# Europeiska unionens L 192/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 192 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången19 juli 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 192

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången19 juli 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 684/2008 av den 17 juli 2008 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1174/2005 om import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 685/2008 av den 17 juli 2008 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 på import av odlad lax med ursprung i Norge | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 686/2008 av den 18 juli 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 18 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 687/2008 av den 18 juli 2008 om fastställande av förfarandet och villkoren för de utbetalande organens eller interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning (kodifierad version) | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 688/2008 av den 18 juli 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008 | 49 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/74/EG av den 18 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG beträffande typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av direktiv 2005/78/EG (
  1
  ) | 51 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 684/2008 av den 17 juli 2008 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1174/2005 om import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

*

Rådets förordning (EG) nr 685/2008 av den 17 juli 2008 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 på import av odlad lax med ursprung i Norge

5

Kommissionens förordning (EG) nr 686/2008 av den 18 juli 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

18

*

Kommissionens förordning (EG) nr 687/2008 av den 18 juli 2008 om fastställande av förfarandet och villkoren för de utbetalande organens eller interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning (kodifierad version)

20

Kommissionens förordning (EG) nr 688/2008 av den 18 juli 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008

49

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2008/74/EG av den 18 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG beträffande typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av direktiv 2005/78/EG (
  1
  )

1

51

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/595/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 juni 2008 om ändring av beslut 2004/452/EG om upprättande av en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte
  [delgivet med nr K(2008) 3019]

   (
  1
  ) | 60 |
| | | RIKTLINJER |
| | | Europeiska centralbanken |
| | | 2008/596/EG |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 20 juni 2008 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (omarbetning) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/595/EG

*

Kommissionens beslut av den 25 juni 2008 om ändring av beslut 2004/452/EG om upprättande av en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte
  [delgivet med nr K(2008) 3019]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 3019]

1

60

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

2008/596/EG

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 20 juni 2008 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (omarbetning) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 684/2008

av den 17 juli 2008

om tydliggörande av tillämpningsområdet för de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1174/2005 om import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina. Vid undersökningen som ledde till ovannämnda förordning användes perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 som undersökningsperiod (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina. Vid undersökningen som ledde till ovannämnda förordning användes perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 som undersökningsperiod (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

2.   AKTUELL UNDERSÖKNING

2.1   Förfarande

| (2) | Denna partiella interimsöversyn inleddes på kommissionens eget initiativ. Den information som kommissionen hade tillgång till visade att vissa produkter, så kallade höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, som efter vad som påstås skulle kunna omfattas av definitionen av den berörda produkten, tycks skilja sig från gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, bland annat på grund av deras specifika funktioner (att lyfta, stapla eller väga last) och användningsområden. För att produkterna ska kunna utföra dessa funktioner tycks det finnas skillnader i styrka och konstruktion när det gäller hydraulik och chassin. Genom de ovannämnda funktionerna framhävs användningsskillnaderna – och det förefaller som om dessa produkter inte är utbytbara med gaffelvagnar. Därför ansågs det lämpligt att genomföra en översyn av ärendet för att tydliggöra tillämpningsområdet för åtgärderna, dvs. klargöra vad som ingår i definitionen av den berörda produkten. Slutsatsen av översynen kan ha en retroaktiv effekt från och med det datum då de relevanta antidumpningsåtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(2)

Denna partiella interimsöversyn inleddes på kommissionens eget initiativ. Den information som kommissionen hade tillgång till visade att vissa produkter, så kallade höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, som efter vad som påstås skulle kunna omfattas av definitionen av den berörda produkten, tycks skilja sig från gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, bland annat på grund av deras specifika funktioner (att lyfta, stapla eller väga last) och användningsområden. För att produkterna ska kunna utföra dessa funktioner tycks det finnas skillnader i styrka och konstruktion när det gäller hydraulik och chassin. Genom de ovannämnda funktionerna framhävs användningsskillnaderna – och det förefaller som om dessa produkter inte är utbytbara med gaffelvagnar. Därför ansågs det lämpligt att genomföra en översyn av ärendet för att tydliggöra tillämpningsområdet för åtgärderna, dvs. klargöra vad som ingår i definitionen av den berörda produkten. Slutsatsen av översynen kan ha en retroaktiv effekt från och med det datum då de relevanta antidumpningsåtgärderna infördes.

| (3) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en partiell interimsöversyn och därmed offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att denna begränsats till en undersökning av omfattningen av definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(3)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en partiell interimsöversyn och därmed offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att denna begränsats till en undersökning av omfattningen av definitionen av den berörda produkten.

2.2   Översyn

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare och importörer i gemenskapen och tillverkare i gemenskapen om att en partiell översyn inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde anföra särskilda skäl till detta blev hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare och importörer i gemenskapen och tillverkare i gemenskapen om att en partiell översyn inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde anföra särskilda skäl till detta blev hörda.

| (5) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla andra parter som givit sig tillkänna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla andra parter som givit sig tillkänna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Med hänsyn till den partiella översynens omfattning fastställdes ingen undersökningsperiod för den. Informationen i de svar på frågeformulären som erhölls omfattade perioden 2003–2006 (nedan kallad skadeundersökningsperioden), dvs. den omfattade även den ursprungliga undersökningens skadeundersökningsperiod. För undersökningsperioden begärdes information om volym och värde i fråga om försäljning och inköp samt uppgifter om produktionsvolym och kapacitet för gaffelvagnar samt höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. Dessutom ombads de berörda parterna kommentera eventuella skillnader eller likheter mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg i fråga om tillverkningsprocess, tekniska egenskaper, användningsområden, utbytbarhet osv. |
| --- | --- |

(6)

Med hänsyn till den partiella översynens omfattning fastställdes ingen undersökningsperiod för den. Informationen i de svar på frågeformulären som erhölls omfattade perioden 2003–2006 (nedan kallad skadeundersökningsperioden), dvs. den omfattade även den ursprungliga undersökningens skadeundersökningsperiod. För undersökningsperioden begärdes information om volym och värde i fråga om försäljning och inköp samt uppgifter om produktionsvolym och kapacitet för gaffelvagnar samt höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. Dessutom ombads de berörda parterna kommentera eventuella skillnader eller likheter mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg i fråga om tillverkningsprocess, tekniska egenskaper, användningsområden, utbytbarhet osv.

| (7) | Tillräckligt fullständiga svar på frågeformulären mottogs från två kinesiska exporterande tillverkare av gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, fyra gemenskapstillverkare av gaffelvagnar eller höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, en användare samt 14 importörer av gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Tillräckligt fullständiga svar på frågeformulären mottogs från två kinesiska exporterande tillverkare av gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, fyra gemenskapstillverkare av gaffelvagnar eller höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, en användare samt 14 importörer av gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg inom gemenskapen.

| (8) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin bedömning av behovet av tydliggörande/ändring av de befintliga antidumpningsåtgärdernas omfattning och genomförde undersökningar på plats vid följande företag:






  — | BT Products AB, Mjölby, Sverige. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin bedömning av behovet av tydliggörande/ändring av de befintliga antidumpningsåtgärdernas omfattning och genomförde undersökningar på plats vid följande företag:

—

BT Products AB, Mjölby, Sverige.

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland.

| — | RAVAS Europe BV, Zaltbommel, Nederländerna. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe BV, Zaltbommel, Nederländerna.

2.3   Berörd produkt

| (9) | Den berörda produkten är enligt den enhetliga definitionen i den ursprungliga förordningen icke-självgående gaffelvagnar, som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar, och väsentliga delar till sådana vagnar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina, vilka vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. Det finns olika typer av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa och de skiljer sig främst genom lyftkapacitet, gaffellängd, typ av stål för chassi, typ av hydraulsystem, hjultyp och förekomst av broms. |
| --- | --- |

(9)

Den berörda produkten är enligt den enhetliga definitionen i den ursprungliga förordningen icke-självgående gaffelvagnar, som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar, och väsentliga delar till sådana vagnar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina, vilka vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. Det finns olika typer av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa och de skiljer sig främst genom lyftkapacitet, gaffellängd, typ av stål för chassi, typ av hydraulsystem, hjultyp och förekomst av broms.

2.4   Undersökningsresultat

| (10) | Man kan erinra om att den ursprungliga undersökningen omfattade gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som används för manuell hantering och flytt av last som normalt är placerad på lastpallar. Enligt definitionen skjuts och dras gaffelvagnar manuellt. Det innebär att gaffelvagnar innefattar en mekanism som gör det möjligt för användaren att manuellt lyfta lasten precis så mycket som behövs för att flytta den från en plats till en annan. |
| --- | --- |

(10)

Man kan erinra om att den ursprungliga undersökningen omfattade gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som används för manuell hantering och flytt av last som normalt är placerad på lastpallar. Enligt definitionen skjuts och dras gaffelvagnar manuellt. Det innebär att gaffelvagnar innefattar en mekanism som gör det möjligt för användaren att manuellt lyfta lasten precis så mycket som behövs för att flytta den från en plats till en annan.

| (11) | Höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, som av vissa nationella tullmyndigheter har klassificerats som produkter som omfattas av antidumpningsåtgärderna, kan vara självgående eller flyttas manuellt. De används för att flytta och lyfta last för att placera den högre upp, för att stuva last i lagerutrymmen (höglyftare), för att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), för att lyfta upp lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller för att lyfta och väga last (lyftvagnar med våg). |
| --- | --- |

(11)

Höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, som av vissa nationella tullmyndigheter har klassificerats som produkter som omfattas av antidumpningsåtgärderna, kan vara självgående eller flyttas manuellt. De används för att flytta och lyfta last för att placera den högre upp, för att stuva last i lagerutrymmen (höglyftare), för att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), för att lyfta upp lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller för att lyfta och väga last (lyftvagnar med våg).

| (12) | Det var endast gaffelvagnar enligt definitionen i skäl 10 ovan som ansågs utgöra den berörda produkt som omfattades av den undersökning som föregick utfärdandet av den ursprungliga förordningen. Det är relevant att påpeka att kommissionen under den ursprungliga undersökningen aldrig har begärt att de samarbetande parterna ska tillhandahålla information om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg och inte heller har kontrollerat någon information om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. Därför baserades alla uppgifter och all information som presenterades i den ursprungliga förordningen och resultaten av den ursprungliga undersökningen, inklusive införandet av de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna, uteslutande på gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(12)

Det var endast gaffelvagnar enligt definitionen i skäl 10 ovan som ansågs utgöra den berörda produkt som omfattades av den undersökning som föregick utfärdandet av den ursprungliga förordningen. Det är relevant att påpeka att kommissionen under den ursprungliga undersökningen aldrig har begärt att de samarbetande parterna ska tillhandahålla information om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg och inte heller har kontrollerat någon information om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. Därför baserades alla uppgifter och all information som presenterades i den ursprungliga förordningen och resultaten av den ursprungliga undersökningen, inklusive införandet av de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna, uteslutande på gaffelvagnar.

| (13) | Med hänsyn till den situation som beskrivs i skäl 2 och för att kunna fastställa om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skiljer sig från gaffelvagnar, undersöktes både höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg samt gaffelvagnar när det gäller fysiska och tekniska egenskaper, tillverkningsprocess, typiska användningsområden och utbytbarhet. |
| --- | --- |

(13)

Med hänsyn till den situation som beskrivs i skäl 2 och för att kunna fastställa om höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skiljer sig från gaffelvagnar, undersöktes både höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg samt gaffelvagnar när det gäller fysiska och tekniska egenskaper, tillverkningsprocess, typiska användningsområden och utbytbarhet.

2.4.1   Fysiska och tekniska egenskaper hos gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg

| (14) | Det finns olika typer av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. hydraulik och chassin, och de skiljer sig främst genom lyftkapacitet, gaffellängd, typ av stål för chassi, typ av hydraulsystem, hjultyp och förekomst av broms. De olika typerna har emellertid samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden och de betraktades därför samtliga som exempel på den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

Det finns olika typer av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. hydraulik och chassin, och de skiljer sig främst genom lyftkapacitet, gaffellängd, typ av stål för chassi, typ av hydraulsystem, hjultyp och förekomst av broms. De olika typerna har emellertid samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden och de betraktades därför samtliga som exempel på den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.

| (15) | Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg har vissa egenskaper gemensamma med gaffelvagnar, till exempel att de har chassi med gafflar och ett hydraulsystem. De har emellertid ytterligare funktioner för att lyfta lasten högre, stapla lasten, fungera som arbetsbord eller väga lasten, vilket uppenbart kräver mer avancerade eller kompletterande tekniska komponenter. För att ovannämnda funktioner, som är specifika för höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, ska kunna utföras är kraven när det gäller gafflarnas, chassiernas och hydraulsystemens styrka och konstruktion annorlunda än när det gäller gaffelvagnar. För att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg ska kunna utföra dessa funktioner är de dessutom betydligt dyrare än gaffelvagnar (upp till tio gånger så dyra). |
| --- | --- |

(15)

Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg har vissa egenskaper gemensamma med gaffelvagnar, till exempel att de har chassi med gafflar och ett hydraulsystem. De har emellertid ytterligare funktioner för att lyfta lasten högre, stapla lasten, fungera som arbetsbord eller väga lasten, vilket uppenbart kräver mer avancerade eller kompletterande tekniska komponenter. För att ovannämnda funktioner, som är specifika för höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg, ska kunna utföras är kraven när det gäller gafflarnas, chassiernas och hydraulsystemens styrka och konstruktion annorlunda än när det gäller gaffelvagnar. För att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg ska kunna utföra dessa funktioner är de dessutom betydligt dyrare än gaffelvagnar (upp till tio gånger så dyra).

2.4.2   Tillverkningsprocess

| (16) | Översynen visar att det finns avsevärda skillnader mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg när det gäller tillverkningsprocessen eftersom de senare behöver ytterligare komponenter och därmed andra tillverkningssteg än gaffelvagnar. Översynen visar att chassiets ram måste vara mycket högre och att det behövs ett annat hydraulsystem på höglyftare och staplare för att lasten ska kunna lyftas upp högre. På lyftvagnar med våg finns en våg inbyggd i chassiet, vilket innebär att gaffelstrukturen skiljer sig helt och hållet från gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(16)

Översynen visar att det finns avsevärda skillnader mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg när det gäller tillverkningsprocessen eftersom de senare behöver ytterligare komponenter och därmed andra tillverkningssteg än gaffelvagnar. Översynen visar att chassiets ram måste vara mycket högre och att det behövs ett annat hydraulsystem på höglyftare och staplare för att lasten ska kunna lyftas upp högre. På lyftvagnar med våg finns en våg inbyggd i chassiet, vilket innebär att gaffelstrukturen skiljer sig helt och hållet från gaffelvagnar.

2.4.3   Typiska användningsområden för gaffelvagnar/höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg

| (17) | Gaffelvagnar är vanliga inom lasthantering, distribution och lagerhantering av varor. De används såväl inom tillverkningsindustrin som inom detaljhandeln. Gaffelvagnar är konstruerade för att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att kunna transportera den, till exempel i distributionsfordon, på lager, tillverkningsanläggningar eller till och med inom detaljhandeln. Den typiska högsta lyftkapaciteten för gaffelvagnar är omkring 210 mm. Dessutom anses gaffelvagnar vara ett nödvändigt komplement till andra lasthanteringsenheter, till exempel gaffeltruckar. Det krävs ingen speciell utbildning för att använda gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(17)

Gaffelvagnar är vanliga inom lasthantering, distribution och lagerhantering av varor. De används såväl inom tillverkningsindustrin som inom detaljhandeln. Gaffelvagnar är konstruerade för att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att kunna transportera den, till exempel i distributionsfordon, på lager, tillverkningsanläggningar eller till och med inom detaljhandeln. Den typiska högsta lyftkapaciteten för gaffelvagnar är omkring 210 mm. Dessutom anses gaffelvagnar vara ett nödvändigt komplement till andra lasthanteringsenheter, till exempel gaffeltruckar. Det krävs ingen speciell utbildning för att använda gaffelvagnar.

| (18) | Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg huvudsakligen har samma användare som gaffelvagnar, men att deras användningsområden skiljer sig åt. De används till exempel för att lyfta lasten högre, stapla lasten, som arbetsbord eller för att väga lasten. På grund av deras specifika egenskaper och användningsområden används inte höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg lika mycket som gaffelvagnar. Därför uppgår deras försäljningsvolym endast till omkring en tiondel av gaffelvagnars försäljningsvolym på gemenskapens marknad. Dessutom krävs det, till skillnad från när det gäller gaffelvagnar, särskild utbildning för att använda höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. |
| --- | --- |

(18)

Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg huvudsakligen har samma användare som gaffelvagnar, men att deras användningsområden skiljer sig åt. De används till exempel för att lyfta lasten högre, stapla lasten, som arbetsbord eller för att väga lasten. På grund av deras specifika egenskaper och användningsområden används inte höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg lika mycket som gaffelvagnar. Därför uppgår deras försäljningsvolym endast till omkring en tiondel av gaffelvagnars försäljningsvolym på gemenskapens marknad. Dessutom krävs det, till skillnad från när det gäller gaffelvagnar, särskild utbildning för att använda höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg.

