eerika (Erica arborea)

(Erica arborea)

Puis-eerika

Puis-eerika, kiviroosik

Akaatsia, mandlipuu, kastan, tamm, kiviroosik, verev kontpuu, sarikhernes, ristõielised, dorüüknium, viljapuud, leetpõõsas, geraanium, iileks, prantsuse lavendel, nõiahammas, paakspuu, reseeda, rosmariin, roosõielised, paju, tüümian, valge ristik, harilik astelhernes, lodjapuu

Hall eerika (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kastan

Põldmurakas

Küüslauk, rukkilill, jänesekõrv, kanarbik, tamm, ohakas, kiviroosik, ristõielised, pajulill, puis-eerika, hall eerika, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, sininukk, prantsuse lavendel, luuderohi, teeleht, reseeda, põldmurakas, roosõielised, harilik esparsett, nõmm-tarinõges, tüümian, pärn, valge ristik, roosa ristik, harilik astelhernes, päevalill, ussikeel

Kanarbik (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Kastan, kanarbik

Kanarbik, kastan, põldmurakas, valge ristik, enelas

Aster, harilik maasikapuu, koirohi, rukkilill, punane koeranaeris, jänesekõrv, kanarbik, tamm, maasapp, karuohakas, kastan, ohakas, kiviroosik, korvõielised, verev kontpuu, ristõielised, pajulill, hall eerika, vaarikas, viljapuud, leetpõõsas, geraanium, kõrrelised, kuldkann, hobuvikk, iileks, sininukk, luuderohi, liilialised, nõiahammas, unimagun, mänd, võilill, teeleht, harilik ussitatar, põldmurakas, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, smiilaks, enelas, tüümian, valge ristik, punane ristik, harilik astelhernes, ussikeel

Kastan

Kastan

Kastan

Kanarbik, põldmurakas

Akaatsia, näärmeline jumalapuu, koldrohi, harilik maasikapuu, rukkilill, türnpuu, jänesekõrv, kanarbik, maasapp, karuohakas, kastan, tamm, ohakas, kiviroosikulised, harilik elulõng, korvõielised, kukemagun, verev kontpuu, ristõielised, dorüüknium, hõbepuu, puis-eerika, hall eerika, laiuv eerika, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, iileks, lemmmalts, sininukk, äiatar, lavendel, prantsuse lavendel, härjasilm, luuderohi, liilialised, nõiahammas, mesikas, münt, sinep, mürdilised, paakspuu, oliivipuu, unimagun, mänd, teeleht, reseeda, rododendron, sumahh, rosmariin, põldmurakas, roosõielised, harilik esparsett, paju, tähtpea, nõmm-tarinõges, tüümian, pärn, päevalill, valge ristik, roosa ristik, liguster, harilik astelhernes, viinapuu, lodjapuu, ussikeel

Vaarikas/põldmurakas

Vaarikas/põldmurakas

Vaarikas, põldmurakas

Põldmurakas, valge ristik, kastan

Akaatsia, näärmeline jumalapuu, ülane, koirohi, karuputk, rukkilill, pukspuu, kanarbik, kellukas, nelgilised, safloor, maasapp, kääbuspalm, karuohakas, kastan, kuslapuu, sigur, ohakas, kiviroosikulised, kiviroosik, tamm, Asteraceae, verev kontpuu, ristõielised, küpressilised, kollane nuginupp (Cytinus hypocistis), pajulill, vaher, puis-eerika, hall eerika, maasikas, viljapuud, leetpõõsas, tarinõges, kõrrelised, kuldkann, iileks, jugapuu, sininukk, äiatar, luuderohi, liilialised, nõiahammas, hobukastan, unimagun, kannike, mänd, võilill, teeleht, rapuntsel, harilik ussitatar, põldmari/vaarikas, rododendron, sumahh, oblikas, harilik esparsett, kukesaba, paju, tähtpea, nõmm-liivatee, enelas, tüümian, pärn, valge ristik, roosa ristik, liguster, harilik astelhernes, viinapuu

Asteraceae

(Cytinus hypocistis)

Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

—   Mitmeliigiline õiemesi: kuna seda toodetakse üldiselt suvel, sisaldab see mesi segu kastanist ja hallist eerikast, seega on maitses sooje ja puiduseid noote ning vähem või rohkem lilleseid noote. Maitse on puidune, värske, lillene, karamellise noodiga, järelmaitse vähem või rohkem mõrkjas. Kevadise tootmise korral võib mitmeliigilises õiemees domineerida vaarikas, puis-eerika või kevadised aasalilled ja isegi akaatsia. Sel juhul omandab mesi karamellise, keedetud puuviljade või lillese noodi, sõltuvalt domineerivatest õitest. Mõrkjust esineb vähe või mitte üldse. See mesi võib värvuselt olla heledast tumepruuni ja merevaiguseni, sõltuvalt korjeperioodist.