2.4.4   Utbytbarhet

| (19) | Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg har mycket mer specifika användningsområden än gaffelvagnar. Höglyftare/staplare används för att lyfta lasten högre, för att stuva lasten i lagerutrymmen och för att stapla en lastpall ovanpå en annan medan saxliftar används för att lyfta upp lasten till arbetsnivå och lyftvagnar med våg används för att väga lasten. |
| --- | --- |

(19)

Översynen visar att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg har mycket mer specifika användningsområden än gaffelvagnar. Höglyftare/staplare används för att lyfta lasten högre, för att stuva lasten i lagerutrymmen och för att stapla en lastpall ovanpå en annan medan saxliftar används för att lyfta upp lasten till arbetsnivå och lyftvagnar med våg används för att väga lasten.

| (20) | I mycket begränsad omfattning kan vissa typer av höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg (till exempel lyftvagnar med våg) lyfta och flytta lasten på samma sätt som gaffelvagnar. Att ersätta gaffelvagnar med höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg vore emellertid varken praktiskt eller ergonomiskt riktigt, eftersom gaffelvagnar är enklare att använda när lasten bara ska lyftas och flyttas, medan höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg är mycket dyrare än gaffelvagnar och det krävs särskild utbildning för att kunna använda dem. Dessutom kan permanent användning av höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg i stället för gaffelvagnar i vissa fall innebära att de viktigaste funktionerna hos höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg förstörs. På lyftvagnar med våg är vågen till exempel så ömtålig att den kan skadas om lyftvagnarna används för att lyfta och flytta lasten. |
| --- | --- |

(20)

I mycket begränsad omfattning kan vissa typer av höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg (till exempel lyftvagnar med våg) lyfta och flytta lasten på samma sätt som gaffelvagnar. Att ersätta gaffelvagnar med höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg vore emellertid varken praktiskt eller ergonomiskt riktigt, eftersom gaffelvagnar är enklare att använda när lasten bara ska lyftas och flyttas, medan höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg är mycket dyrare än gaffelvagnar och det krävs särskild utbildning för att kunna använda dem. Dessutom kan permanent användning av höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg i stället för gaffelvagnar i vissa fall innebära att de viktigaste funktionerna hos höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg förstörs. På lyftvagnar med våg är vågen till exempel så ömtålig att den kan skadas om lyftvagnarna används för att lyfta och flytta lasten.

| (21) | Å andra sidan fastställdes det vid översynen att gaffelvagnar inte kan ersätta höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. De senares funktioner är nödvändiga på en specifik marknad där slutanvändarna har särskilda krav och behov. |
| --- | --- |

(21)

Å andra sidan fastställdes det vid översynen att gaffelvagnar inte kan ersätta höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg. De senares funktioner är nödvändiga på en specifik marknad där slutanvändarna har särskilda krav och behov.

| (22) | Kommissionen undersökte även om de väsentliga delarna, dvs. chassierna och hydraulsystemen, var utbytbara. I detta hänseende visar översynen att vare sig chassin eller hydraulsystem är utbytbara mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg på grund av att deras konstruktion och egenskaper skiljer sig åt. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen undersökte även om de väsentliga delarna, dvs. chassierna och hydraulsystemen, var utbytbara. I detta hänseende visar översynen att vare sig chassin eller hydraulsystem är utbytbara mellan gaffelvagnar och höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg på grund av att deras konstruktion och egenskaper skiljer sig åt.

2.5   Slutsats när det gäller definition av den berörda produkten

| (23) | Genom översynen kunde man fastställa att på grund av olika och kompletterande tekniska egenskaper, olika användningsområden och tillverkningsprocesser omfattas inte höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg av definitionen för gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, vilka omfattas av gällande antidumpningsåtgärder. Detta var också anledningen till att kommissionen inte ansåg att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skulle omfattas av den ursprungliga undersökningens definition av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

Genom översynen kunde man fastställa att på grund av olika och kompletterande tekniska egenskaper, olika användningsområden och tillverkningsprocesser omfattas inte höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg av definitionen för gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, vilka omfattas av gällande antidumpningsåtgärder. Detta var också anledningen till att kommissionen inte ansåg att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skulle omfattas av den ursprungliga undersökningens definition av den berörda produkten.

| (24) | Därför anses det lämpligt att tydliggöra att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skiljer sig från gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa och inte omfattas av definitionen av den berörda produkt som omfattas av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(24)

Därför anses det lämpligt att tydliggöra att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg skiljer sig från gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa och inte omfattas av definitionen av den berörda produkt som omfattas av antidumpningsåtgärderna.

| (25) | Berörda parter har underrättats om ovanstående slutsatser. |
| --- | --- |

(25)

Berörda parter har underrättats om ovanstående slutsatser.

| (26) | En part hävdade att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg och gaffelvagnar kunde betraktas som en enda teknisk enhet, men den tillgängliga informationen rättfärdigar inte en sådan slutsats. Alla övriga parter som lämnade in synpunkter godtog kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(26)

En part hävdade att höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg och gaffelvagnar kunde betraktas som en enda teknisk enhet, men den tillgängliga informationen rättfärdigar inte en sådan slutsats. Alla övriga parter som lämnade in synpunkter godtog kommissionens slutsatser.

| (27) | Med tanke på ovanstående anses det lämpligt att ändra den ursprungliga förordningen för att tydliggöra definitionen av produkten. |
| --- | --- |

(27)

Med tanke på ovanstående anses det lämpligt att ändra den ursprungliga förordningen för att tydliggöra definitionen av produkten.

| (28) | Eftersom den aktuella översynen är begränsad till tydliggörandet av definitionen av den berörda produkten och eftersom höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och den påföljande antidumpningsåtgärden, anses det lämpligt att slutsatserna tillämpas från och med det datum då den ursprungliga förordningen trädde i kraft, inklusive eventuell import som omfattades av provisoriska tullar mellan den 29 januari 2005 och den 21 juli 2005. Kommission har inte funnit några avgörande skäl som skulle hindra tillämpningen av en sådan retroaktiv bestämmelse. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom den aktuella översynen är begränsad till tydliggörandet av definitionen av den berörda produkten och eftersom höglyftare, staplare, saxliftar och lyftvagnar med våg inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och den påföljande antidumpningsåtgärden, anses det lämpligt att slutsatserna tillämpas från och med det datum då den ursprungliga förordningen trädde i kraft, inklusive eventuell import som omfattades av provisoriska tullar mellan den 29 januari 2005 och den 21 juli 2005. Kommission har inte funnit några avgörande skäl som skulle hindra tillämpningen av en sådan retroaktiv bestämmelse.

| (29) | Därför bör de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning nr 1174/2005 och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning återbetalas eller efterskänkas för produkter som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1174/2005 ändrad genom denna förordning. |
| --- | --- |

(29)

Därför bör de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning nr 1174/2005 och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning återbetalas eller efterskänkas för produkter som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1174/2005 ändrad genom denna förordning.

| (30) | Återbetalning eller efterskänkning måste begäras av nationella tullmyndigheter i enlighet med tillämplig tullagstiftning. |
| --- | --- |

(30)

Återbetalning eller efterskänkning måste begäras av nationella tullmyndigheter i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

| (31) | Denna översyn påverkar inte det datum då förordning (EG) nr 1174/2005 upphör att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Denna översyn påverkar inte det datum då förordning (EG) nr 1174/2005 upphör att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1174/2005 ersätts härmed med följande:

”1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som omfattas av KN-nummer 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (TARIC-nummer 8427900010 och 8431200010) med ursprung i Folkrepubliken Kina. I denna förordning betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att kunna transportera den och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom exempelvis i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).”

Artikel 2

De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i den ursprungliga versionen av förordning (EG) nr 1174/2005 och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning ska återbetalas eller efterskänkas för produkter som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1174/2005 ändrad genom denna förordning.

Återbetalning eller efterskänkning måste begäras av nationella tullmyndigheter i enlighet med tillämplig tullagstiftning. I vederbörligen motiverade fall ska tidsfristen på tre år som fastställs genom artikel 236.2 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4) utökas med ett år.

4

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 22 juli 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2008.

På rådets vägnar

E. WOERTH

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 189, 21.7.2005, s. 1

2

(3)  EUT C 184, 7.8.2007, s. 11.

3

(4)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

4

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/5

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 685/2008

av den 17 juli 2008

om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 på import av odlad lax med ursprung i Norge

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.3,

med beaktande av kommissionens förslag och efter samråd med rådgivande kommittén,

och av följande skäl:

A.   FÖRFARANDET

1.   Nuvarande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 85/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Norge. Tullen infördes i form av ett lägsta importpris (MIP). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 85/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Norge. Tullen infördes i form av ett lägsta importpris (MIP).

2.   Begäran om granskning och inledande

| (2) | Den 20 februari 2007 mottog kommissionen en begäran om partiell interimsöversyn från följande medlemsstater: Italien, Litauen, Polen, Portugal och Spanien (nedan kallade sökandena) enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 februari 2007 mottog kommissionen en begäran om partiell interimsöversyn från följande medlemsstater: Italien, Litauen, Polen, Portugal och Spanien (nedan kallade sökandena) enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

| (3) | Sökandena har kunnats styrka att de förutsättningar som gällde när åtgärderna infördes har förändrats och att förändringarna är varaktiga till sin natur. Sökandena hävdade och har kunnat styrka att en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde och exportpriserna skulle leda till en minskning av dumpningen som ligger betydligt under nivån på de nuvarande åtgärderna. Att fortsätta tillämpa åtgärder på nuvarande nivå är därför inte längre nödvändigt för att motverka dumpning. De bevis som lämnades för detta ansågs tillräckliga för att motivera en granskning. |
| --- | --- |

(3)

Sökandena har kunnats styrka att de förutsättningar som gällde när åtgärderna infördes har förändrats och att förändringarna är varaktiga till sin natur. Sökandena hävdade och har kunnat styrka att en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde och exportpriserna skulle leda till en minskning av dumpningen som ligger betydligt under nivån på de nuvarande åtgärderna. Att fortsätta tillämpa åtgärder på nuvarande nivå är därför inte längre nödvändigt för att motverka dumpning. De bevis som lämnades för detta ansågs tillräckliga för att motivera en granskning.

| (4) | Följaktligen, och efter att ha samrått med rådgivande kommittén, inledde kommissionen den 21 april 2007, genom offentliggörandet av ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import av odlad lax med ursprung i Norge i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(4)

Följaktligen, och efter att ha samrått med rådgivande kommittén, inledde kommissionen den 21 april 2007, genom offentliggörandet av ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import av odlad lax med ursprung i Norge i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen (tillkännagivandet om inledande).

| (5) | Översynen begränsades till frågan om dumpning och syftade till att avgöra behovet av att fortsätta, avsluta eller ändra de nuvarande åtgärderna. |
| --- | --- |

(5)

Översynen begränsades till frågan om dumpning och syftade till att avgöra behovet av att fortsätta, avsluta eller ändra de nuvarande åtgärderna.

3.   Parter som berörs av förfarandet

| (6) | Kommissionen har officiellt meddelat alla kända exportörer och producenter i Norge, handlare, importörer och intresseorganisationer som man vet är berörda, samt företrädare för Konungariket Norge, om att förfarandet inletts. De berörda parterna fick en möjlighet att redovisa sina synpunkter skriftligt och att begära en utfrågning inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har officiellt meddelat alla kända exportörer och producenter i Norge, handlare, importörer och intresseorganisationer som man vet är berörda, samt företrädare för Konungariket Norge, om att förfarandet inletts. De berörda parterna fick en möjlighet att redovisa sina synpunkter skriftligt och att begära en utfrågning inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

4.   Stickprovsförfarandet

| (7) | I punkt 5 a i tillkännagivandet om inledande anges att kommissionen kan besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Som svar på begäran enligt punkt 5 a i) i tillkännagivandet om inledande lämnade 267 företag den begärda informationen inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 169 exporterande producenter av odlad lax. Exporten skedde antingen direkt eller indirekt via närstående och icke-närstående handlare. |
| --- | --- |

(7)

I punkt 5 a i tillkännagivandet om inledande anges att kommissionen kan besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Som svar på begäran enligt punkt 5 a i) i tillkännagivandet om inledande lämnade 267 företag den begärda informationen inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 169 exporterande producenter av odlad lax. Exporten skedde antingen direkt eller indirekt via närstående och icke-närstående handlare.

| (8) | Men tanke på det stora antalet företag som berördes beslutade man att tillämpa stickprovsförfarandet. I det syftet utvaldes ett antal producerande företag med de största exportvolymerna till gemenskapen (exporterande producenter), i samråd med företrädare för det norska näringslivet. Företrädarna för det norska näringslivet föreslog att man skulle ta med i) ett producerande företag som inte exporterade på egen hand utan enbart via icke närstående handlare i Norge och ii) två exportörer som inte var producenter av den berörda produkten i stickprovsundersökningen. Detta var oacceptabelt, eftersom det inte gavs tillräckliga garantier för att exportförsäljningen till gemenskapen via icke-närstående handlare faktiskt skulle kunna identifieras för det producerande företaget. När det gällde exportörer utan egen produktion av lax kunde inget normalvärde fastställas och därför kunde ingen tull fastställas för dessa företag. |
| --- | --- |

(8)

Men tanke på det stora antalet företag som berördes beslutade man att tillämpa stickprovsförfarandet. I det syftet utvaldes ett antal producerande företag med de största exportvolymerna till gemenskapen (exporterande producenter), i samråd med företrädare för det norska näringslivet. Företrädarna för det norska näringslivet föreslog att man skulle ta med i) ett producerande företag som inte exporterade på egen hand utan enbart via icke närstående handlare i Norge och ii) två exportörer som inte var producenter av den berörda produkten i stickprovsundersökningen. Detta var oacceptabelt, eftersom det inte gavs tillräckliga garantier för att exportförsäljningen till gemenskapen via icke-närstående handlare faktiskt skulle kunna identifieras för det producerande företaget. När det gällde exportörer utan egen produktion av lax kunde inget normalvärde fastställas och därför kunde ingen tull fastställas för dessa företag.

| (9) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen täcker det valda stickprovet största möjliga representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De exporterande producenter som valdes ut i det slutgiltiga urvalet svarade för minst 60 % av den rapporterade volymen av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen täcker det valda stickprovet största möjliga representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De exporterande producenter som valdes ut i det slutgiltiga urvalet svarade för minst 60 % av den rapporterade volymen av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen.

| (10) | Vad gäller importörer, och för att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det behövdes några stickprov, krävdes det i punkt 5 a ii i tillkännagivandet om inledande att de sökande importörerna i gemenskapen skulle skicka in den information som anges i denna punkt. Endast fyra importörer i gemenskapens besvarade provtagningsblanketten. Med tanke på det låga antalet samarbetande importörer krävdes ingen stickprovsundersökning i detta fall. |
| --- | --- |

(10)

Vad gäller importörer, och för att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det behövdes några stickprov, krävdes det i punkt 5 a ii i tillkännagivandet om inledande att de sökande importörerna i gemenskapen skulle skicka in den information som anges i denna punkt. Endast fyra importörer i gemenskapens besvarade provtagningsblanketten. Med tanke på det låga antalet samarbetande importörer krävdes ingen stickprovsundersökning i detta fall.

| (11) | Kommissionen sökte och kontrollerade all information som bedömdes nödvändig för att avgöra frågan om dumpning. I det syftet uppmanade kommissionen samtliga parter som man visste var berörda och alla andra parter som hade gett sig tillkänna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande att samarbeta i det pågående förfarandet och fylla i relevanta frågeformulär. Totalt 267 producenter och exportörer i Norge, företrädarna för gemenskapens laxproducenter och regeringarna i Irland och Skottland samarbetade med kommissionen och redovisade sina ståndpunkter. Dessutom skickade fyra importörer och de sex norska exporterande producenter som deltog i stickprovsundersökningen in fullständiga frågeformulär inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen sökte och kontrollerade all information som bedömdes nödvändig för att avgöra frågan om dumpning. I det syftet uppmanade kommissionen samtliga parter som man visste var berörda och alla andra parter som hade gett sig tillkänna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande att samarbeta i det pågående förfarandet och fylla i relevanta frågeformulär. Totalt 267 producenter och exportörer i Norge, företrädarna för gemenskapens laxproducenter och regeringarna i Irland och Skottland samarbetade med kommissionen och redovisade sina ståndpunkter. Dessutom skickade fyra importörer och de sex norska exporterande producenter som deltog i stickprovsundersökningen in fullständiga frågeformulär inom den angivna tidsfristen.

| (12) | Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:






  a) | Importörer/förädlare/användare







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:

a)

Importörer/förädlare/användare

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Tyskland

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Tyskland

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Nederländerna

| — | Hätälä Oy, Oulu, Finland |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Finland

| b) | Exporterande producenter i Norge (koncernnivå)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norge |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande producenter i Norge (koncernnivå)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norge

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge

| (13) | De två största norska exporterande producenterna, dvs. Marine Harvest AS och Hallvard Leroy AS, svarade för över 44 % av den totala produktion som rapporterades av de samarbetande norska producenterna och 45 % av den norska exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(13)

De två största norska exporterande producenterna, dvs. Marine Harvest AS och Hallvard Leroy AS, svarade för över 44 % av den totala produktion som rapporterades av de samarbetande norska producenterna och 45 % av den norska exporten till gemenskapen.

| (14) | Den information som lämnades av de övriga fyra företag som ingick i stickprovsundersökningen blev föremål för en grundlig skrivbordsanalys och det upptäcktes att deras produktionskostnader och exportpriser i stort sett låg i linje med de besökta företagens. |
| --- | --- |

(14)

Den information som lämnades av de övriga fyra företag som ingick i stickprovsundersökningen blev föremål för en grundlig skrivbordsanalys och det upptäcktes att deras produktionskostnader och exportpriser i stort sett låg i linje med de besökta företagens.

| (15) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(15)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att bli hörda.