Mitmeliigiline õiemesi

—   Puis-eerika mesi: tugev tumeda karamelli lõhn. Maitse on lõhnaga kooskõlas meenutab pruunistatud karamelli, mõrkjas järelmaitse jääb kauaks suhu.

Puis-eerika mesi

—   Halli eerika mesi: tugev värske ja lillene lõhn, mis meenutab närtsinud roose. Tugev maitse on lõhnaga kooskõlas, algselt lillene, seejärel karamelline, värske noodiga, väga püsiv.

Halli eerika mesi

—   Kanarbikumesi: merevaigukollast värvi mesi, tumedast väga tumedani. Puidune, lillene ja puuviljane lõhn. Maitse on lõhnaga kooskõlas, värskete puuviljade maitse, lillene, püsiv. Õrnalt mõrkjas. Vedelale olekule on iseloomulik geeljas aspekt.

Kanarbikumesi

—   Kastanimesi: lõhn soe ja puidune (tanniini, sooja või märja puidu lõhn). Maitse on lõhnaga kooskõlas, puiduste nootide ja püsiva mõrkja järelmaitsega.

Kastanimesi

—   Vaarikamesi: hele, suhkrustunud mesi. Lõhn väga puuviljane (nagu keedetud vaarikas). Maitse väga puuviljane, hapukas.

Vaarikamesi

—   Põldmuraka mesi: hele kuni hele merevaikkollane mesi, sageli suhkrustunud. Puuviljane lõhn (nagu keedetud puuviljad). Maitse puuviljane, äratuntavalt hapukas, püsiv.

Põldmuraka mesi

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmispiirkond on piirkond, kuhu mesinikud „Miel des Cévennes’i” mee tootmiseks mesitarud paigutavad. Teised toimingud, nt mee eraldamine ja pakendamine, võivad toimuda geograafilisest piirkonnast väljaspool.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgistus peab sisaldama järgmist:

| — | KGTga hõlmatud nimetus „Miel des Cévennes”; |
| --- | --- |

—

KGTga hõlmatud nimetus „Miel des Cévennes”;

| — | miinimumtähistus: tootja nimi, partii number, kaal; |
| --- | --- |

—

miinimumtähistus: tootja nimi, partii number, kaal;

| — | kontrolliasutuse nimi ja aadress, ning enne seda sõnad „certifié par ...”, |
| --- | --- |

—

kontrolliasutuse nimi ja aadress, ning enne seda sõnad „certifié par ...”,

| — | KGT logo ja/või märgistus „KGT”. |
| --- | --- |

—

KGT logo ja/või märgistus „KGT”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mee „Miel des Cévennes” geograafiline piirkond hõlmab järgmisi haldusüksusi:

Ardèche’i departemang
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Ardèche’i departemang

Aveyroni departemang
  : St Jean du Bruel; Sauclières.

Aveyroni departemang

Gardi departemang
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (osaliselt), Vabres.

Gardi departemang

Lozère’i departemang
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Osaliselt geograafilisse piirkonda kuuluvad haldusüksused: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

Lozère’i departemang

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Mee „Miel des Cévennes” geograafilist piirkonda läbib mäeahelik, mida piirab kagus Keskmassiiv ja mis koosneb peamiselt hertsüünia kurrutuse tulemusena tekkinud kivimitest. Piirkonna geoloogia on väga mitmekesine ja koosneb väga iidsetest kivimitest, piirkonnas leidub metamorfset lubjakivi, rohkelt on kiltkivi ja gneissi, aga ka liivakivi ja vilgukivi.

Mee „Miel des Cévennes” tootmise geograafiline piirkond jääb peamiselt mägikliima ja vahemerelise kliima mõjualasse. Selle geograafilise ala Vahemere-poolses osas on tunda ka ookeani mõju, sellest tulenevad mitmekesised ilmastikuolud soodustavad piirkonna elurikkust. Mägikliima valitseb mäeharjadel ja -tippudes ning nendega piirnevatel nõlvadel.

Väga mägise pinnareljeefi tõttu tekkiv mikrokliima, kus temperatuuri- ja sademetehulga kõikumised on järsud, mõjutavad taimeliikide levikut piirkonnas ja taimede õitsemisperioodi.

Temperatuuri kõikumine on seotud kõrgusega merepinnast, aga ka nõlva suunaga. Kõrgel on kliima suvel mõõdukas ja talvel külm. Orgudes on suvised temperatuurid kõrgemad (umbes 8 °C soojem võrreldes kõrgemate piirkondade aasta keskmise temperatuuriga). Kuna orud on kitsad ja sügavad, on suured erinevused lõuna- ja põhjanõlvade vahel.

Geograafilise piirkonna geomorfoloogilised omadused ja kliimatingimused soodustavad tüüpilise taimestiku levikut, mida mõjutavad põllumajandustavad:

| — | Cévennes’i lõuna- ja kaguosa madalamatel aladel ning orgudes on kuivadel ja kivistel mäenõlvadel taimestikus valdavad tammed, puis-eerika ja kiviroosik. Avarates ränikiviorgudes, kus domineerivad rohttaimed ja muud liigid, näiteks nõiahammas, võilill, rapuntsel, leetpõõsas, ristikud, valge ja kollane kukehari ning pajulill, esineb looduslikke ja kultiveeritud rohumaid. |
| --- | --- |

—

Cévennes’i lõuna- ja kaguosa madalamatel aladel ning orgudes on kuivadel ja kivistel mäenõlvadel taimestikus valdavad tammed, puis-eerika ja kiviroosik. Avarates ränikiviorgudes, kus domineerivad rohttaimed ja muud liigid, näiteks nõiahammas, võilill, rapuntsel, leetpõõsas, ristikud, valge ja kollane kukehari ning pajulill, esineb looduslikke ja kultiveeritud rohumaid.

| — | Keskmisel kõrgusel (umbes alates 400 meetrist) asuvad kastanimetsad, mis võtavad enda alla suure osa Cévennes’i orgudest. Kastaneid istutati geograafilisse piirkonda hulgaliselt gallo-romaani ajastul ning keskajal laienes levikuala veelgi. Selles taimkattevööndis, aga ka kõrgemal, avatud aladel esineb pinnakattetaimi, näiteks põldmurakat. |
| --- | --- |

—

Keskmisel kõrgusel (umbes alates 400 meetrist) asuvad kastanimetsad, mis võtavad enda alla suure osa Cévennes’i orgudest. Kastaneid istutati geograafilisse piirkonda hulgaliselt gallo-romaani ajastul ning keskajal laienes levikuala veelgi. Selles taimkattevööndis, aga ka kõrgemal, avatud aladel esineb pinnakattetaimi, näiteks põldmurakat.

| — | Kõrgemale liikudes võib märgata, et taimestikus domineerivad madalad puittaimed ning halli eerika ja kanarbikuga nõmmed. |
| --- | --- |

—

Kõrgemale liikudes võib märgata, et taimestikus domineerivad madalad puittaimed ning halli eerika ja kanarbikuga nõmmed.

| — | Niinimetatud mägitaimestiku vööndis (üle 900 meetri kõrgusel) asuvad jahedatel ja niisketel mäenõlvadel pöögimetsad, mille vahele on pikitud XIX sajandist pärit suured leht- ja okaspuudega (nulg, kuusk, lehis) kaetud alad. Selles vööndis kasvavad ka vaarikad. |
| --- | --- |

—

Niinimetatud mägitaimestiku vööndis (üle 900 meetri kõrgusel) asuvad jahedatel ja niisketel mäenõlvadel pöögimetsad, mille vahele on pikitud XIX sajandist pärit suured leht- ja okaspuudega (nulg, kuusk, lehis) kaetud alad. Selles vööndis kasvavad ka vaarikad.

| — | Peaaegu subalpiinses vööndis, eelkõige Mont Aigouali nõlvadel, on madala taimestikuga (ristik, arnika jm) looduslikke rohumaid. |
| --- | --- |

—

Peaaegu subalpiinses vööndis, eelkõige Mont Aigouali nõlvadel, on madala taimestikuga (ristik, arnika jm) looduslikke rohumaid.