5.   Undersökningsperiod

| (16) | Undersökningen av dumpningen omfattade perioden från den 1 januari 2006 till den 31 december 2006 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen av dumpningen omfattade perioden från den 1 januari 2006 till den 31 december 2006 (nedan kallad översynsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKNANDE PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (17) | Den produkt som granskas är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. odlad (till skillnad från viltlevande) lax, oavsett om den är filead, färsk, kyld eller fryst med ursprung i Norge (nedan kallad den berörda produkten). Definitionen utesluter andra liknande odlade fiskprodukter, såsom stor (lax)öring, biomassa (levande lax) samt vild lax och förädlade produkter såsom rökt lax. |
| --- | --- |

(17)

Den produkt som granskas är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. odlad (till skillnad från viltlevande) lax, oavsett om den är filead, färsk, kyld eller fryst med ursprung i Norge (nedan kallad den berörda produkten). Definitionen utesluter andra liknande odlade fiskprodukter, såsom stor (lax)öring, biomassa (levande lax) samt vild lax och förädlade produkter såsom rökt lax.

| (18) | Produkten kan för närvarande klassificeras med KN-koderna ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 och ex 0304 29 13 som motsvarar olika beredningsformer av fisken (färsk eller kyld fisk, färska eller kylda kotletter, fryst fisk och frysta filéer). |
| --- | --- |

(18)

Produkten kan för närvarande klassificeras med KN-koderna ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 och ex 0304 29 13 som motsvarar olika beredningsformer av fisken (färsk eller kyld fisk, färska eller kylda kotletter, fryst fisk och frysta filéer).

2.   Likadan produkt

| (19) | Enligt vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och som bekräftas av denna undersökning, befanns den berörda produkten och de produkter som produceras och säljs på hemmamarknaden i Norge ha samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användning. De bedömdes därför vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen. Eftersom denna granskning begränsades till att gälla dumpning drogs inga slutsatser med avseende på produkter som producerats och sålts av gemenskapens industri på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(19)

Enligt vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och som bekräftas av denna undersökning, befanns den berörda produkten och de produkter som produceras och säljs på hemmamarknaden i Norge ha samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användning. De bedömdes därför vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen. Eftersom denna granskning begränsades till att gälla dumpning drogs inga slutsatser med avseende på produkter som producerats och sålts av gemenskapens industri på gemenskapens marknad.

C.   DUMPNING

1.   Allmänt

| (20) | De norska producenterna av odlad lax sålde produkten till gemenskapen antingen direkt eller via närstående eller icke-närstående handlare. Enbart identifierbara försäljningar avsedda för gemenskapsmarknaden som gjordes direkt eller via anknutna företag baserade i Norge utnyttjades för att beräkna exportpriset på producentnivå. |
| --- | --- |

(20)

De norska producenterna av odlad lax sålde produkten till gemenskapen antingen direkt eller via närstående eller icke-närstående handlare. Enbart identifierbara försäljningar avsedda för gemenskapsmarknaden som gjordes direkt eller via anknutna företag baserade i Norge utnyttjades för att beräkna exportpriset på producentnivå.

2.   Normalvärde

| (21) | För att bestämma normalvärdet bestämde kommissionen först för var och en av de exporterande producenterna som ingick i stickprovsundersökningen om den totala försäljningen av odlad lax på hemmamarknaden var representativ jämfört med den totala exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ när den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden var minst 5 % av företagets totala exportvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(21)

För att bestämma normalvärdet bestämde kommissionen först för var och en av de exporterande producenterna som ingick i stickprovsundersökningen om den totala försäljningen av odlad lax på hemmamarknaden var representativ jämfört med den totala exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ när den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden var minst 5 % av företagets totala exportvolym till gemenskapen.

| (22) | För att avgöra om försäljningen på hemmamarknaden var representativ bortsåg man från försäljning till icke-närstående handlare i Norge som hade exportlicens under översynsperioden, eftersom slutdestinationen för den försäljningen inte kunde fastställas med säkerhet. Undersökningen kunde i själva verket visa att denna försäljning till övervägande del var avsedd för export till tredje lands marknader och därför inte såldes för inhemsk konsumtion. |
| --- | --- |

(22)

För att avgöra om försäljningen på hemmamarknaden var representativ bortsåg man från försäljning till icke-närstående handlare i Norge som hade exportlicens under översynsperioden, eftersom slutdestinationen för den försäljningen inte kunde fastställas med säkerhet. Undersökningen kunde i själva verket visa att denna försäljning till övervägande del var avsedd för export till tredje lands marknader och därför inte såldes för inhemsk konsumtion.

| (23) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag med en totalt sett representativ försäljning på hemmamarknaden, som var identisk eller direkt jämförbar med de typer som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag med en totalt sett representativ försäljning på hemmamarknaden, som var identisk eller direkt jämförbar med de typer som såldes för export till gemenskapen.

| (24) | Försäljningen av en viss produkt på hemmamarknaden betraktades som tillräckligt representativ när volymen för den produkttypen som såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under översynsperioden representerade 5 % eller mer av den totala volymen för en jämförbar produkt som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

Försäljningen av en viss produkt på hemmamarknaden betraktades som tillräckligt representativ när volymen för den produkttypen som såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under översynsperioden representerade 5 % eller mer av den totala volymen för en jämförbar produkt som såldes för export till gemenskapen.

| (25) | En undersökning gjordes också av om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden i representativa kvantiteter kunde anses ha skett i samband med normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, genom att fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella typen. Detta gjordes genom att fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje exporterad produkttyp på hemmamarknaden under översynsperioden enligt följande. |
| --- | --- |

(25)

En undersökning gjordes också av om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden i representativa kvantiteter kunde anses ha skett i samband med normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, genom att fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella typen. Detta gjordes genom att fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje exporterad produkttyp på hemmamarknaden under översynsperioden enligt följande.

| (26) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som motsvarar eller som ligger ovanför den beräknade produktionskostnaden, motsvarade över 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det viktade genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller var högre än produktionskostnaden, baserades normalvärdet på de faktiska priserna på hemmamarknaden. Priset beräknades som ett viktat genomsnitt för priserna på all försäljning på hemmamarknaden av den typ som ägt rum under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller ej. |
| --- | --- |

(26)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som motsvarar eller som ligger ovanför den beräknade produktionskostnaden, motsvarade över 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det viktade genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller var högre än produktionskostnaden, baserades normalvärdet på de faktiska priserna på hemmamarknaden. Priset beräknades som ett viktat genomsnitt för priserna på all försäljning på hemmamarknaden av den typ som ägt rum under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller ej.

| (27) | Om volymen för lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller om det viktade genomsnittliga priset för den typen låg under produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett viktat genomsnitt för lönsam försäljning av enbart den produkttypen, under förutsättning att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den totala försäljningsvolymen av den typen. |
| --- | --- |

(27)

Om volymen för lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller om det viktade genomsnittliga priset för den typen låg under produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett viktat genomsnitt för lönsam försäljning av enbart den produkttypen, under förutsättning att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den totala försäljningsvolymen av den typen.

| (28) | Om volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, ansågs det att den speciella produkttypen såldes i tillräcklig mängd för att priset på hemmamarknaden skulle utgöra en lämplig grund för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(28)

Om volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, ansågs det att den speciella produkttypen såldes i tillräcklig mängd för att priset på hemmamarknaden skulle utgöra en lämplig grund för att fastställa normalvärdet.

| (29) | Om priserna på hemmamarknaden för en viss produkt som sålts av en exporterande producent inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas. |
| --- | --- |

(29)

Om priserna på hemmamarknaden för en viss produkt som sålts av en exporterande producent inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas.

| (30) | Först undersökte man om normalvärdet kunde fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden från andra producenter i Norge i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. Eftersom det i detta fall inte fanns tillgång till fler pålitliga priser från andra producenter, användes det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Först undersökte man om normalvärdet kunde fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden från andra producenter i Norge i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. Eftersom det i detta fall inte fanns tillgång till fler pålitliga priser från andra producenter, användes det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (31) | I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen beräknade kommissionen därför ett normalvärde genom att till varje exporterande producents produktionskostnader för de exporterade produkttyperna, i förekommande fall justerade, lägga ett rimligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen beräknade kommissionen därför ett normalvärde genom att till varje exporterande producents produktionskostnader för de exporterade produkttyperna, i förekommande fall justerade, lägga ett rimligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal.

| (32) | I samtliga fall fastställdes försäljning, allmänna och administrativa kostnader enligt de metoder som anges artikel 2.6 i grundförordningen. I det syftet undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(32)

I samtliga fall fastställdes försäljning, allmänna och administrativa kostnader enligt de metoder som anges artikel 2.6 i grundförordningen. I det syftet undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (33) | Ingen av de sex exporterande producenter för vilka normalvärdet måste beräknas hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Därför kunde inte den metod som beskrivs i artikel 2.6 användas. Artikel 2.6 a kunde inte tillämpas eftersom ingen av de berörda exporterade producenterna hade representativ försäljning på hemmamarknaden. Artikel 2.6 b kunde inte heller tillämpas, eftersom man fann att försäljningen av den allmänna kategorin av produkter på hemmamarknaderna inte utgjorde ett led i den normala handeln. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinsterna fastställdes därför enligt artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av en annan rimlig metod. Därför, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, ansågs det att en vinstmarginal på 30 % och försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på 3 % skulle vara rimligt med hänsyn till de siffror för försäljningen på hemmamarknaden som rapporterats av de sex exporterande producenterna under översynsperioden. |
| --- | --- |

(33)

Ingen av de sex exporterande producenter för vilka normalvärdet måste beräknas hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Därför kunde inte den metod som beskrivs i artikel 2.6 användas. Artikel 2.6 a kunde inte tillämpas eftersom ingen av de berörda exporterade producenterna hade representativ försäljning på hemmamarknaden. Artikel 2.6 b kunde inte heller tillämpas, eftersom man fann att försäljningen av den allmänna kategorin av produkter på hemmamarknaderna inte utgjorde ett led i den normala handeln. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinsterna fastställdes därför enligt artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av en annan rimlig metod. Därför, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, ansågs det att en vinstmarginal på 30 % och försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på 3 % skulle vara rimligt med hänsyn till de siffror för försäljningen på hemmamarknaden som rapporterats av de sex exporterande producenterna under översynsperioden.

| (34) | De norska exporterande producenterna ifrågasatte tillämpningen av en vinstmarginal på 30 % och hävdade att den inte skulle motsvara några faktiska siffror för normala marginaler i fiskodlingsbranschen. Det fanns emellertid inget i materialet som pekade på att de vinstbelopp som beräknats enligt ovan skulle överstiga den vinst som normalt gjordes av andra exporterande producenter på försäljningen av produkter i samma allmänna kategori på hemmamarknaden i ursprungslandet under översynsperioden. Som redan påpekats ovan baserades faktiskt vinstmarginalen som tillämpades på faktiska, kontrollerade siffror. Detta argument måste därför tillbakavisas. |
| --- | --- |

(34)

De norska exporterande producenterna ifrågasatte tillämpningen av en vinstmarginal på 30 % och hävdade att den inte skulle motsvara några faktiska siffror för normala marginaler i fiskodlingsbranschen. Det fanns emellertid inget i materialet som pekade på att de vinstbelopp som beräknats enligt ovan skulle överstiga den vinst som normalt gjordes av andra exporterande producenter på försäljningen av produkter i samma allmänna kategori på hemmamarknaden i ursprungslandet under översynsperioden. Som redan påpekats ovan baserades faktiskt vinstmarginalen som tillämpades på faktiska, kontrollerade siffror. Detta argument måste därför tillbakavisas.

3.   Exportpris

| (35) | I alla de fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(35)

I alla de fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (36) | Om exportförsäljningen skedde via närstående handlare beräknades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en icke-närstående köpare, i vederbörlig ordning justerat med alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I det syftet användes respektive handlares faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader under översynsperioden. När det gällde vinsten bestämdes det på grundval av tillgänglig information, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, att en vinst på 2 % var rimlig för en handlare i denna bransch. |
| --- | --- |

(36)

Om exportförsäljningen skedde via närstående handlare beräknades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en icke-närstående köpare, i vederbörlig ordning justerat med alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I det syftet användes respektive handlares faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader under översynsperioden. När det gällde vinsten bestämdes det på grundval av tillgänglig information, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, att en vinst på 2 % var rimlig för en handlare i denna bransch.

| (37) | Som angetts ovan i skäl 21 var det inte möjligt att med säkerhet bestämma slutdestinationen för den exporterade produkten i de fall när försäljningen ägde rum via icke-närstående handlare. Därför gick det inte att fastställa om en viss försäljning gjordes till en kund i gemenskapen eller annat tredje land, och man bestämde därför att bortse från försäljning till icke-närstående handlare. Gemenskapens företag i branschen protesterade mot denna strategi och hävdade att sådan försäljning borde undersökas eftersom lax såldes via icke-närstående handlare som kom in på gemenskapens marknad med priser under lägsta importpris. |
| --- | --- |

(37)

Som angetts ovan i skäl 21 var det inte möjligt att med säkerhet bestämma slutdestinationen för den exporterade produkten i de fall när försäljningen ägde rum via icke-närstående handlare. Därför gick det inte att fastställa om en viss försäljning gjordes till en kund i gemenskapen eller annat tredje land, och man bestämde därför att bortse från försäljning till icke-närstående handlare. Gemenskapens företag i branschen protesterade mot denna strategi och hävdade att sådan försäljning borde undersökas eftersom lax såldes via icke-närstående handlare som kom in på gemenskapens marknad med priser under lägsta importpris.

| (38) | Man bör komma ihåg att när exportpriset fastställs bör försäljningen till den första oberoende kunden beaktas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Därför är grossistpriset från den första oberoende kunden irrelevant när det gäller att bestämma om det förekommer dumpning. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(38)

Man bör komma ihåg att när exportpriset fastställs bör försäljningen till den första oberoende kunden beaktas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Därför är grossistpriset från den första oberoende kunden irrelevant när det gäller att bestämma om det förekommer dumpning. Detta argument måste därför avvisas.

4.   Jämförelse

| (39) | Jämförelsen mellan normalvärde och exportpriser gjordes fritt fabrik. |
| --- | --- |

(39)

Jämförelsen mellan normalvärde och exportpriser gjordes fritt fabrik.

| (40) | För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset, togs vederbörlig hänsyn genom en justering av skillnader som påverkade priser och prisjämförelser i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i alla fall där de ansågs rimliga, korrekta och hade stöd av styrkta bevis. På den grunden gjordes justeringar för skillnader i rabatter, avdrag, transporter, försäkring, hantering, lastning och därmed förknippade kostnader, förpackning, kredit och importavgifter. |
| --- | --- |

(40)

För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset, togs vederbörlig hänsyn genom en justering av skillnader som påverkade priser och prisjämförelser i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i alla fall där de ansågs rimliga, korrekta och hade stöd av styrkta bevis. På den grunden gjordes justeringar för skillnader i rabatter, avdrag, transporter, försäkring, hantering, lastning och därmed förknippade kostnader, förpackning, kredit och importavgifter.

5.   Dumpning

5.1   Företagen som ingick i stickprovsundersökningen

| (41) | För de exporterande producenter som ingick i stickprovsundersökningen beräknades en individuell dumpningsmarginal. För dessa företag jämfördes det viktade genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det viktade genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av berörd produkt, enligt vad som anges i artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

För de exporterande producenter som ingick i stickprovsundersökningen beräknades en individuell dumpningsmarginal. För dessa företag jämfördes det viktade genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det viktade genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av berörd produkt, enligt vad som anges i artikel 2.11 i grundförordningen.

5.2   Företag som inte ingick i stickprovsundersökningen

| (42) | När det gällde de samarbetande exporterande producenter som inte ingick i stickprovsundersökningen upptäcktes det att deras exportpriser för huvuddelen av deras försäljning i stort sett låg i linje med priserna från de exportörer som ingick i stickprovsundersökningen. I avsaknad av information som styrker motsatsen ansågs det därför att stickprovsresultaten var representativa för alla övriga exportörer. |
| --- | --- |

(42)

När det gällde de samarbetande exporterande producenter som inte ingick i stickprovsundersökningen upptäcktes det att deras exportpriser för huvuddelen av deras försäljning i stort sett låg i linje med priserna från de exportörer som ingick i stickprovsundersökningen. I avsaknad av information som styrker motsatsen ansågs det därför att stickprovsresultaten var representativa för alla övriga exportörer.

5.3   Företag som inte samarbetade

| (43) | Med tanke på den mycket höga samarbetsnivån, dvs. nästan 100 %, drogs också slutsatsen att dumpningsmarginalerna för de samarbetande exporterande producenter som deltog i stickprovsundersökningen var representativa för Norge. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på den mycket höga samarbetsnivån, dvs. nästan 100 %, drogs också slutsatsen att dumpningsmarginalerna för de samarbetande exporterande producenter som deltog i stickprovsundersökningen var representativa för Norge.

5.4   Dumpningsmarginaler

| (44) | På grundval av ovanstående är dumpningsmarginalerna, uttryckta som en procentuell andel av priset cif, netto, fritt gemenskapens gräns, före tull, följande:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

På grundval av ovanstående är dumpningsmarginalerna, uttryckta som en procentuell andel av priset cif, netto, fritt gemenskapens gräns, före tull, följande:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen för alla de sex exporterande företagen är – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen för alla de sex exporterande företagen är – 16,1 %.

D.   SANNOLIKHETEN FÖR ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Allmänt

| (46) | Eftersom den dumpning som upptäcktes under översynsperioden var under miniminivån, undersöktes även om det fanns sannolikhet för att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, dvs. om omständigheterna under översynsperioden var hållbara på lång sikt. I detta avseende undersöktes framför allt följande fyra aspekter: i) normalvärdets utveckling, ii) utvecklingen för exportvolymer och priser till gemenskapen och andra tredje länder, iii) produktionsvolymer och kapacitet i Norge och iv) läget i den norska industrin. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom den dumpning som upptäcktes under översynsperioden var under miniminivån, undersöktes även om det fanns sannolikhet för att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, dvs. om omständigheterna under översynsperioden var hållbara på lång sikt. I detta avseende undersöktes framför allt följande fyra aspekter: i) normalvärdets utveckling, ii) utvecklingen för exportvolymer och priser till gemenskapen och andra tredje länder, iii) produktionsvolymer och kapacitet i Norge och iv) läget i den norska industrin.

2.   Normalvärdets utveckling

| (47) | För den övervägande majoriteten av exporttransaktionerna (dvs. för 99 %) beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av de exporterande producenternas produktionskostnader genom tillägg av ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Därför ansågs det lämpligt att undersöka den troliga utvecklingen av produktionskostnaden i Norge som en ersättning för inhemska priser, för att fastställa normalvärdets förmodade utveckling. |
| --- | --- |

(47)

För den övervägande majoriteten av exporttransaktionerna (dvs. för 99 %) beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av de exporterande producenternas produktionskostnader genom tillägg av ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Därför ansågs det lämpligt att undersöka den troliga utvecklingen av produktionskostnaden i Norge som en ersättning för inhemska priser, för att fastställa normalvärdets förmodade utveckling.

| (48) | Undersökningen visade att kostnadsstrukturen för de norska exporterande producenterna har förblivit stabil under hela översynsperioden. Under översynsperioden har i själva verket produktionskostnaden per enhet för de undersökta företagen legat i genomsnitt 20–25 % under lägsta importpris. |
| --- | --- |

(48)

Undersökningen visade att kostnadsstrukturen för de norska exporterande producenterna har förblivit stabil under hela översynsperioden. Under översynsperioden har i själva verket produktionskostnaden per enhet för de undersökta företagen legat i genomsnitt 20–25 % under lägsta importpris.

| (49) | När det gäller den troliga utvecklingen undersöktes flera olika faktorer som påverkar enhetskostnadernas nivå, till exempel kostnaderna för foder, kostnaderna för smolt, effekterna av konsolideringen av den norska laxindustrin och den ökade användningen av ny och allt mer kostnadseffektiv teknik. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller den troliga utvecklingen undersöktes flera olika faktorer som påverkar enhetskostnadernas nivå, till exempel kostnaderna för foder, kostnaderna för smolt, effekterna av konsolideringen av den norska laxindustrin och den ökade användningen av ny och allt mer kostnadseffektiv teknik.

| (50) | Kostnaden för foder, som utgör 50–60 % av totalkostnaderna, ansågs vara en pålitlig indikator för den totala kostnadsutvecklingen. Detta bekräftas också av industrianalytiker specialiserade på denna bransch. Vissa berörda parter hävdade att totalkostnaderna skulle ha ökat efter översynsperioden och förmodligen skulle öka ytterligare, dvs. med minst 30 % till utgången av 2008, i jämförelse med början på översynsperioden, i första hand på grund av påstådda ökningar av foderpriserna. De hävdade dessutom att en kombination av stigande normalvärde med fallande exportpriser skulle resultera i en återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(50)

Kostnaden för foder, som utgör 50–60 % av totalkostnaderna, ansågs vara en pålitlig indikator för den totala kostnadsutvecklingen. Detta bekräftas också av industrianalytiker specialiserade på denna bransch. Vissa berörda parter hävdade att totalkostnaderna skulle ha ökat efter översynsperioden och förmodligen skulle öka ytterligare, dvs. med minst 30 % till utgången av 2008, i jämförelse med början på översynsperioden, i första hand på grund av påstådda ökningar av foderpriserna. De hävdade dessutom att en kombination av stigande normalvärde med fallande exportpriser skulle resultera i en återkommande dumpning.

| (51) | De berörda parterna lade inte fram någon särskild bevisning som stöd för den påstådda förväntade höjningen av foderkostnaderna med 30 %. En analys av den möjliga kostnadsutvecklingen kunde inte heller bekräfta påståendet. Till skillnad mot vad som har hävdats av de berörda parterna visade undersökningen att de bekräftade foderkostnaderna för de norska exporttillverkarna har varit mer eller mindre stabila under översynsperioden och de första tre kvartalen 2007. Tabell 1 i skäl 54 visar endast en smärre ökning av foderkostnaderna mellan 2006 och 2007. Undersökningen visade också att det höjda foderpriset orsakats av höjda priser på vissa beståndsdelar i fodret (råvaror) som fiskolja och fiskmjöl. Det bör noteras att fiskolja och fiskmjöl i viss utsträckning kan ersättas av andra råvaror i fiskfodret till lägre kostnader, till exempel vegetabiliska oljor och mjöl. Följaktligen skulle foderproducenterna normalt sett ändra sammansättningen av fiskfoder för att hålla de sammanlagda foderkostnaderna på så låg nivå som möjligt. Det kan därför förväntas att även om kostnaden för vissa beståndsdelar i fodret skulle öka, skulle detta inte få någon direkt linjär inverkan på de generella foderkostnaderna. Med andra ord: eventuella ökningar förekommer i betydligt lägre takt. Det kan också noteras att övriga kostnadsfaktorer som beskrivs i skälen 52 och 55–63 sannolikt har en dämpande och därmed kompenserande inverkan på eventuellt höjda foderkostnader. |
| --- | --- |

(51)

De berörda parterna lade inte fram någon särskild bevisning som stöd för den påstådda förväntade höjningen av foderkostnaderna med 30 %. En analys av den möjliga kostnadsutvecklingen kunde inte heller bekräfta påståendet. Till skillnad mot vad som har hävdats av de berörda parterna visade undersökningen att de bekräftade foderkostnaderna för de norska exporttillverkarna har varit mer eller mindre stabila under översynsperioden och de första tre kvartalen 2007. Tabell 1 i skäl 54 visar endast en smärre ökning av foderkostnaderna mellan 2006 och 2007. Undersökningen visade också att det höjda foderpriset orsakats av höjda priser på vissa beståndsdelar i fodret (råvaror) som fiskolja och fiskmjöl. Det bör noteras att fiskolja och fiskmjöl i viss utsträckning kan ersättas av andra råvaror i fiskfodret till lägre kostnader, till exempel vegetabiliska oljor och mjöl. Följaktligen skulle foderproducenterna normalt sett ändra sammansättningen av fiskfoder för att hålla de sammanlagda foderkostnaderna på så låg nivå som möjligt. Det kan därför förväntas att även om kostnaden för vissa beståndsdelar i fodret skulle öka, skulle detta inte få någon direkt linjär inverkan på de generella foderkostnaderna. Med andra ord: eventuella ökningar förekommer i betydligt lägre takt. Det kan också noteras att övriga kostnadsfaktorer som beskrivs i skälen 52 och 55–63 sannolikt har en dämpande och därmed kompenserande inverkan på eventuellt höjda foderkostnader.

| (52) | Vad gäller priset på smolt, som utgör runt 15 % av totalkostnaderna vid odling, visade undersökningen att priserna har sjunkit, vilket framgår av tabell 1 nedan. Även om det är svårt att exakt förutse kostnadsutvecklingen för smolt ansågs den ihållande sjunkande trend som syns i tabell 1 vara en tillförlitlig indikator som gör att man på rimliga grunder kan konstatera att samma trend kommer att råda även i framtiden. I undersökningen avslöjades i vilket fall inte någon markant förändring av kostnadsutvecklingen för smolt i framtiden; de berörda parterna har inte heller gjort detta gällande. |
| --- | --- |

(52)

Vad gäller priset på smolt, som utgör runt 15 % av totalkostnaderna vid odling, visade undersökningen att priserna har sjunkit, vilket framgår av tabell 1 nedan. Även om det är svårt att exakt förutse kostnadsutvecklingen för smolt ansågs den ihållande sjunkande trend som syns i tabell 1 vara en tillförlitlig indikator som gör att man på rimliga grunder kan konstatera att samma trend kommer att råda även i framtiden. I undersökningen avslöjades i vilket fall inte någon markant förändring av kostnadsutvecklingen för smolt i framtiden; de berörda parterna har inte heller gjort detta gällande.

| (53) | Eftersom kostnaderna för smolt och foder utgör minst 65 % av de sammanlagda kostnaderna och eftersom fiskolja och fiskmjöl delvis kan ersättas av andra billigare råvaror vid sammansättningen av fiskfodret (se skäl 51), drogs slutsatsen att den totala kostnaden troligen inte kommer att öka markant inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom kostnaderna för smolt och foder utgör minst 65 % av de sammanlagda kostnaderna och eftersom fiskolja och fiskmjöl delvis kan ersättas av andra billigare råvaror vid sammansättningen av fiskfodret (se skäl 51), drogs slutsatsen att den totala kostnaden troligen inte kommer att öka markant inom en överskådlig framtid.

| (54) | Tabell 1: Kostnadsutvecklingen för foder och smolt i norska kronor (per kilo lax – urtagen med huvud (källa: Kontali Analyse AS (4) (2008))










  Norge | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007
  (uppskattning) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foder | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Smolt | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

Tabell 1: Kostnadsutvecklingen för foder och smolt i norska kronor (per kilo lax – urtagen med huvud (källa: Kontali Analyse AS (4) (2008))

Norge

2003

2004

2005

2006

2007

(uppskattning)

Foder

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Smolt

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Gemenskapens industri motsatte sig efter offentliggörandet ovannämnda resultat och hävdade att foderkostnaderna borde ha delats upp enligt generation, eftersom foderkostnaderna under ett visst år inte påverkar kostnaderna för skörden under just det året utan kostnaderna för en kommande skörd. Resultaten för utvecklingen av foderkostnaderna återspeglar annars inte de verkliga förhållandena på rätt sätt. Denna invändning avvisades, eftersom faktiska kontrollerade foderkostnader uppdelade efter generation användes i analysen. |
| --- | --- |

(55)

Gemenskapens industri motsatte sig efter offentliggörandet ovannämnda resultat och hävdade att foderkostnaderna borde ha delats upp enligt generation, eftersom foderkostnaderna under ett visst år inte påverkar kostnaderna för skörden under just det året utan kostnaderna för en kommande skörd. Resultaten för utvecklingen av foderkostnaderna återspeglar annars inte de verkliga förhållandena på rätt sätt. Denna invändning avvisades, eftersom faktiska kontrollerade foderkostnader uppdelade efter generation användes i analysen.

| (56) | Gemenskapens industri invände också mot att högre priser på vissa beståndsdelar i fodret kan kompenseras med att ersättning används. I det hänseendet framfördes argumentet att sådana ersättningar endast skulle förekomma i begränsad omfattning eftersom priserna gått upp på andra foderbeståndsdelar och kvaliteten på laxköttet skulle försämras. Beträffande höjda kostnader på andra foderkomponenter fanns det inte tillräckliga bevis som gav stöd för detta och argumentet förkastades därför. Det bekräftas att möjligheten att ersätta vissa foderbeståndsdelar är begränsad. Som nämns ovan i skäl 51 konstaterade man dock att ersättningar visst går att använda i viss utsträckning. På grundval av detta drogs slutsatsen att även om foderkostnaderna kan öka i framtiden kommer de troligen inte att öka i samma omfattning som kostnaderna för fiskolja och fiskmjöl. Gemenskapens industri lade inte fram några bevis som kunde ändra dessa slutsatser. |
| --- | --- |

(56)

Gemenskapens industri invände också mot att högre priser på vissa beståndsdelar i fodret kan kompenseras med att ersättning används. I det hänseendet framfördes argumentet att sådana ersättningar endast skulle förekomma i begränsad omfattning eftersom priserna gått upp på andra foderbeståndsdelar och kvaliteten på laxköttet skulle försämras. Beträffande höjda kostnader på andra foderkomponenter fanns det inte tillräckliga bevis som gav stöd för detta och argumentet förkastades därför. Det bekräftas att möjligheten att ersätta vissa foderbeståndsdelar är begränsad. Som nämns ovan i skäl 51 konstaterade man dock att ersättningar visst går att använda i viss utsträckning. På grundval av detta drogs slutsatsen att även om foderkostnaderna kan öka i framtiden kommer de troligen inte att öka i samma omfattning som kostnaderna för fiskolja och fiskmjöl. Gemenskapens industri lade inte fram några bevis som kunde ändra dessa slutsatser.

| (57) | Konsolideringsprocessen är en annan faktor som bidrar till en stabilisering av produktionskostnaderna. Sedan år 2000 har antalet företag som producerar 80 % av Atlantlaxen i Norge minskat från 55 till 31 (år 2006). Även om den norska fiskodlingsbranschen fortfarande kan anses vara fragmenterad har konsolideringen fått positiva effekter på produktionskostnaderna, inte bara för de största producenterna i Norge som också valdes ut i stickproverna, utan också för branschen som sådan, vilket bekräftats av specialiserade branschanalytiker. Nya synergier, integrering av produktionsverksamhet och stordrift har gett producenterna kontroll över kostnadsökningen per enhet, trots de mycket större produktionsvolymerna. |
| --- | --- |

(57)

Konsolideringsprocessen är en annan faktor som bidrar till en stabilisering av produktionskostnaderna. Sedan år 2000 har antalet företag som producerar 80 % av Atlantlaxen i Norge minskat från 55 till 31 (år 2006). Även om den norska fiskodlingsbranschen fortfarande kan anses vara fragmenterad har konsolideringen fått positiva effekter på produktionskostnaderna, inte bara för de största producenterna i Norge som också valdes ut i stickproverna, utan också för branschen som sådan, vilket bekräftats av specialiserade branschanalytiker. Nya synergier, integrering av produktionsverksamhet och stordrift har gett producenterna kontroll över kostnadsökningen per enhet, trots de mycket större produktionsvolymerna.

| (58) | Konsolideringstrenden förväntas fortsätta framöver, vilket med stor sannolikhet påverkar kostnaderna ytterligare i positiv riktning tack vare stordriftsfördelarna. |
| --- | --- |

(58)

Konsolideringstrenden förväntas fortsätta framöver, vilket med stor sannolikhet påverkar kostnaderna ytterligare i positiv riktning tack vare stordriftsfördelarna.

| (59) | Införandet av ny teknik och utrustning inom fiskodling har slutligen bidragit till att hålla kostnadsökningarna per enhet kvar på samma nivå, trots ökade produktionsvolymer (se skäl 64 och följande). |
| --- | --- |

(59)

Införandet av ny teknik och utrustning inom fiskodling har slutligen bidragit till att hålla kostnadsökningarna per enhet kvar på samma nivå, trots ökade produktionsvolymer (se skäl 64 och följande).

| (60) | Efter offentliggörandet bestred gemenskapens industri att produktionskostnaderna skulle ha minskat eftersom konsolideringen i sig inte behöver utgöra en kostnadssänkande faktor. Man hävdade att norsk statistik visade att små och medelstora företag i Norge är effektivare än större koncerner. Man hävdade också att slutsatsen om minskade kostnader inte överensstämde med det resultat som redovisas i skäl 92 om de eventuella konsekvenserna av sjukdomar och den förväntade lägre avkastningen per smolt i framtiden, två faktorer som skulle ha en kostnadshöjande inverkan. |
| --- | --- |

(60)

Efter offentliggörandet bestred gemenskapens industri att produktionskostnaderna skulle ha minskat eftersom konsolideringen i sig inte behöver utgöra en kostnadssänkande faktor. Man hävdade att norsk statistik visade att små och medelstora företag i Norge är effektivare än större koncerner. Man hävdade också att slutsatsen om minskade kostnader inte överensstämde med det resultat som redovisas i skäl 92 om de eventuella konsekvenserna av sjukdomar och den förväntade lägre avkastningen per smolt i framtiden, två faktorer som skulle ha en kostnadshöjande inverkan.

| (61) | Det kan först noteras att skäl 92 inte handlar om följderna av sjukdomar, utan om normal dödlighet vid laxuppfödning som inte påverkar kostnaderna som sådana. För det andra beror inte den förväntade sämre avkastningen per smolt som omnämns i detta skäl på någon exceptionell situation och anses inte vara betydande, och har därför ingen väsentlig inverkan på totalkostnaderna. I skäl 92 försöker man bara visa att ökningen i produktionsvolym inte i sig kan översättas med att smoltproduktionen har ökat, eftersom andra faktorer också påverkar de volymer som fångas, något som inte bestridits av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(61)

Det kan först noteras att skäl 92 inte handlar om följderna av sjukdomar, utan om normal dödlighet vid laxuppfödning som inte påverkar kostnaderna som sådana. För det andra beror inte den förväntade sämre avkastningen per smolt som omnämns i detta skäl på någon exceptionell situation och anses inte vara betydande, och har därför ingen väsentlig inverkan på totalkostnaderna. I skäl 92 försöker man bara visa att ökningen i produktionsvolym inte i sig kan översättas med att smoltproduktionen har ökat, eftersom andra faktorer också påverkar de volymer som fångas, något som inte bestridits av gemenskapsindustrin.

| (62) | Vad gäller konsolideringsprocessens inverkan för att sänka kostnaderna lade inte gemenskapsindustrin fram några bevis som stöd för sina invändningar. Gemenskapens argument i detta hänseende förkastades därför. |
| --- | --- |

(62)

Vad gäller konsolideringsprocessens inverkan för att sänka kostnaderna lade inte gemenskapsindustrin fram några bevis som stöd för sina invändningar. Gemenskapens argument i detta hänseende förkastades därför.

| (63) | Mot bakgrund av ovannämnda anser man att marknadsvärdet troligen inte kommer att öka markant inom en förutsebar framtid. På grund av den pågående konsolideringsprocessen kan snarare ytterligare kostnadsminskningar realiseras även om foderpriserna tenderar att öka (se skäl 51). Det beräknade normalvärdet som bygger på tillverkningskostnaden anses därför vara bestående. |
| --- | --- |

(63)

Mot bakgrund av ovannämnda anser man att marknadsvärdet troligen inte kommer att öka markant inom en förutsebar framtid. På grund av den pågående konsolideringsprocessen kan snarare ytterligare kostnadsminskningar realiseras även om foderpriserna tenderar att öka (se skäl 51). Det beräknade normalvärdet som bygger på tillverkningskostnaden anses därför vara bestående.