Inimtegur

Inimtegur

Mee „Miel des Cévennes” tootmine on sel territooriumil väga iidne tava.

Mitmesugused allikad, kirjatööd ja tõendid annavad tunnistust mee tootmisest selles piirkonnas traditsioonilisel viisil: kastanipakust valmistatud mesitarude abil (osutatakse pakust tarudele, kohalikus murdes „bruscs”). Tarud valmistati kohapeal ja nende kasutamine nõudis erilisi oskusi, eriti seoses mee kogumise ja eraldamisega, tarud ei võimaldanud saada suurt saaki. See traditsioon elab veel mälestustes, nagu tõendavad katkendid intervjuudest Cévennes’i eakate talumeestega. Tänapäeval on pakust tarud alles mõnes ettevõttes, et anda tunnistust traditsioonilisest tegevusest, kuid neid ei kasutata enam kaubanduslikuks meetootmiseks vaid ainult kultuuripärandi säilitamiseks.

Mesinikud on aegade jooksul arendanud välja meetootmiseks, eriti mesitarude asukoha valikuks vajaliku spetsiifilise oskusteabe. Ühes mesinike tunnistusi sisaldavas koguteoses märgitakse, et osa asukohti on soodsamad kui teised (Revue du Parc national des Cévennes, 1981), võttes arvesse päikesepaistet, tuult, nõlva kallet jne. Kõik need kohandused on omased Cévennes’i mesindusele, mille probleeme süvendab territooriumi eripära. Korjeala kindlaksmääramine ei ole siin nii lihtne kui muudes piirkondades, kus piisab sellest, et tõmmata mesitaru ümber 3 km raadiusega ala. Siin peab mesinik arvestama sageli ettearvamatu kliimaga ning oluliste erinevustega seoses nõlvade suuna, ebatasaste pinnavormide ning kitsaste ja väga sügavate orgudega.

Revue du Parc national des Cévennes

Viimastel aastakümnetel on iidsed materjalid ja meetodid teinud ruumi moodsatele mesitarudele ja mesindus on pärast pikka allakäiguperioodi uuesti hoogu võtnud.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Mee „Miel des Cévennes” eripära on seotud geograafilisele piirkonnale iseloomuliku taimestikuga, mille õietolmu kombinatsioon on iseloomulik kõigile geograafilises piirkonnas toodetud meesortidele. Kanarbik, pajulill, puis-eerika, hall eerika, vaarikas, võilill, põldmurakas ja valge ristik on „Miel des Cévennes’i” kõige iseloomulikumad markerid. Neile lisandub kastan, mille õietolmu esineb suuremas osas meesortides kas domineeriva või lisaõietolmuna.

Asjaomasele tootele iseloomulik õietolmu kombinatsioon võib sisaldada põllukultuuride või lavendli õietolmu vaid vähesel määral (alla 15 %). See nõue aitab säilitada „Miel des Cévennes’i” reputatsiooni, sest toodet peetakse tüüpilise maitsega meeks, mis erineb märkimisväärselt naabruses asuvas Provence’is toodetud meest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Mee „Miel des Cévennes” eripära tuleneb kohaliku taimestiku mitmekesisusest. See mitmekesisus on selgitatav kliima ja geomorfoloogiliste parameetrite koosmõjuga, mis määravad kindlaks tüüpilised taimekogumid, mida iseloomustab kanarbiku, pajulille, vaarika, võilille, põldmuraka ja valge ristiku ning ainsa, massiivis väga sageli esineva viljapuu, kastani, looduslik esinemine.

„Miel des Cévennes” on ka mesinike oskusteabe tulemus. Mesinikud on õppinud tundma territooriumi eripära, et toota väga omapäraseid ja erinevaid meesorte sõltuvalt valitud asukohtadest ja korjealadest, tuues esile Cévennes’i õistaimede suure mitmekesisuse.

Toodet „Miel des Cévennes” on mainitud paljudes teostes.

Teoses „Histoire de Montpellier” (G. Cholvy, 1984) mainitakse seda kohalikust kaubandusest rääkides: „Pärast seda katkestust taastuvad ekspeditsioonid Idamaadesse, eelkõige viiakse kaasa Cévennes’i ja Corbières’i mett, õli ...”