3.   Utvecklingen av exportpriser och produktionsvolymer i Norge

3.1   Utvecklingen av produktionsvolymer i Norge och exporter till EU

| (64) | Som framgår av tabell 2 i skäl 65 har den norska produktionen av lax ökat stadigt de senaste tre åren och framför allt under 2007, huvudsakligen beroende på gynnsamma biologiska villkor och i förhållande till det svarta produktionsåret 2006. Som framgår av tabell 3 i skäl 66 över beräknad totalkonsumtion inom gemenskapen har även gemenskapens marknad för den berörda produkten ökat markant, det vill säga + 9,40 % mellan 2006 och 2007, och bör enligt senaste tendenser öka ytterligare. I konsumtionsutvecklingen som avspeglas i tabell 3 nedan ingår import från samtliga tredjeländer samt försäljning från gemenskapens företag till gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(64)

Som framgår av tabell 2 i skäl 65 har den norska produktionen av lax ökat stadigt de senaste tre åren och framför allt under 2007, huvudsakligen beroende på gynnsamma biologiska villkor och i förhållande till det svarta produktionsåret 2006. Som framgår av tabell 3 i skäl 66 över beräknad totalkonsumtion inom gemenskapen har även gemenskapens marknad för den berörda produkten ökat markant, det vill säga + 9,40 % mellan 2006 och 2007, och bör enligt senaste tendenser öka ytterligare. I konsumtionsutvecklingen som avspeglas i tabell 3 nedan ingår import från samtliga tredjeländer samt försäljning från gemenskapens företag till gemenskapens marknad.

| (65) | Tabell 2: Sammanlagd produktion av lax i ton fiskekvivalenter (WFE) mellan 2003 och 2007 (källa: Kontali Analyse: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Norge | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| På årsbasis | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

Tabell 2: Sammanlagd produktion av lax i ton fiskekvivalenter (WFE) mellan 2003 och 2007 (källa: Kontali Analyse: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Norge

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

På årsbasis

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | Tabell 3 Konsumtionsutveckling (utbud från alla producenter, inklusive gemenskapsindustrin) för Atlantlax i gemenskapen 2004–2007 (källa: Kontali Analyse: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  År | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| På årsbasis | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

Tabell 3 Konsumtionsutveckling (utbud från alla producenter, inklusive gemenskapsindustrin) för Atlantlax i gemenskapen 2004–2007 (källa: Kontali Analyse: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

År

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

På årsbasis

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | Enligt officiell statistik (Kontali Analyse) uppgick den beräknade marknadsandelen för norsk lax i gemenskapen till 71 % år 2007, jämfört med 69 % 2006. Detta beror framför allt på minskad import från Chile där produktionsnivåerna sjönk 3–5 % (beroende på källor) mellan 2006 och 2007, på grund av sjukdomar som förväntades få långsiktiga följder för produktionsnivåerna under minst 2008 och följande år. |
| --- | --- |

(67)

Enligt officiell statistik (Kontali Analyse) uppgick den beräknade marknadsandelen för norsk lax i gemenskapen till 71 % år 2007, jämfört med 69 % 2006. Detta beror framför allt på minskad import från Chile där produktionsnivåerna sjönk 3–5 % (beroende på källor) mellan 2006 och 2007, på grund av sjukdomar som förväntades få långsiktiga följder för produktionsnivåerna under minst 2008 och följande år.

| (68) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att den ökande gemenskapsmarknaden kommer att kunna absorbera en stor del av produktionsvolymerna i Norge utan att den norska produktionen nödvändigtvis tar över några större marknadsandelar från gemenskapens industri. Enligt vad som beskrivs i skäl 78 och följande kommer dessutom delar av de norska produktionsvolymerna troligen att exporteras i högre grad till marknader i tredjeländer där en avsevärd tillväxt har konstaterats. Det är också mycket troligt att den lägre chilenska närvaron i gemenskapen bidrar till att ytterligare minska risken för ett överutbud av export i gemenskapen. |
| --- | --- |

(68)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att den ökande gemenskapsmarknaden kommer att kunna absorbera en stor del av produktionsvolymerna i Norge utan att den norska produktionen nödvändigtvis tar över några större marknadsandelar från gemenskapens industri. Enligt vad som beskrivs i skäl 78 och följande kommer dessutom delar av de norska produktionsvolymerna troligen att exporteras i högre grad till marknader i tredjeländer där en avsevärd tillväxt har konstaterats. Det är också mycket troligt att den lägre chilenska närvaron i gemenskapen bidrar till att ytterligare minska risken för ett överutbud av export i gemenskapen.

| (69) | Efter offentliggörandet hävdade gemenskapsindustrin att situationen i Chile inte nämnvärt påverkar gemenskapsmarknaden, eftersom chilensk lax i huvudsak exporteras till Förenta staterna-marknaden och tillgången på gemenskapsmarknaden därmed till största delen är beroende av den norska exporten. Gemenskapsindustrin hävdade också att Norges marknadsandelar i gemenskapen ökade med ytterligare två procentenheter, medan importen från Chile till gemenskapen borde ha ökat med 5 % i början av 2008. |
| --- | --- |

(69)

Efter offentliggörandet hävdade gemenskapsindustrin att situationen i Chile inte nämnvärt påverkar gemenskapsmarknaden, eftersom chilensk lax i huvudsak exporteras till Förenta staterna-marknaden och tillgången på gemenskapsmarknaden därmed till största delen är beroende av den norska exporten. Gemenskapsindustrin hävdade också att Norges marknadsandelar i gemenskapen ökade med ytterligare två procentenheter, medan importen från Chile till gemenskapen borde ha ökat med 5 % i början av 2008.

| (70) | Det kan först konstateras att de uppgifter som lämnats av gemenskapsindustrin endast gäller två–tre månader under 2008 och att några meningsfulla slutsatser därför inte kan dras av dem. På den här typen av marknad måste man betrakta utvecklingen över längre perioder. Sjukdomsförhållandena i Chile borde för det andra påverka tillgången världen över, som faktiskt minskar och ger utrymme för en omdirigering av utökade norska produktionsvolymer. |
| --- | --- |

(70)

Det kan först konstateras att de uppgifter som lämnats av gemenskapsindustrin endast gäller två–tre månader under 2008 och att några meningsfulla slutsatser därför inte kan dras av dem. På den här typen av marknad måste man betrakta utvecklingen över längre perioder. Sjukdomsförhållandena i Chile borde för det andra påverka tillgången världen över, som faktiskt minskar och ger utrymme för en omdirigering av utökade norska produktionsvolymer.

| (71) | Vad gäller exportpriserna till gemenskapen hävdar vissa berörda parter att de har sjunkit markant sedan översynsperioden och skulle ha nått nivån 2,85 EUR/kg under 2008, vilket i kombination med påstått högre kostnad, och därmed även ett högre normalvärde skulle leda till dumpning. Priset beräknades genom att från genomsnittspriserna, noterade på Oslomarknaden 2007, det vill säga 3,13 EUR/kg, dra ett beräknat medelpris på mellan 0,06 EUR/kg och 0,28 EUR/kg. |
| --- | --- |

(71)

Vad gäller exportpriserna till gemenskapen hävdar vissa berörda parter att de har sjunkit markant sedan översynsperioden och skulle ha nått nivån 2,85 EUR/kg under 2008, vilket i kombination med påstått högre kostnad, och därmed även ett högre normalvärde skulle leda till dumpning. Priset beräknades genom att från genomsnittspriserna, noterade på Oslomarknaden 2007, det vill säga 3,13 EUR/kg, dra ett beräknat medelpris på mellan 0,06 EUR/kg och 0,28 EUR/kg.

| (72) | Beträffande utvecklingen av normalvärdet (se skäl 47 och följande), måste de argument som framförts av de berörda parterna tillbakavisas. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande utvecklingen av normalvärdet (se skäl 47 och följande), måste de argument som framförts av de berörda parterna tillbakavisas.

| (73) | När det gäller exportpriserna till gemenskapen visar officiell tillgänglig statistik att ovannämnda berörda parters påståenden inte bekräftas av exportprisernas senaste utveckling, vilket även framgår av diagram 1 nedan: |
| --- | --- |

(73)

När det gäller exportpriserna till gemenskapen visar officiell tillgänglig statistik att ovannämnda berörda parters påståenden inte bekräftas av exportprisernas senaste utveckling, vilket även framgår av diagram 1 nedan:

| (74) | Diagram 1: Prisutveckling (FCA Oslo, EUR/kg Fresh salmon superior (källa: Fish Pool) 2006, 2007 och början av 2008. |
| --- | --- |

(74)

Diagram 1: Prisutveckling (FCA Oslo, EUR/kg Fresh salmon superior (källa: Fish Pool) 2006, 2007 och början av 2008.

Image

| (75) | Av ovannämnda diagram framgår att priserna inom gemenskapen 2007 verkligen var markant lägre än under en stor del av översynsperioden, det vill säga de låg på mellan 2,88 EUR/kg och 3,51 EUR/kg under 2007. I undersökningen fastställdes dock att dessa priser fortfarande i huvudsak var högre än den fastställda produktionskostnaden och därför också högre än normalvärdet. De ansågs därför inte utgöra några dumpade nivåer. Med utgångspunkt från tillgängliga uppgifter för de första tre månaderna 2008 visar det sig också att priserna under perioden låg på mellan 2,96 EUR/kg och 3,35 EUR/kg, det vill säga även här över de fastställda kostnaderna. De var därför med stor sannolikhet inte dumpade med tanke på att normalvärdet har varit stabilt – något som också konstaterades i skäl 47 och följande. Undersökningen har visat att priserna fortfarande påverkas av efterfrågan på marknaden, men att de i dagsläget ligger på en högre nivå. Det bör också noteras att dessa prisfluktuationer är normala i branschen. |
| --- | --- |

(75)

Av ovannämnda diagram framgår att priserna inom gemenskapen 2007 verkligen var markant lägre än under en stor del av översynsperioden, det vill säga de låg på mellan 2,88 EUR/kg och 3,51 EUR/kg under 2007. I undersökningen fastställdes dock att dessa priser fortfarande i huvudsak var högre än den fastställda produktionskostnaden och därför också högre än normalvärdet. De ansågs därför inte utgöra några dumpade nivåer. Med utgångspunkt från tillgängliga uppgifter för de första tre månaderna 2008 visar det sig också att priserna under perioden låg på mellan 2,96 EUR/kg och 3,35 EUR/kg, det vill säga även här över de fastställda kostnaderna. De var därför med stor sannolikhet inte dumpade med tanke på att normalvärdet har varit stabilt – något som också konstaterades i skäl 47 och följande. Undersökningen har visat att priserna fortfarande påverkas av efterfrågan på marknaden, men att de i dagsläget ligger på en högre nivå. Det bör också noteras att dessa prisfluktuationer är normala i branschen.

| (76) | Gemenskapsindustrin hävdade att exportpriserna efter översynsperioden påverkades av det lägsta importpriset och därför låg kvar på en relativt hög nivå. Gemenskapsindustrins talesmän menade därför att om åtgärderna upphävdes skulle prisnivåerna till gemenskapen sjunka betydligt. Denna slutsats bekräftas inte av resultaten i denna undersökning, vilka visade att normalvärdet skulle ligga kvar på en relativt stabil nivå, medan sannolikheten för markant sänkta exportpriser till gemenskapen var liten. De senare resultaten byggde på en noggrann analys av flera av de faktorer som anges i skäl 46, till exempel den troliga utvecklingen av produktions- och exportvolymer från Norge till gemenskapen och andra tredjelandsmarknader. Gemenskapsindustrin lade inte fram några uppgifter eller bevis som kunde undergräva de resultat man kommit fram till i detta hänseende. |
| --- | --- |

(76)

Gemenskapsindustrin hävdade att exportpriserna efter översynsperioden påverkades av det lägsta importpriset och därför låg kvar på en relativt hög nivå. Gemenskapsindustrins talesmän menade därför att om åtgärderna upphävdes skulle prisnivåerna till gemenskapen sjunka betydligt. Denna slutsats bekräftas inte av resultaten i denna undersökning, vilka visade att normalvärdet skulle ligga kvar på en relativt stabil nivå, medan sannolikheten för markant sänkta exportpriser till gemenskapen var liten. De senare resultaten byggde på en noggrann analys av flera av de faktorer som anges i skäl 46, till exempel den troliga utvecklingen av produktions- och exportvolymer från Norge till gemenskapen och andra tredjelandsmarknader. Gemenskapsindustrin lade inte fram några uppgifter eller bevis som kunde undergräva de resultat man kommit fram till i detta hänseende.

| (77) | Mot bakgrund av ovannämnda drogs slutsatsen att om laximporten från Norge till gemenskapen ökar, så bör detta ske utan risk för överutbud på gemenskapsmarknaden. Mot bakgrund av kostnadsläget för produktions- och exportpriser till gemenskapen verkar dessutom risken för dumpning avlägsen. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av ovannämnda drogs slutsatsen att om laximporten från Norge till gemenskapen ökar, så bör detta ske utan risk för överutbud på gemenskapsmarknaden. Mot bakgrund av kostnadsläget för produktions- och exportpriser till gemenskapen verkar dessutom risken för dumpning avlägsen.

3.2   Exportpriser och volymutveckling till länder utanför EU

| (78) | Undersökningen visade att gemenskapen är och troligen förblir huvudmarknad för norsk lax, följd av Ryssland och Japan. Det finns också tillväxtmarknader för lax där norsk export har ökat de senaste åren, en tendens som förväntas hålla i sig framöver (se vidare skäl 82 och följande). Undersökningen har visat att norska producenter är beredda att leverera till dessa marknader i framtiden, eftersom de har lyckats etablera lokala kundkontakter och distribution/försäljningsverksamhet, vilket visar att det finns ett stort intresse för norska exportproducenter på dessa marknader. |
| --- | --- |

(78)

Undersökningen visade att gemenskapen är och troligen förblir huvudmarknad för norsk lax, följd av Ryssland och Japan. Det finns också tillväxtmarknader för lax där norsk export har ökat de senaste åren, en tendens som förväntas hålla i sig framöver (se vidare skäl 82 och följande). Undersökningen har visat att norska producenter är beredda att leverera till dessa marknader i framtiden, eftersom de har lyckats etablera lokala kundkontakter och distribution/försäljningsverksamhet, vilket visar att det finns ett stort intresse för norska exportproducenter på dessa marknader.

| (79) | Vissa berörda parter har påpekat att den ryska marknaden historiskt sett är ombytlig och att det därför inte går att förutse huruvida efterfrågan på den marknaden verkligen kommer att öka och huruvida norska exportproducenter därför kan exportera större kvantiteter till den här marknaden i framtiden. Samma parter har också hävdat att exportförsäljningen från Norge till Japan har uppvisat en nedåtgående trend de senaste fem åren, och att det även här är ovisst huruvida ökade produktionsvolymer i Norge verkligen kan exporteras till den japanska marknaden. |
| --- | --- |

(79)

Vissa berörda parter har påpekat att den ryska marknaden historiskt sett är ombytlig och att det därför inte går att förutse huruvida efterfrågan på den marknaden verkligen kommer att öka och huruvida norska exportproducenter därför kan exportera större kvantiteter till den här marknaden i framtiden. Samma parter har också hävdat att exportförsäljningen från Norge till Japan har uppvisat en nedåtgående trend de senaste fem åren, och att det även här är ovisst huruvida ökade produktionsvolymer i Norge verkligen kan exporteras till den japanska marknaden.

| (80) | När det gäller Ryssland visade dock undersökningen att marknaden på omkring 61 000 ton har fortsatt växa och att det inte finns några skäl att anta att den inte fortsätter att göra det inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller Ryssland visade dock undersökningen att marknaden på omkring 61 000 ton har fortsatt växa och att det inte finns några skäl att anta att den inte fortsätter att göra det inom den närmaste framtiden.

| (81) | Den totala exporten av lax från olika producentländer till Japan minskade med 15 % under 2007, jämfört med 2006. Medan vissa av de levererande länderna har minskat sin export till Japan har dock Norge kunnat öka sin marknadsandel från 52 % 2006 till 66 % 2007 (källa: Kontali Analyse). Såsom nämns i skäl 67 påverkade sjukdomar i hög grad Chiles produktionsresultat och därmed även exportvolymerna i allmänhet. Därmed minskade även volymerna till Japan markant. Norge har därför kunnat ta över marknadsandelar från Chile, ett förhållande som förväntas hålla i sig åtminstone till 2009 (se skäl 67). |
| --- | --- |

(81)

Den totala exporten av lax från olika producentländer till Japan minskade med 15 % under 2007, jämfört med 2006. Medan vissa av de levererande länderna har minskat sin export till Japan har dock Norge kunnat öka sin marknadsandel från 52 % 2006 till 66 % 2007 (källa: Kontali Analyse). Såsom nämns i skäl 67 påverkade sjukdomar i hög grad Chiles produktionsresultat och därmed även exportvolymerna i allmänhet. Därmed minskade även volymerna till Japan markant. Norge har därför kunnat ta över marknadsandelar från Chile, ett förhållande som förväntas hålla i sig åtminstone till 2009 (se skäl 67).

| (82) | Som framgår av tabell 4 i skäl 85 har även norsk export till världens tillväxtmarknader som östra Europa (Ukraina, Vitryssland) och Fjärran östern (Kina, Sydkorea, Hongkong, Thailand) ökat markant och i motsats till vad som har hävdats av berörda parter kommer dessa marknader med all sannolikhet också att absorbera en allt större del av den norska produktionen de närmaste åren. |
| --- | --- |

(82)

Som framgår av tabell 4 i skäl 85 har även norsk export till världens tillväxtmarknader som östra Europa (Ukraina, Vitryssland) och Fjärran östern (Kina, Sydkorea, Hongkong, Thailand) ökat markant och i motsats till vad som har hävdats av berörda parter kommer dessa marknader med all sannolikhet också att absorbera en allt större del av den norska produktionen de närmaste åren.

| (83) | Exportpriser till gemenskapen och andra tredjeländer visade sig enligt FCA Oslo ligga på samma nivåer, och man konstaterade därför att om efterfrågan är tillräckligt stor är alla marknader lika attraktiva. När produkten säljs färsk eller kyld transporteras den vanligtvis till EU med lastbil. När den säljs till mer avlägsna destinationer som inte kan nås med lastbil inom en viss tidsgräns transporteras produkterna med flyg. |
| --- | --- |

(83)

Exportpriser till gemenskapen och andra tredjeländer visade sig enligt FCA Oslo ligga på samma nivåer, och man konstaterade därför att om efterfrågan är tillräckligt stor är alla marknader lika attraktiva. När produkten säljs färsk eller kyld transporteras den vanligtvis till EU med lastbil. När den säljs till mer avlägsna destinationer som inte kan nås med lastbil inom en viss tidsgräns transporteras produkterna med flyg.

| (84) | Med utgångspunkt i det ovannämnda konstateras att om övriga faktorer förblir oförändrade kommer den minskade chilenska laxproduktionen på 3–5 % 2007 på grund av sjukdomar att bidra till att den totala ökade tillväxten under 2008 bibehålls och till att norska producenter får marknadsmöjligheter på marknader som Japan, Förenta staterna och andra tillväxtmarknader där chilenska producenter har stora andelar. |
| --- | --- |

(84)

Med utgångspunkt i det ovannämnda konstateras att om övriga faktorer förblir oförändrade kommer den minskade chilenska laxproduktionen på 3–5 % 2007 på grund av sjukdomar att bidra till att den totala ökade tillväxten under 2008 bibehålls och till att norska producenter får marknadsmöjligheter på marknader som Japan, Förenta staterna och andra tillväxtmarknader där chilenska producenter har stora andelar.

| (85) | Tabell 4: Marknadsutveckling (export) för Atlantlax från Norge – 2006 jämfört med 2007 (volym i ton, levande vikt fisk) – (Källa: Norwegian Seafood Export Council). | Volym 2006 | Volym 2007 | Förändring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japan | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Ryssland | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| Förenta staterna | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukraina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Kina | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Sydkorea | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Thailand | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

Tabell 4: Marknadsutveckling (export) för Atlantlax från Norge – 2006 jämfört med 2007 (volym i ton, levande vikt fisk) – (Källa: Norwegian Seafood Export Council).