Pärast seda katkestust taastuvad ekspeditsioonid Idamaadesse, eelkõige viiakse kaasa Cévennes’i ja Corbières’i mett, õli ...

Mee „Miel des Cévennes” omapära on mainitud ajakirjas la Revue du Parc national des Cévennes (1981), kus selgitatakse, et selle toote veendunud tarbijad ei söö lavendlimett, kuna viimase lõhn ja maitse on toote „Miel des Cévennes” omadest täiesti erinevad.

la Revue du Parc national des Cévennes

„Miel des Cévennes’i” mainitakse sageli kohalikke tooteid tutvustavates teostes või reisijuhtides. Guide du Petit Futé 2012 (lk 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon, jne. Seda on esile toodud paljudel piirkonna ja sellega piirnevate alade turismiinfopunktide veebilehtedel (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme, jne).

„Miel des Cévennes” kuulub juba palju aastaid Languedoc-Roussillonis piirkondliku põllumajanduskoja korraldataval piirkondlikul meekonkursil omaette kategooriasse, mis tõendab selle tuntust.

Seda kasutatakse koostisosana ja tuuakse esile kondiitrite ja toitlustajate valmistatud toitudes, näiteks Maison Papillon Aveyronis valmistab „Miel des Cévennes’i” sisaldavat terriini, ettevõte „Ickowicz” Bollène’is müüb selle mee baasil valmistatud teekoogikesi ning „Confiserie Violette et Berlingot” Lyonis pakub „Miel des Cévennes’iga” lagritsat.

Paljud tuntud peakokad on otsustanud lisada „Miel des Cévennes’i” oma menüüsse, näiteks Michelini tärnidega peakokk Jérôme Nutile restoranis Vatel Nîmes’is, ning toodet tutvustatakse ka peakokki ühendaval veebilehel „Militant du goût”.

„Miel des Cévennes” või selle põhjal valmistatud tooted on tuntud ka Pariisi väga populaarsetes delikatessikauplustes, näiteks „La maison du miel”, „Bellota-Bellota” ja „La grande épicerie de Paris”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---

| 19.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 412/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„KRČKI PRŠUT”

EÜ nr: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Krčki pršut”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Krčki pršut” tähistatakse pika säilivusajaga vinnutatud lihatoodet, mis on valmistatud sea tagaosa vaagnaluudeta reietükist, mida on meresoolaga kuivsoolatud ja maitsetaimedega maitsestatud, õhu käes ilma suitsutamata kuivatatud ning millel seejärel on lastud vähemalt aasta aega kuivada ja laagerduda.

Toode „Krčki pršut” peab turule laskmisel vastama järgmistele organoleptilistele nõuetele:

a)   valiums: pirnikujuline, korralikult ümardatud äärtega, ilma koodita; reietüki avatud keskmisel osal puuduvad rippuvad tükid, praod või muud puudused, mis võiksid toote välimust rikkuda. Reieluupeast allpool asuv osaliselt nähtav lihaskude on kuni 12 cm pikk. Laagerdumise käigus tekkivad praod võib täita seguga, mis on tehtud searasvast, nisu- või riisijahust, meresoolast ja jahvatatud piprast;

valiums

b)   maitse ja lõhn: magus või mõõdukalt soolane maitse, laagerdunud vinnutatud sealihale iseloomulik mahe lõhn;

maitse ja lõhn

c)   lõikepind: ühtlase roosa kuni punase värvusega liha, mis on valgetest pekitükikestest laiguline;

lõikepind

d)   konsistents: pehme konsistents, hõlpsasti viilutatav ning ilma kõva, paindumatu, tumeda kamarata;

konsistents

e)   mass: rohkem kui 6,5 kg;

mass

f)   keemilised näitajad:

keemilised näitajad

| — | veesisaldus: 40–60 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus: 40–60 %;

| — | naatriumkloriid: 4–8 %; |
| --- | --- |

—

naatriumkloriid: 4–8 %;

| — | vee aktiivsus (aw) alla 0,93. |
| --- | --- |

—

vee aktiivsus (aw) alla 0,93.

w

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Krčki pršut” võib toota üksnes värskest reietükist, mis on saadud standardlihatõugude, ristandite või aretusliini sigadelt, või eespool nimetatute ükskõik millise kombinatsiooni ristanditelt.