Volym 2006

Volym 2007

Förändring

EU

438 569

509 273

16,1 %

Japan

26 703

28 846

8,0 %

Ryssland

39 998

61 248

53,1 %

Förenta staterna

10 752

14 136

31,5 %

Ukraina

6 518

13 617

109 %

Kina

5 284

9 021

71 %

Sydkorea

6 037

7 613

26 %

Thailand

3 177

7 887

148 %

| (86) | Gemenskapsindustrin invände mot ovannämnda resultat och hävdade att utvecklingen av exportvolymer från Norge till övriga tredjeländer uppvisade en annan tendens i början av 2008, det vill säga att exporten till dessa länder i absoluta tal skulle ha minskat och den sammanlagda exportökningen därmed vara lägre än under 2007 och lägre än exportökningen till gemenskapen under samma period. |
| --- | --- |

(86)

Gemenskapsindustrin invände mot ovannämnda resultat och hävdade att utvecklingen av exportvolymer från Norge till övriga tredjeländer uppvisade en annan tendens i början av 2008, det vill säga att exporten till dessa länder i absoluta tal skulle ha minskat och den sammanlagda exportökningen därmed vara lägre än under 2007 och lägre än exportökningen till gemenskapen under samma period.

| (87) | Undersökningen visade att importuppgifterna för början av 2008 i hög utsträckning varierade beroende på vilken källa som anlitas. Kontali Analyse visade därmed i mycket högre utsträckning en ökande tendens för samma period. Som redan har nämnts i skäl 70 bör också marknadsutvecklingen ses över en längre tidsperiod för att man ska få en avgörande bild. Gemenskapsindustrins argument kan därför inte undergräva resultaten beträffande utvecklingen av exportvolymer till övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(87)

Undersökningen visade att importuppgifterna för början av 2008 i hög utsträckning varierade beroende på vilken källa som anlitas. Kontali Analyse visade därmed i mycket högre utsträckning en ökande tendens för samma period. Som redan har nämnts i skäl 70 bör också marknadsutvecklingen ses över en längre tidsperiod för att man ska få en avgörande bild. Gemenskapsindustrins argument kan därför inte undergräva resultaten beträffande utvecklingen av exportvolymer till övriga tredjeländer.

4.   Produktionsvolymer och kapacitet i Norge

| (88) | Produktionsnivån i Norge, det vill säga högsta tillåtna biomassa, avgörs i huvudsak av antalet produktionslicenser som beviljas av de norska myndigheterna och fiskodlarnas förmåga att få högsta möjliga produktion inom licensgränsen. Andra faktorer som kan öka produktionen av lax är till exempel gynnsamma biologiska och meteorologiska förhållanden och förbättrade fiskodlingsprocesser med högteknologisk utrustning. Å andra sidan kan fisksjukdomar leda till betydande skador för produktionen och till minskade fångster, vilket blev fallet i Chile 2007. |
| --- | --- |

(88)

Produktionsnivån i Norge, det vill säga högsta tillåtna biomassa, avgörs i huvudsak av antalet produktionslicenser som beviljas av de norska myndigheterna och fiskodlarnas förmåga att få högsta möjliga produktion inom licensgränsen. Andra faktorer som kan öka produktionen av lax är till exempel gynnsamma biologiska och meteorologiska förhållanden och förbättrade fiskodlingsprocesser med högteknologisk utrustning. Å andra sidan kan fisksjukdomar leda till betydande skador för produktionen och till minskade fångster, vilket blev fallet i Chile 2007.

| (89) | Vissa berörda parter hävdade att den ökade produktionen av ungfisk i Norge sedan 2006 (en uppgiven ökning på 20 % mellan 2006 och 2008) skulle vara ett tydligt tecken på att norska laxproduktionsvolymer kommer att öka markant de närmaste två åren och därmed skapa ett överutbud. På grundval av detta och med hänsyn till den särskilt höga fångstnivån 2007 ansåg dessa parter att produktionsvolymerna i Norge 2008 (och senare) kommer att bli markant högre och i hög grad ligga över tillväxten på exportmarknaderna, i synnerhet gemenskapsmarknaden. De hävdade att om de ökade fångsterna i norsk laxindustri 2007 upprepades 2008 kunde överskottet eller de osålda volymerna uppgå till mellan 20 000 och 91 000 ton, beräknat med en uppskattad produktionsnivå på 870 000 ton hela fiskekvivalenter, det vill säga 150 000 ton mer än 2007. |
| --- | --- |

(89)

Vissa berörda parter hävdade att den ökade produktionen av ungfisk i Norge sedan 2006 (en uppgiven ökning på 20 % mellan 2006 och 2008) skulle vara ett tydligt tecken på att norska laxproduktionsvolymer kommer att öka markant de närmaste två åren och därmed skapa ett överutbud. På grundval av detta och med hänsyn till den särskilt höga fångstnivån 2007 ansåg dessa parter att produktionsvolymerna i Norge 2008 (och senare) kommer att bli markant högre och i hög grad ligga över tillväxten på exportmarknaderna, i synnerhet gemenskapsmarknaden. De hävdade att om de ökade fångsterna i norsk laxindustri 2007 upprepades 2008 kunde överskottet eller de osålda volymerna uppgå till mellan 20 000 och 91 000 ton, beräknat med en uppskattad produktionsnivå på 870 000 ton hela fiskekvivalenter, det vill säga 150 000 ton mer än 2007.

| (90) | Undersökningen kunde inte bekräfta ovannämnda påståenden. Det är visserligen sant att produktionen av ungfisk ökade 2006, men den ökningen låg i linje med föregående års ökningar och kan inte betraktas som exceptionell, vilket syns i diagram 2 nedan: |
| --- | --- |

(90)

Undersökningen kunde inte bekräfta ovannämnda påståenden. Det är visserligen sant att produktionen av ungfisk ökade 2006, men den ökningen låg i linje med föregående års ökningar och kan inte betraktas som exceptionell, vilket syns i diagram 2 nedan:

| (91) | Diagram 2: Antal producerad unglax (i tusental) – (Källa: SSB, Norge) |
| --- | --- |

(91)

Diagram 2: Antal producerad unglax (i tusental) – (Källa: SSB, Norge)

Image

| (92) | På grund av en kombination olika faktorer, till exempel fiskedödligheten, statliga bestämmelser om högsta tillåtna biomassa och lägre fångst av unglax 2008 bör dessutom den beräknade laxproduktionen under 2008 enligt Kontali Analyse AS öka med enbart 6 %, det vill säga från 723 000 ton hela fiskekvivalenter 2007 till 770 000 ton 2008, alltså 47 000 ton hela fiskekvivalenter. Siffrorna för den dämpade biomassautvecklingen 2008 stöds av foderförsäljningsuppgifter som visar en markant minskning 2008 jämfört med 2007 (källa: Havbruksdata och FHL). |
| --- | --- |

(92)

På grund av en kombination olika faktorer, till exempel fiskedödligheten, statliga bestämmelser om högsta tillåtna biomassa och lägre fångst av unglax 2008 bör dessutom den beräknade laxproduktionen under 2008 enligt Kontali Analyse AS öka med enbart 6 %, det vill säga från 723 000 ton hela fiskekvivalenter 2007 till 770 000 ton 2008, alltså 47 000 ton hela fiskekvivalenter. Siffrorna för den dämpade biomassautvecklingen 2008 stöds av foderförsäljningsuppgifter som visar en markant minskning 2008 jämfört med 2007 (källa: Havbruksdata och FHL).

| (93) | Efter offentliggörandet upprepade gemenskapsindustrin att produktionsvolymerna i Norge troligen kommer att öka markant och lämnade ytterligare uppgifter om skördekvantiteter, bestånd och ungfisk som gällde inledningen av 2008. Såsom nämns ovan ansåg man dock att uppgifter som endast gäller två av årets månader inte kan fungera som underlag för några slutsatser och därför inte heller kan undergräva de resultat beträffande produktionsvolymer i Norge som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(93)

Efter offentliggörandet upprepade gemenskapsindustrin att produktionsvolymerna i Norge troligen kommer att öka markant och lämnade ytterligare uppgifter om skördekvantiteter, bestånd och ungfisk som gällde inledningen av 2008. Såsom nämns ovan ansåg man dock att uppgifter som endast gäller två av årets månader inte kan fungera som underlag för några slutsatser och därför inte heller kan undergräva de resultat beträffande produktionsvolymer i Norge som beskrivs ovan.

| (94) | På grundval av tillgängliga uppgifter och trots att produktionsvolymerna i Norge uppvisar en ökande tendens är det därför inte troligt att vi får se någon dramatisk ökning av produktionen inom en snar framtid, vilket hävdas av ovannämnda berörda parter. Dessutom, vilket nämns i skäl 82 och följande, är det inte sannolikt att eventuella högre produktionsvolymer exporteras i sin helhet till gemenskapen. Det är mycket troligt att de till stora delar styrs mot andra tredjelandsmarknader med tydligt ökad efterfrågan. Slutligen, av de orsaker som anges i skäl 71 och följande, förväntas ovannämnda export till gemenskapen inte ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(94)

På grundval av tillgängliga uppgifter och trots att produktionsvolymerna i Norge uppvisar en ökande tendens är det därför inte troligt att vi får se någon dramatisk ökning av produktionen inom en snar framtid, vilket hävdas av ovannämnda berörda parter. Dessutom, vilket nämns i skäl 82 och följande, är det inte sannolikt att eventuella högre produktionsvolymer exporteras i sin helhet till gemenskapen. Det är mycket troligt att de till stora delar styrs mot andra tredjelandsmarknader med tydligt ökad efterfrågan. Slutligen, av de orsaker som anges i skäl 71 och följande, förväntas ovannämnda export till gemenskapen inte ske till dumpade priser.

5.   Förhållandena för den norska industrin

| (95) | Slutligen har särskild hänsyn tagits till förhållandena för den norska industrin i allmänhet och under översynen i synnerhet. Undersökningen visade därmed att till skillnad mot vad som framgick under den ursprungliga undersökningen består vattenbrukbranschen i Norge av mycket lönsamma företag. Det beror delvis på den stora konsolideringsprocess som fortfarande pågår och som har gjort branschen mycket effektiv och sund. Det märks också på de berörda företagens ägarstruktur: flera norska och globala investerings- och pensionsfonder har en mycket framträdande roll i exportproducenternas koncerner. Detta var inte fallet när den ursprungliga undersökningen gjordes. |
| --- | --- |

(95)

Slutligen har särskild hänsyn tagits till förhållandena för den norska industrin i allmänhet och under översynen i synnerhet. Undersökningen visade därmed att till skillnad mot vad som framgick under den ursprungliga undersökningen består vattenbrukbranschen i Norge av mycket lönsamma företag. Det beror delvis på den stora konsolideringsprocess som fortfarande pågår och som har gjort branschen mycket effektiv och sund. Det märks också på de berörda företagens ägarstruktur: flera norska och globala investerings- och pensionsfonder har en mycket framträdande roll i exportproducenternas koncerner. Detta var inte fallet när den ursprungliga undersökningen gjordes.

| (96) | Undersökningen visade också att norska producenter under tiden dessutom har blivit väl etablerade på gemenskapens marknad där de svarar för ungefär 80–90 % av den sammanlagda produktionsvolymen. Företag inom gemenskapen med norska intressen visade sig i stor utsträckning producera och sälja lax till och på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(96)

Undersökningen visade också att norska producenter under tiden dessutom har blivit väl etablerade på gemenskapens marknad där de svarar för ungefär 80–90 % av den sammanlagda produktionsvolymen. Företag inom gemenskapen med norska intressen visade sig i stor utsträckning producera och sälja lax till och på gemenskapsmarknaden.

| (97) | Det bör också noteras att även de norska moderbolagen exporterade avsevärda kvantiteter till gemenskapen. |
| --- | --- |

(97)

Det bör också noteras att även de norska moderbolagen exporterade avsevärda kvantiteter till gemenskapen.

| (98) | Det ansågs mot bakgrund av detta att de norska moderbolagen i de producerande företagen inom gemenskapen skulle påverkas minst lika negativt av eventuella betydande prisminskningar på gemenskapsmarknaden på grund av dumpad import från Norge. Av dessa skäl var det också rimligt att förmoda att det åtminstone i ekonomiskt hänseende inte skulle vara någon mening för norska exportproducenter att via dumpning bidra till sänkta priser på odlad lax inom gemenskapen. Det skulle direkt försämra lönsamheten i branschen och påverka bolagens aktier negativt på börsmarknaderna samt, vilket nämns i skäl 95, även påverka större investerare och pensionsfonder i egenskap av aktieägare. |
| --- | --- |

(98)

Det ansågs mot bakgrund av detta att de norska moderbolagen i de producerande företagen inom gemenskapen skulle påverkas minst lika negativt av eventuella betydande prisminskningar på gemenskapsmarknaden på grund av dumpad import från Norge. Av dessa skäl var det också rimligt att förmoda att det åtminstone i ekonomiskt hänseende inte skulle vara någon mening för norska exportproducenter att via dumpning bidra till sänkta priser på odlad lax inom gemenskapen. Det skulle direkt försämra lönsamheten i branschen och påverka bolagens aktier negativt på börsmarknaderna samt, vilket nämns i skäl 95, även påverka större investerare och pensionsfonder i egenskap av aktieägare.

| (99) | På grundval av ovannämnda var det därför rimligt att konstatera att norska exportproducenter har ett välgrundat intresse av att undvika situationer där marknadspriserna urholkas och av att behålla sin vinstinriktning. Följaktligen ansågs risken för att norska exportproducenters dumpningsaktioner skulle återupptas i framtiden som begränsad. |
| --- | --- |

(99)

På grundval av ovannämnda var det därför rimligt att konstatera att norska exportproducenter har ett välgrundat intresse av att undvika situationer där marknadspriserna urholkas och av att behålla sin vinstinriktning. Följaktligen ansågs risken för att norska exportproducenters dumpningsaktioner skulle återupptas i framtiden som begränsad.

| (100) | Gemenskapsindustrin invände mot ovannämnda resultat och hävdade att de norska producenternas goda förhållanden under översynen inte var bestående och att producenterna skulle få ekonomiska problem efter perioden. En del av dem skulle till och med ha uppgett att de gick med förlust i början av 2008. Gemenskapsindustrin hävdade också att en bred majoritet av norska producenter inte har några dotterbolag på gemenskapsmarknaden och att man därför inte kunde använda detta skäl som argument för att dumpningen inte skulle upprepas. Det påstods slutligen att norska producenter med dotterbolag i gemenskapen skulle minska sin produktion på gemenskapens marknad och öka produktionen i Norge om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(100)

Gemenskapsindustrin invände mot ovannämnda resultat och hävdade att de norska producenternas goda förhållanden under översynen inte var bestående och att producenterna skulle få ekonomiska problem efter perioden. En del av dem skulle till och med ha uppgett att de gick med förlust i början av 2008. Gemenskapsindustrin hävdade också att en bred majoritet av norska producenter inte har några dotterbolag på gemenskapsmarknaden och att man därför inte kunde använda detta skäl som argument för att dumpningen inte skulle upprepas. Det påstods slutligen att norska producenter med dotterbolag i gemenskapen skulle minska sin produktion på gemenskapens marknad och öka produktionen i Norge om åtgärderna upphävdes.

| (101) | Vad gäller de norska producenternas ekonomiska förhållanden kan noteras att vissa företags förluster hörde samman med deras investeringar i Chile och de sjukdomar som brutit ut i detta land. Dessa speciella omständigheter gällde endast ett litet antal av alla producenter i Norge. Uppgifterna gällde dessutom bara inledningen av 2008 och ger inte underlag för några övergripande slutsatser om företagens resultat för året som helhet. Beträffande norskägd produktion i gemenskapen är visserligen antalet företag med dotterbolag i gemenskapen begränsat, vilket även bekräftats av gemenskapsindustrin, men de utgör ändå en stor del av den norska produktionen och betraktades därför som betydande. Argumentet att norskägd produktionskapacitet i gemenskapen skulle minska om åtgärderna upphävs styrktes inte med några bevis. Dessa argument förkastades därför. |
| --- | --- |

(101)

Vad gäller de norska producenternas ekonomiska förhållanden kan noteras att vissa företags förluster hörde samman med deras investeringar i Chile och de sjukdomar som brutit ut i detta land. Dessa speciella omständigheter gällde endast ett litet antal av alla producenter i Norge. Uppgifterna gällde dessutom bara inledningen av 2008 och ger inte underlag för några övergripande slutsatser om företagens resultat för året som helhet. Beträffande norskägd produktion i gemenskapen är visserligen antalet företag med dotterbolag i gemenskapen begränsat, vilket även bekräftats av gemenskapsindustrin, men de utgör ändå en stor del av den norska produktionen och betraktades därför som betydande. Argumentet att norskägd produktionskapacitet i gemenskapen skulle minska om åtgärderna upphävs styrktes inte med några bevis. Dessa argument förkastades därför.