Reietüki välimus: reietükk peab sea poolrümba küljest olema lõigatud viimase nimme- (v. lumbales) ja esimese ristluulüli (v. sacrales) vahelt. Singis ei tohi olla vaagnaluid, st puuduvad niudeluu (os ilium), istmikuluu (os ischii), süleluu (os pubis), ristluu (os sacrum) ja sabalülid (v. caudales). Reietükk peab olema eraldatud puusaluust puusaliigese (articulatio coxae) kohalt, kus reieluupea (caput femoris) liigestub puusanapasse liituva vaagnaluuga. Singi külge peab jääma üksnes istmikuluu köbru (tuber ischii) kõhreline osa. Reietüki lihaskoed peavad olema poolringikujuliselt kenasti ümardatud nii, et viimistletud singi proksimaalne serv on reieluupeast umbes 10–15 cm kaugusel. Sea pöid koos proksimaalsete pöiapäradega eemaldatakse reietükist pöialiigese (articulatio tarsi) kohalt. Sääreluu ja pindluu külge võib jääda üksnes kandluuköber (tuber calcanei), mille kohalt sink seotakse ja riputatakse üles kuivamiseks. Singi mediaalsed ja lateraalsed küljed on kaetud kamara ja nahaaluse rasvkoega. Avatud mediaalsel küljel ei tohi olla lihaskoe rippuvaid osi ning nahaaluse rasvkoega kamara kaugmine osa peab olema ümardatud.

v. lumbales

v. sacrales

os ilium

os ischii

os pubis

os sacrum

v. caudales

articulatio coxae

caput femoris

tuber ischii

articulatio tarsi

tuber calcanei

Liha kvaliteet: värskel reietükil ei tohi olla trauma nähtavaid jälgi. Liha peab olema punakasroosa värvuse ja tihke tekstuuriga ning ilma pealispinna vesisuseta (RFN). Tootmiskohta tarnimise ajal peab reietüki pH (mõõdetuna poolkõõluslihase (m. semimembranosus) kohalt) olema 5,5–6,0.

m. semimembranosus

Pekikiht: värske, viimistletud reietüki välispekikihi paksus (mõõdetuna vertikaalselt reieluupea kohalt) peaks olema ligikaudu 25 mm. Igal juhul ei tohi pekikihi (koos nahaga) paksus olla alla 15 mm.

Peale jahutamise ei tohi sinki muul viisil konservida. Ajavahemik seatapu ja sinkide soolamise vahel peab olema 24–120 tundi.

Toote „Krčki pršut” tootmiseks kasutatava viimistletud reietüki miinimummass on 12 kg.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Singi „Krčki pršut” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4. Tootmisprotsess hõlmab järgmisi etappe: soolamine, pressimine, kuivatamine ja laagerdamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodet „Krčki pršut” võib turule lasta tervikuna (terve sink) või pakendis, mis võib sisaldada tervet, kondita sinki või singi „Krčki pršut” suuremaid või väiksemaid tükke või viile. Sink „Krčki pršut” sellisel kujul peab olema vaakumpakendis või modifitseeritud atmosfääriga pakendis.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Kõikidele sinkidele, mille puhul ettenähtud kontrollidega tehti kindlaks, et neil on kõik spetsifikaadis kirjeldatud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused, põletatakse pärast laagerdumist kollektiivkaubamärk „Krčki pršut”.

Kui toode (kas terve sink või ükskõik millisel viisil pakendatud tükid) on lastud turule, peab toote tähistus sisaldama kollektiivkaubamärki ja pealiskirja „Krčki pršut”. Kollektiivkaubamärk on esitatud allpool.

Image

Pealiskiri „Krčki pršut” peab olema selgelt loetav ja kustutamatu, see peab olema ka piisavalt suur ning oma laadi ja värvuse poolest silmatorkavam kui muud pealiskirjad nagu kollektiivkaubamärk, tootepartii number ning tootja logo, pildid ja andmed.

4.   Geograafilise piirkonna lühike määratlus

Geograafilise piirkonna lühike määratlus

Singi „Krčki pršut” tootmine on rangelt piiratud Krki saare territooriumiga. Krki saar hõlmab kuut kohalikku omavalitsusüksust: Krki linn, omavalitsusüksused Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat ja Vrbnik. Lisaks Krki saare piirkondadele on omavalitsusüksuste halduspiiridega hõlmatud ka lähedal asuvad väikesed saared (Košljun, Prvić, Plavnik, ...), millel toote „Krčki pršut” tootmine ei ole aga lubatud.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Krki saarel valitseb soojade suvedega mõõdukalt soe niiske kliima ning tänu soojale merele on aasta keskmine temperatuur üle 4 °C kõrgem kui sellise geograafilise laiuskraadi puhul tavaline. Kuivatatud liha tootmisele kõige olulisemalt mõjuv kliimategur on tuul. Saarel keskmiselt kõige tugevam ja tavapärasem tuuleliik on ida-kirdest ja kirdest puhuv bora. See on kuiv külm tuul, mis kõige sagedamini ja tugevamini puhub talvel; suvel puhub see nõrgemalt ja harvem. Kuigi valitsevate tuulte tugevus ja suund ei ole saare kõigis osades ja kõigil aastaaegadel ühesugune, puhuvad talveperioodil peaaegu igal pool valdavalt põhjakaare kuivad külmad tuuled keskmiselt ligikaudu 44–70 % ajast.

bora

Krki saare soodsaid looduslikke lihakuivatamistingimusi on saareelanikud osanud alati ära kasutada ning põlvkondade jooksul on nad singivalmistamise protsessi üha kohandanud ja täiustanud. Arvukad säilinud kirjalikud pärimused annavad tunnistust sajandite pikkustest seakasvatuse ja lihakuivatamise tavadest Krki saarel.

Saare elu kirjeldades on autor Cubich 1874. aastal kirjutanud ka sealiha soolamise traditsioonist. Ta märkis, et saarlased „söövad värsket, soolatud või suitsutatud sealiha” ning „... lisavad makaronidele pršut’i tükikesi sisaldavat suppi” (Giambattista Cubich, „Notizie naturali e storiche sull’Isola di Veglia” [„Teateid Krki saare looduse ja ajaloo kohta”], Trieste, 1874, lk 101 ja 143).

pršut

Ülevaates Vrbniki (Krki saarel) elanike 1901. aasta elu ja tavade kohta on autor Žic kirjeldanud viisi, kuidas sigu tapeti ja pršut’i soolati (I. Žic, „Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe” [„Vrbnik (Krki saarel), elu ja tavad, toit ja road”], kogumikus „Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena”, Zagreb, 1901, VI köide, 1. osa, lk 3–6).

pršut

Kogumikus „Krčki zbornik” (16. köide, 1986, Krk, lk 426) on kirjas, et Krki saarel soolatakse sealiha eelkõige peekoni ja pršut’i tarbeks.

pršut

Košljuni frantsiskaanikloostri retseptiraamatus leidub vana retsept sealihasinkide töötlemise kohta.

Krki saare pehme kliima on aidanud oluliselt arendada turismi, mis on otseselt kaasa aidanud toote „Krčki pršut” tootmise laiendamisele, selle toote väärtustamisele ja kuulsuse levikule. Turismi edenedes jäi seakasvatustalusid vähemaks ja „Krčki pršuti” tootmiseks vajalikku toorainet hakati mandrilt kokku ostma.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toote „Krčki pršut” eripära põhineb selle pikaajalisel tuntusel ja traditsioonilisi retsepte kasutavate tootjate meisterlikul tööoskusel ja oskusteabel.

Juba keskajast alates on Krki saarel sigu kasvatatud ja sealiha säilitamise eesmärgil soolatud. Soolamise ja laagerdamise meetodeid anti põlvest põlve edasi, nii et isegi veel 20. sajandi keskel kasvatas iga jõukam pere oma sigu ja soolas sealiha. Kuigi „Krčki pršuti” tootmise algusaeg jääb kaugesse minevikku, on selle toote populaarsus kasvanud just alates 20. sajandi keskpaigast tänu turismi arenemisele. Nimelt oli toode „Krčki pršut” üks väheseid kohalikke tooteid, mis vastas turismituru nõuetele nii kvaliteedi kui ka koguse poolest. Turistid hindasid toote „Krčki pršut” kvaliteeti ja eriomadusi ning selle seost kohaliku piirkonnaga („Inozemni novinari o otoku Krku” [„Välismaiste ajakirjanike ülestähendused Krki saare kohta”], kogumik „Krčki zbornik” 15, 1986, Krk, lk 199; „Jela otoka Krka” [„Krki saare road”], 1989, lk 22 ja 87); nõudmine selle toote järele kasvab aasta-aastalt. Alates 1990. aastate keskpaigast hakati toote kohta üha sagedamini kasutama nimetust „Krčki pršut”, mitte „kodune pršut” (sellest annavad tunnistust Žužići lihaturu arved ning restorani Konoba Porat, hotelli Pinia ning restoranide Bimal ja Rivica menüüd).