6.   Slutsats

| (102) | Undersökningen visade att dumpningen under översynsperioden låg under miniminivån. Undersökningen visade också att det inte finns några skäl att tro att produktionsvolymen i Norge kommer att öka utöver den traditionella tillväxttakten och därmed leda till markant högre exportvolymer från Norge till gemenskapen. Undersökningen fastställde också att risken för markant sänkta norska exportpriser till dumpningsnivåer är begränsad inom överskådlig framtid, huvudsakligen beroende på att man inte förväntar sig den betydande överproduktion i Norge som skulle kunna bli den främsta utlösande faktorn för en sådan prissänkning. Framför allt var normalvärdet, som troligtvis förblir stabilt, markant lägre än exportpriserna under översynsperioden, vilket är en normal variation orsakad av marknadsfluktuationer. Därför behöver tillfälligt sänkta exportpriser inte automatiskt leda till dumpning. Det ansågs slutligen att den ändrade situationen för den norska vattenbruksbranschen som har blivit mycket lönsam och vars aktier omsätts på börsen, liksom den betydande närvaron av norskägd produktion inom gemenskapen, gör ny dumpning osannolik inom överskådlig framtid. Av ovannämnda skäl drog man slutsatsen att sannolikheten för ny dumpning är liten och inte utgör något skäl till fortsatta antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(102)

Undersökningen visade att dumpningen under översynsperioden låg under miniminivån. Undersökningen visade också att det inte finns några skäl att tro att produktionsvolymen i Norge kommer att öka utöver den traditionella tillväxttakten och därmed leda till markant högre exportvolymer från Norge till gemenskapen. Undersökningen fastställde också att risken för markant sänkta norska exportpriser till dumpningsnivåer är begränsad inom överskådlig framtid, huvudsakligen beroende på att man inte förväntar sig den betydande överproduktion i Norge som skulle kunna bli den främsta utlösande faktorn för en sådan prissänkning. Framför allt var normalvärdet, som troligtvis förblir stabilt, markant lägre än exportpriserna under översynsperioden, vilket är en normal variation orsakad av marknadsfluktuationer. Därför behöver tillfälligt sänkta exportpriser inte automatiskt leda till dumpning. Det ansågs slutligen att den ändrade situationen för den norska vattenbruksbranschen som har blivit mycket lönsam och vars aktier omsätts på börsen, liksom den betydande närvaron av norskägd produktion inom gemenskapen, gör ny dumpning osannolik inom överskådlig framtid. Av ovannämnda skäl drog man slutsatsen att sannolikheten för ny dumpning är liten och inte utgör något skäl till fortsatta antidumpningsåtgärder.

| (103) | Den aktuella partiella interimsöversynen bör följaktligen avslutas och de åtgärder som är i kraft för import av odlad lax från Norge bör upphävas. |
| --- | --- |

(103)

Den aktuella partiella interimsöversynen bör följaktligen avslutas och de åtgärder som är i kraft för import av odlad lax från Norge bör upphävas.

E.   SÄRSKILD ÖVERVAKNING

| (104) | Såsom beskrivs ovan förväntas marknadsvillkoren, det vill säga tillgång och efterfrågan, förbli stabila inom överskådlig framtid. Det finns därför ingen uppenbar sannolikhet för ny dumpning. Samtliga indikatorer som undersökts visar att det finns rimliga skäl att tro att exportvolymerna till gemenskapen inte ökar markant och att exportpriserna ligger kvar på nivåer som inte innebär någon dumpning. |
| --- | --- |

(104)

Såsom beskrivs ovan förväntas marknadsvillkoren, det vill säga tillgång och efterfrågan, förbli stabila inom överskådlig framtid. Det finns därför ingen uppenbar sannolikhet för ny dumpning. Samtliga indikatorer som undersökts visar att det finns rimliga skäl att tro att exportvolymerna till gemenskapen inte ökar markant och att exportpriserna ligger kvar på nivåer som inte innebär någon dumpning.

| (105) | Med tanke på att det råder viss oförutsebarhet i fråga om marknadsvillkor, huvudsakligen beroende på produktens karaktär (lättfördärvliga varor), anses det lämpligt att övervaka marknaden noga och granska förhållandena om det uppkommer tillräckliga direkta bevis för att marknadsvillkoren har ändrats markant. I sådana fall bör man överväga att vid behov tillsätta en undersökning på eget initiativ. |
| --- | --- |

(105)

Med tanke på att det råder viss oförutsebarhet i fråga om marknadsvillkor, huvudsakligen beroende på produktens karaktär (lättfördärvliga varor), anses det lämpligt att övervaka marknaden noga och granska förhållandena om det uppkommer tillräckliga direkta bevis för att marknadsvillkoren har ändrats markant. I sådana fall bör man överväga att vid behov tillsätta en undersökning på eget initiativ.

| (106) | Övervakningen bör vara tidsbegränsad och gälla fram till det att de ursprungliga slutgiltiga åtgärderna som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 skulle upphört att gälla om de fortfarande varit i kraft, det vill säga till och med den 21 januari 2011. |
| --- | --- |

(106)

Övervakningen bör vara tidsbegränsad och gälla fram till det att de ursprungliga slutgiltiga åtgärderna som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 skulle upphört att gälla om de fortfarande varit i kraft, det vill säga till och med den 21 januari 2011.

F.   OFFENTLIGGÖRANDE

| (107) | De berörda parterna har informerats om huvuddragen och resonemangen som låg till grund för att avsluta den aktuella partiella interimsöversynen och upphäva nuvarande antidumpningstullar på import av den berörda produkten. Alla parter har beretts möjlighet till kommentarer. Deras kommentarer har beaktats i de fall de är bekräftade och har bestyrkts med bevis. |
| --- | --- |

(107)

De berörda parterna har informerats om huvuddragen och resonemangen som låg till grund för att avsluta den aktuella partiella interimsöversynen och upphäva nuvarande antidumpningstullar på import av den berörda produkten. Alla parter har beretts möjlighet till kommentarer. Deras kommentarer har beaktats i de fall de är bekräftade och har bestyrkts med bevis.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av odlad (i motsats till viltlevande) lax, hel eller filead, färsk, kyld eller fryst, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 och ex 0304 29 13, och med ursprung i Norge, som inletts i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EC) nr 384/96, avslutas härmed.

Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 85/2006 på ovannämnda import upphävs härmed.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2008.

På rådets vägnar

E. WOERTH

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 15, 20.1.2006, s. 1.

2

(3)  EUT C 88, 21.4.2007, s. 26.

3

(4)  Kontali Analyse AS tillhandahåller statistik, framför allt relaterad till vattenbruk och fiske (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 686/2008

av den 18 juli 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 510/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 590/2008 (EUT L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 687/2008

av den 18 juli 2008

om fastställande av förfarandet och villkoren för de utbetalande organens eller interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning

(kodifierad version)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 43 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 824/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 824/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | Interventionspriset på vete, durumvete, korn, majs och sorghum bör fastställas för de kvaliteter som i största möjliga utsträckning motsvarar genomsnittskvaliteterna för spannmål som skördas inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Interventionspriset på vete, durumvete, korn, majs och sorghum bör fastställas för de kvaliteter som i största möjliga utsträckning motsvarar genomsnittskvaliteterna för spannmål som skördas inom gemenskapen.

| (3) | För att förenkla det normala interventionsförfarandet och i synnerhet för att få homogena partier av varje spannmålsslag som erbjuds till intervention, bör en lägsta kvantitet fastställas under vilken det utbetalande organet eller interventionsorganet inte har skyldighet att acceptera erbjudandet. Det kan emellertid vara nödvändigt att för vissa medlemsstater föreskriva en större lägsta kvantitet för att organen ska kunna ta hänsyn till förhållanden och praxis i partihandelsledet i dessa länder. |
| --- | --- |

(3)

För att förenkla det normala interventionsförfarandet och i synnerhet för att få homogena partier av varje spannmålsslag som erbjuds till intervention, bör en lägsta kvantitet fastställas under vilken det utbetalande organet eller interventionsorganet inte har skyldighet att acceptera erbjudandet. Det kan emellertid vara nödvändigt att för vissa medlemsstater föreskriva en större lägsta kvantitet för att organen ska kunna ta hänsyn till förhållanden och praxis i partihandelsledet i dessa länder.

| (4) | Det bör fastställas vilka metoder som krävs för att bestämma kvaliteten på vete, durumvete, korn, majs och sorghum. |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas vilka metoder som krävs för att bestämma kvaliteten på vete, durumvete, korn, majs och sorghum.

| (5) | Genom artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 begränsas de kvantiteter majs som får köpas upp av de utbetalande organen eller interventionsorganen i hela gemenskapen till sammanlagt 700 000 ton under regleringsåret 2008/09 och 0 ton från och med regleringsåret 2009/10. |
| --- | --- |

(5)

Genom artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 begränsas de kvantiteter majs som får köpas upp av de utbetalande organen eller interventionsorganen i hela gemenskapen till sammanlagt 700 000 ton under regleringsåret 2008/09 och 0 ton från och med regleringsåret 2009/10.

| (6) | För att säkra en god förvaltning av ordningen för interventionsuppköp av majs och för att ge ekonomiska aktörer i alla medlemsstater tillträde till ordningen på lika villkor bör det föreskrivas detaljerade bestämmelser om fördelningen av de kvantiteter majs som kan bli föremål för intervention. Det bör därför införas ett system för fördelning av de aktuella kvantiteterna under de perioder under ett regleringsår då samtliga aktörer kan erbjuda kvantiteter. Aktörerna bör ges tillräckligt långa tidsfrister för att lämna in erbjudanden och det bör dessutom kunna fastställas en enhetlig fördelningskoefficient för alla anbudsgivare då större kvantiteter erbjuds än vad som kan köpas upp. Det bör föreskrivas att erbjudandena ska gås igenom under två etapper och det bör fastställas en tidsplan för när erbjudandena beträffande majs ska lämnas in liksom en tidsplan för leverans och övertag av de aktuella kvantiteterna. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra en god förvaltning av ordningen för interventionsuppköp av majs och för att ge ekonomiska aktörer i alla medlemsstater tillträde till ordningen på lika villkor bör det föreskrivas detaljerade bestämmelser om fördelningen av de kvantiteter majs som kan bli föremål för intervention. Det bör därför införas ett system för fördelning av de aktuella kvantiteterna under de perioder under ett regleringsår då samtliga aktörer kan erbjuda kvantiteter. Aktörerna bör ges tillräckligt långa tidsfrister för att lämna in erbjudanden och det bör dessutom kunna fastställas en enhetlig fördelningskoefficient för alla anbudsgivare då större kvantiteter erbjuds än vad som kan köpas upp. Det bör föreskrivas att erbjudandena ska gås igenom under två etapper och det bör fastställas en tidsplan för när erbjudandena beträffande majs ska lämnas in liksom en tidsplan för leverans och övertag av de aktuella kvantiteterna.

| (7) | Med tanke på de perioder då interventionsuppköp får ske enligt artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 och för att se till att alla aktörer behandlas på samma sätt bör det föreskrivas att etapp 1 för inlämning av erbjudanden avseende majs börjar löpa den 1 augusti i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 1 december i Sverige och den 1 november i övriga medlemsstater, och att den 31 december är sista dag för inlämning av erbjudanden i alla medlemsstater. I slutet av denna första etapp måste kommissionen i tillämpliga fall fastställa en fördelningskoefficient för godtagbara erbjudanden som lämnats under etapp 1 och avbryta interventionen under resten av regleringsåret om de kvantiteter som erbjudits överskrider den kvantitet som fastställs i artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007. För att motverka att de utbetalande organen eller interventionsorganen och aktörerna drabbas av administrativa och ekonomiska bördor, till exempel i form av säkerheter som inte behövs om inga kvantiteter kan tilldelas, bör det föreskrivas att inga erbjudanden får lämnas in mellan den 1 januari och det datum då det i Europeiska unionens officiella tidning offentliggörs vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention under etapp 2. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på de perioder då interventionsuppköp får ske enligt artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 och för att se till att alla aktörer behandlas på samma sätt bör det föreskrivas att etapp 1 för inlämning av erbjudanden avseende majs börjar löpa den 1 augusti i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 1 december i Sverige och den 1 november i övriga medlemsstater, och att den 31 december är sista dag för inlämning av erbjudanden i alla medlemsstater. I slutet av denna första etapp måste kommissionen i tillämpliga fall fastställa en fördelningskoefficient för godtagbara erbjudanden som lämnats under etapp 1 och avbryta interventionen under resten av regleringsåret om de kvantiteter som erbjudits överskrider den kvantitet som fastställs i artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007. För att motverka att de utbetalande organen eller interventionsorganen och aktörerna drabbas av administrativa och ekonomiska bördor, till exempel i form av säkerheter som inte behövs om inga kvantiteter kan tilldelas, bör det föreskrivas att inga erbjudanden får lämnas in mellan den 1 januari och det datum då det i Europeiska unionens officiella tidning offentliggörs vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention under etapp 2.

| (8) | Med tanke på den tid som krävs för att när så är nödvändigt fastställa fördelningskoefficienten för etapp 1, bör etapp 2 för inlämning av erbjudanden börja löpa dagen efter den dag då det i Europeiska unionens officiella tidning offentliggörs vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention, vilket är den första dagen för inlämning av erbjudanden i alla medlemsstater. Under denna andra etapp bör erbjudanden godtas varje vecka från och med den första fredagen efter det att den aktuella kvantiteten har offentliggjorts, på grundval av de erbjudanden som lämnats in av aktörer senast fredag klockan 12.00 (lokal tid i Bryssel). Senast onsdag varje vecka bör kommissionen på sin webbplats lägga ut information till aktörerna om vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention. Om den kvantitet som fastställs i artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 överskrids måste kommissionen fastställa och offentliggöra en fördelningskoefficient och avbryta interventionen för det pågående regleringsåret. Med tanke på de perioder för interventionsuppköp som fastställs i artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 bör etapp 2 för inlämning av erbjudanden i alla händelser avslutas senast den 30 april i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 30 juni i Sverige och den 31 maj i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på den tid som krävs för att när så är nödvändigt fastställa fördelningskoefficienten för etapp 1, bör etapp 2 för inlämning av erbjudanden börja löpa dagen efter den dag då det i Europeiska unionens officiella tidning offentliggörs vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention, vilket är den första dagen för inlämning av erbjudanden i alla medlemsstater. Under denna andra etapp bör erbjudanden godtas varje vecka från och med den första fredagen efter det att den aktuella kvantiteten har offentliggjorts, på grundval av de erbjudanden som lämnats in av aktörer senast fredag klockan 12.00 (lokal tid i Bryssel). Senast onsdag varje vecka bör kommissionen på sin webbplats lägga ut information till aktörerna om vilken återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention. Om den kvantitet som fastställs i artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 överskrids måste kommissionen fastställa och offentliggöra en fördelningskoefficient och avbryta interventionen för det pågående regleringsåret. Med tanke på de perioder för interventionsuppköp som fastställs i artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 bör etapp 2 för inlämning av erbjudanden i alla händelser avslutas senast den 30 april i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 30 juni i Sverige och den 31 maj i övriga medlemsstater.

| (9) | För att fördelningsmekanismen ska kunna förvaltas på ett effektivt sätt bör det föreskrivas att erbjudandena beträffande majs inte får ändras eller dras tillbaka. För att säkerställa att erbjudandena är seriösa bör det också krävas en säkerhet för erbjudandena och fastställas villkor för kontroll av erbjudandena och frisläppande av säkerheten. Denna kontroll bör göras enligt samma bestämmelser och villkor som gäller för kontroller av lager inom ramen för offentlig lagring enligt kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (4). Det är möjligt att det går flera månader mellan det datum då erbjudanden kan börja lämnas under den första etappen och den 31 december. För att aktörerna inte ska drabbas av för stora kostnader i samband med att de lämnar ett erbjudande under etapp 1 bör det, när den säkerhet som måste ställas då erbjudandet lämnas ställs i form av en banksäkerhet, fastställas att den inte kan krävas förrän dagen efter den sista dagen för inlämnande av erbjudanden. |
| --- | --- |

(9)