pršut

Toote „Krčki pršut” tootmise pikaajalise traditsiooni vältel on tootmisprotsessis kujunenud mõned eripärased jooned, mis erinevad naaberpiirkondades (nt Istrias ja Dalmaatsias) toodetava pršut’i tootmismeetodist.

pršut

Sink „Krčki pršut” on täielikult kaetud naha ja selle aluse rasvkoega, aga nähtavaid lihaskudesid (v.a praod) ei kaeta rasvaga. Soolamisetapi käigus kasutatakse lisaks soolale ka muid maitseaineid (pipar, rosmariin ja loorber) ning kuivatamisetapis ei ole lubatud pršut’i suitsutamine. Tänu ainulaadsele tootmisprotsessile kujunevad pärast pikka, vähemalt 12 kuu pikkust laagerdusperioodi (alates lõpptoote soolamise algusest) singi lihaskoe ja peki iseloomulikud omadused.

pršut

Tänu lõpptoote pehme konsistentsiga lihaskoele on sinki lihtne korralikult viilutada. Viilud on roosakaspunase värvusega, pekitükikeste tõttu laigulised ning neil puudub kõva, paindumatu, tume välisäär.

Nõuetekohaselt toodetud pršut on maheda maitsega, mis on iseloomulik pika aja jooksul laagerdunud kuivatatud sealihale, mis saab täielikult avalduda, kuna seda ei varja suitsu lõhn.

pršut

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Krki saare ilmastikutingimused ning eelkõige sagedased talvised külmad ja kuivad tuuled on liha kuivatamiseks ja seega pršut’i tootmiseks ideaalsed. Singi valmistamise esimene etapp (soolamine) algab traditsiooniliselt külmal aastaajal (novembrist märtsini). Sel ajal on õhk tavapäraselt nii külm ja kuiv, et liha ei rikne, seda saab korralikult kuivatada ilma suitsutamata ja edasi saab sinki järk-järgult aeglaselt laagerdada. Mere lähedus ja soola kättesaadavus on samuti kuivatatud lihatoodete valmistamise eeltingimused. Krki saare elanikud on ammustest aegadest neid soodsaid looduslikke tingimusi osanud ära kasutada. Sealiha kuivatamise oskused on üks osa pärandkultuurist, mida on põlvest põlve edasi antud. Saareelanikud on singitootmise oskusteavet aegade jooksul senikaua täiustanud ja muutnud, kuni Krki saarel töötati välja selline tootmisprotsess, mis – võib-olla saare ja mandri vahelise puuduliku teabevahetuse ja ühenduse tõttu – oli mitmes etapis erinev teisel pool merd, Horvaatia mandriosa piirkondades kasutatavast tootmismeetodist.

pršut

Kuigi toode „Krčki pršut” on hea maine saavutanud aeglaselt pika aja jooksul, on selle toote populaarsuse järsk kasv viimase viiekümne aasta jooksul toimunud tänu turismi arengule Krki saarel. Toode „Krčki pršut” oli üks vähestest kohalikest toodetest, mida hakati kohe algusest peale turistidele pakkuma ja mis vastas nende nõudmistele nii kvaliteedi kui ka koguste osas.

Asjaolu, et sinki pakutakse saare igas restoranis ja ka turistide arvu suurenemine Krki saarel on aidanud kaasa toote „Krčki pršut” maine tõstmisele ja nõudluse kasvule ning seega kaubandusliku tootmise arengule.

Aja jooksul on toode „Krčki pršut” kujunenud kohaliku gastronoomia tõmbenumbriks. Kohaliku eriroana tuntud sinki leiab tänapäeval Krki saare iga restorani menüüst.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---