För att fördelningsmekanismen ska kunna förvaltas på ett effektivt sätt bör det föreskrivas att erbjudandena beträffande majs inte får ändras eller dras tillbaka. För att säkerställa att erbjudandena är seriösa bör det också krävas en säkerhet för erbjudandena och fastställas villkor för kontroll av erbjudandena och frisläppande av säkerheten. Denna kontroll bör göras enligt samma bestämmelser och villkor som gäller för kontroller av lager inom ramen för offentlig lagring enligt kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (4). Det är möjligt att det går flera månader mellan det datum då erbjudanden kan börja lämnas under den första etappen och den 31 december. För att aktörerna inte ska drabbas av för stora kostnader i samband med att de lämnar ett erbjudande under etapp 1 bör det, när den säkerhet som måste ställas då erbjudandet lämnas ställs i form av en banksäkerhet, fastställas att den inte kan krävas förrän dagen efter den sista dagen för inlämnande av erbjudanden.

| (10) | Vanligt vete och durumvete är spannmål för vilka det fastställts minimikrav för kvalitet med avseende på livsmedelsbruk och som måste uppfylla de hälsonormer som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (5). Övriga spannmål är huvudsakligen avsedda att användas som foder och ska vara förenliga med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (6). Det bör föreskrivas att dessa normer ska gälla när de berörda produkterna övertas inom ramen för den nuvarande interventionsordningen. |
| --- | --- |

(10)

Vanligt vete och durumvete är spannmål för vilka det fastställts minimikrav för kvalitet med avseende på livsmedelsbruk och som måste uppfylla de hälsonormer som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (5). Övriga spannmål är huvudsakligen avsedda att användas som foder och ska vara förenliga med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (6). Det bör föreskrivas att dessa normer ska gälla när de berörda produkterna övertas inom ramen för den nuvarande interventionsordningen.

| (11) | Spannmål som erbjuds men som inte håller tillräckligt god kvalitet för att kunna användas eller lagras bör inte godkännas för intervention. Hänsyn bör tas till situationen när det gäller intervention, som framför allt hänger samman med långtidslagring av vissa spannmål och lagringens effekter på produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

(11)

Spannmål som erbjuds men som inte håller tillräckligt god kvalitet för att kunna användas eller lagras bör inte godkännas för intervention. Hänsyn bör tas till situationen när det gäller intervention, som framför allt hänger samman med långtidslagring av vissa spannmål och lagringens effekter på produkternas kvalitet.

| (12) | Det är därför nödvändigt att skärpa kvalitetskriterierna för majs, så att interventionsprodukterna inte förstörs så lätt och håller längre. Man bör därför minska den maximala vattenhalten liksom den maximala andelen sönderslagna kärnor och kärnor som värmeskadats vid torkning. På grund av likheterna ur agronomisk synvinkel mellan sorghum och majs bör för konsekvensens skull samma bestämmelser föreskrivas för sorghum. |
| --- | --- |

(12)

Det är därför nödvändigt att skärpa kvalitetskriterierna för majs, så att interventionsprodukterna inte förstörs så lätt och håller längre. Man bör därför minska den maximala vattenhalten liksom den maximala andelen sönderslagna kärnor och kärnor som värmeskadats vid torkning. På grund av likheterna ur agronomisk synvinkel mellan sorghum och majs bör för konsekvensens skull samma bestämmelser föreskrivas för sorghum.

| (13) | För att förbättra lagringsvillkoren och säkra kvaliteten från inlämningen av erbjudanden bör de platser där spannmålen lagras då erbjudandena lämnas in garantera optimal lagring, framför allt när det gäller lagring av majs under en lång period. Det är därför nödvändigt att begränsa möjligheten att överta spannmål i anbudsgivarens lager och att tillåta ett sådant övertagande endast när spannmålen finns hos lagerhållare i den mening som avses i artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 884/2006. I detta fall bör anbudsgivaren åta sig att i förhållande till lagerhållaren i tillämpliga delar tillämpa samma bestämmelser och villkor för lagring och kontroll som gäller enligt förordning (EG) nr 884/2006 från och med det att erbjudandet lämnas. |
| --- | --- |

(13)

För att förbättra lagringsvillkoren och säkra kvaliteten från inlämningen av erbjudanden bör de platser där spannmålen lagras då erbjudandena lämnas in garantera optimal lagring, framför allt när det gäller lagring av majs under en lång period. Det är därför nödvändigt att begränsa möjligheten att överta spannmål i anbudsgivarens lager och att tillåta ett sådant övertagande endast när spannmålen finns hos lagerhållare i den mening som avses i artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 884/2006. I detta fall bör anbudsgivaren åta sig att i förhållande till lagerhållaren i tillämpliga delar tillämpa samma bestämmelser och villkor för lagring och kontroll som gäller enligt förordning (EG) nr 884/2006 från och med det att erbjudandet lämnas.

| (14) | Utvecklingsmöjligheterna för mykotoxiner visar sig vara knutna till särskilda förhållanden som i allt väsentligt kan fastställas på grundval av de klimatförhållanden som konstateras under spannmålens tillväxt, framför allt under blomningen. |
| --- | --- |

(14)

Utvecklingsmöjligheterna för mykotoxiner visar sig vara knutna till särskilda förhållanden som i allt väsentligt kan fastställas på grundval av de klimatförhållanden som konstateras under spannmålens tillväxt, framför allt under blomningen.

| (15) | De utbetalande organen eller interventionsorganen kan, med hjälp av de uppgifter som lämnas av anbudsgivarna och sina egna analyskriterier, bedöma de inneboende riskerna för att den högsta tillåtna halten av främmande ämnen överskrids. I syfte att begränsa kostnaderna är det därför berättigat att före intervention inte kräva några andra analyser under organens ansvar än sådana som grundar sig på en riskanalys som gör det möjligt att garantera produkternas kvalitet vid den tidpunkt då de övertas för intervention. |
| --- | --- |

(15)

De utbetalande organen eller interventionsorganen kan, med hjälp av de uppgifter som lämnas av anbudsgivarna och sina egna analyskriterier, bedöma de inneboende riskerna för att den högsta tillåtna halten av främmande ämnen överskrids. I syfte att begränsa kostnaderna är det därför berättigat att före intervention inte kräva några andra analyser under organens ansvar än sådana som grundar sig på en riskanalys som gör det möjligt att garantera produkternas kvalitet vid den tidpunkt då de övertas för intervention.

| (16) | För att undvika att åtskillnad görs mellan olika producenter bör villkoren för erbjudande av spannmål till utbetalande organ eller interventionsorgan och för organens övertagande av spannmålet vara så enhetliga som möjligt inom hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

För att undvika att åtskillnad görs mellan olika producenter bör villkoren för erbjudande av spannmål till utbetalande organ eller interventionsorgan och för organens övertagande av spannmålet vara så enhetliga som möjligt inom hela gemenskapen.

| (17) | Tillämpandet av pristillägg och prisavdrag vid interventionstillfället bör avspegla de kvalitetsrelaterade prisskillnaderna på marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Tillämpandet av pristillägg och prisavdrag vid interventionstillfället bör avspegla de kvalitetsrelaterade prisskillnaderna på marknaden.

| (18) | Medlemsstaterna bör förvissa sig om interventionslagrens tillstånd, som ett komplement till den årliga inventering som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör förvissa sig om interventionslagrens tillstånd, som ett komplement till den årliga inventering som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006.

| (19) | Ansvarsbestämmelser fastställs i artikel 2, artikel 6.2 d och artikel 7.2 b i förordning (EG) nr 884/2006 och i bilaga XII.1 till den förordningen. I nämnda artiklar och i nämnda bilaga fastställs särskilt att medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att produkter som har varit föremål för intervention förvaras på rätt sätt och att alla kvantiteter som försämrats på grund av de fysiska förhållandena vid lagring eller för lång lagring bokförs som utlagrade från interventionslagret den dag då kvalitetsförsämringen konstaterades. En produkt ska enligt dessa bestämmelser bedömas som försämrad om den inte längre uppfyller de kvalitetskrav som gällde vid uppköpet. Gemenskapsbudgeten täcker endast sådana försämringar som berörs av dessa bestämmelser. Ett olämpligt beslut med avseende på den riskanalys som krävs enligt den här lagstiftningen och som fattats av en medlemsstat vid uppköpet av en produkt, bör alltså leda till att medlemsstaten själv blir ansvarig om det i efterhand visar sig att produkten inte uppfyllde minimikraven. Ett sådant beslut gör det inte möjligt att garantera produktens kvalitet och därmed inte heller att se till att den bibehålls i gott skick. Villkoren för när medlemsstaten själv blir ansvarig bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(19)

Ansvarsbestämmelser fastställs i artikel 2, artikel 6.2 d och artikel 7.2 b i förordning (EG) nr 884/2006 och i bilaga XII.1 till den förordningen. I nämnda artiklar och i nämnda bilaga fastställs särskilt att medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att produkter som har varit föremål för intervention förvaras på rätt sätt och att alla kvantiteter som försämrats på grund av de fysiska förhållandena vid lagring eller för lång lagring bokförs som utlagrade från interventionslagret den dag då kvalitetsförsämringen konstaterades. En produkt ska enligt dessa bestämmelser bedömas som försämrad om den inte längre uppfyller de kvalitetskrav som gällde vid uppköpet. Gemenskapsbudgeten täcker endast sådana försämringar som berörs av dessa bestämmelser. Ett olämpligt beslut med avseende på den riskanalys som krävs enligt den här lagstiftningen och som fattats av en medlemsstat vid uppköpet av en produkt, bör alltså leda till att medlemsstaten själv blir ansvarig om det i efterhand visar sig att produkten inte uppfyllde minimikraven. Ett sådant beslut gör det inte möjligt att garantera produktens kvalitet och därmed inte heller att se till att den bibehålls i gott skick. Villkoren för när medlemsstaten själv blir ansvarig bör därför fastställas.

| (20) | För att det varje vecka ska kunna upprättas en statistisk rapport över situationen i interventionslagren av spannmål bör man precisera innehållet i de meddelanden som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

För att det varje vecka ska kunna upprättas en statistisk rapport över situationen i interventionslagren av spannmål bör man precisera innehållet i de meddelanden som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen.

| (21) | För att uppnå en effektiv förvaltning av systemet bör överföringen av de uppgifter som kommissionen kräver ske elektroniskt. |
| --- | --- |

(21)

För att uppnå en effektiv förvaltning av systemet bör överföringen av de uppgifter som kommissionen kräver ske elektroniskt.

| (22) | Det måste också finnas och upprättas en förteckning över viss information på harmoniserad regional bas. Det är lämpligt att tillämpa de regionala nivåer som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 837/90 av den 26 mars 1990 om medlemsstaternas statistiska rapportering om spannmålsproduktion (7) och begära att medlemsstaterna lämnar sådana uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- |

(22)

Det måste också finnas och upprättas en förteckning över viss information på harmoniserad regional bas. Det är lämpligt att tillämpa de regionala nivåer som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 837/90 av den 26 mars 1990 om medlemsstaternas statistiska rapportering om spannmålsproduktion (7) och begära att medlemsstaterna lämnar sådana uppgifter till kommissionen.

| (23) | Det bör även fastställas att överföringen av de uppgifter som kommissionen behöver ska ske med hjälp av förlagor som innehåller de uppgifter som behövs för förvaltningen av interventionsuppköpen och som kommissionen ställt till medlemsstaternas förfogande och att dessa förlagor är tillämpliga efter det att förvaltningskommittén har informerats och de eventuellt anpassats och uppdaterats av kommissionen på samma villkor. |
| --- | --- |

(23)

Det bör även fastställas att överföringen av de uppgifter som kommissionen behöver ska ske med hjälp av förlagor som innehåller de uppgifter som behövs för förvaltningen av interventionsuppköpen och som kommissionen ställt till medlemsstaternas förfogande och att dessa förlagor är tillämpliga efter det att förvaltningskommittén har informerats och de eventuellt anpassats och uppdaterats av kommissionen på samma villkor.

| (24) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(24)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ERBJUDANDEN OCH ÖVERTAGANDEN AV INTERVENTIONSSPANNMÅL

Artikel 1

Varje innehavare av ett homogent parti på minst 80 ton vete, korn, majs eller sorghum eller 10 ton durumvete, skördade inom gemenskapen, ska vara berättigad att erbjuda partiet till det utbetalande organet eller interventionsorganet (nedan gemensamt kallade interventionsorgan) under de tidsperioder som anges i artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1234/2007.

Interventionsorganen får emellertid fastställa en större lägsta kvantitet.

Artikel 2

1.   För att vara giltigt ska varje erbjudande som avser försäljning till intervention lämnas på en av interventionsorganet utfärdad blankett, som bland annat ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Anbudsgivarens namn. |
| --- | --- |

a)

Anbudsgivarens namn.

| b) | Vilket spannmålsslag som erbjuds. |
| --- | --- |

b)

Vilket spannmålsslag som erbjuds.

| c) | Platsen där den erbjudna spannmålen lagras. |
| --- | --- |

c)

Platsen där den erbjudna spannmålen lagras.

| d) | Den erbjudna spannmålens kvantitet, huvudsakliga egenskaper och skördeår. |
| --- | --- |

d)

Den erbjudna spannmålens kvantitet, huvudsakliga egenskaper och skördeår.

| e) | Vilken interventionsort som anbudet avser och, när artikel 6.1 andra stycket i den här förordningen tillämpas, anbudsgivarens åtagande att i förhållande till lagerhållaren garantera att bestämmelserna och villkoren för lagring och kontroll enligt artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 884/2006 tillämpas i tillämpliga delar när det gäller den lagringsplats som avses i led c i denna punkt. |
| --- | --- |

e)

Vilken interventionsort som anbudet avser och, när artikel 6.1 andra stycket i den här förordningen tillämpas, anbudsgivarens åtagande att i förhållande till lagerhållaren garantera att bestämmelserna och villkoren för lagring och kontroll enligt artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 884/2006 tillämpas i tillämpliga delar när det gäller den lagringsplats som avses i led c i denna punkt.

På blanketten ska det även intygas att produkterna har sitt ursprung inom gemenskapen eller, i det fall spannmål godkänns för intervention på särskilda villkor beroende på produktionsområde, ska uppgift lämnas om i vilken region det är producerat.

Interventionsorganet får emellertid även godta anbud som lämnas i någon annan skriftlig form, som via telekommunikation, under förutsättning att samtliga uppgifter som ska lämnas på den blankett som avses i första stycket finns medtagna.

Utan att det påverkar giltigheten från inlämningsdagen för ett anbud enligt tredje stycket, får medlemsstaterna begära att anbudet följs av att den blankett som avses i första stycket insänds eller direkt överlämnas till behörigt organ.

2.   Om ett erbjudande inte är giltigt ska interventionsorganet underrätta den berörda aktören inom fem arbetsdagar efter det att erbjudandet mottagits.

3.   Om ett erbjudande godtas ska aktörerna snarast möjligt underrättas om vid vilket lager spannmålen ska övertas samt om tidsplanen för leverans.

Interventionsorganet får ändra denna tidsplan på begäran av anbudsgivaren eller lagerhållaren.

4.   När det gäller andra spannmål än majs som erbjudits för intervention ska slutleveransen göras före utgången av den fjärde månaden efter den månad då erbjudandet mottogs, dock senast den 1 juli i Spanien, Grekland, Italien och Portugal och den 31 juli i övriga medlemsstater.

När det gäller majs ska leveransen äga rum mellan den 1 februari och den 30 april för erbjudanden som lämnats in under etapp 1 i enlighet med artikel 3 och senast vid utgången av den tredje månaden efter mottagandet för erbjudanden som lämnats in under etapp 2 i enlighet med artikel 3; leveranserna får emellertid inte göras efter den 1 juli i Spanien, Grekland, Italien och Portugal och efter den 31 juli i övriga medlemsstater.

Artikel 3

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 2 i denna förordning ska de kvantiteter majs som kan komma i fråga för intervention enligt artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 beträffande regleringsåret 2008/09 fördelas på två etapper, dvs. etapp 1 och etapp 2, i enlighet med de villkor och på det sätt som anges i punkterna 2–5 i den här artikeln.

Etapp 1 ska börja den 1 augusti i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 1 december i Sverige och den 1 november i övriga medlemsstater och ska löpa till den 31 december, som ska vara sista dag för inlämnande av erbjudanden inom denna etapp i samtliga medlemsstater.

Etapp 2 ska börja dagen efter den dag då den återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention under etappen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning enligt punkt 2 andra stycket. Denna dag ska vara den första dagen för inlämnande av erbjudanden i alla medlemsstater och etappen ska avslutas senast den 30 april i Grekland, Spanien, Italien och Portugal, den 30 juni i Sverige och den 31 maj i övriga medlemsstater.

2.   Vid utgången av etapp 1 ska kommissionen registrera alla godtagbara erbjudanden beträffande majs som aktörerna lämnat in till interventionsorganen i medlemsstaterna fram till och med den 31 december kl. 12.00 (lokal tid i Bryssel), och för detta ska kommissionen använda de uppgifter som medlemsstaterna varje vecka meddelar enligt artikel 13.1 a i.

Om den sammanlagda kvantitet som erbjudandena avser överskrider de maximala kvantiteter som fastställs i artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1234/2007 ska kommissionen senast den 25 januari fastställa och offentliggöra en fördelningskoefficient med sex decimaler. Om kvantiteterna inte överskrids ska fördelningskoefficienten vara lika med 1 och kommissionen ska offentliggöra den återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention under etapp 2.

Senast den 31 januari ska interventionsorganet i medlemsstaten meddela anbudsgivaren att erbjudandet har godtagits för den kvantitet som anges i erbjudandet multiplicerad med fördelningskoefficienten.

3.   Från och med den första onsdagen i februari ska kommissionen varje vecka registrera alla godtagbara erbjudanden beträffande majs som aktörerna lämnat in till interventionsorganen i medlemsstaterna fram till och med kl. 12.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen föregående vecka och för detta ska kommissionen använda de uppgifter som medlemsstaterna meddelar enligt artikel 13.1 a i.

Om den återstående kvantitet som kan komma ifråga för intervention överskrids ska kommissionen senast den fjärde arbetsdagen efter den sista dagen för inlämnande av erbjudanden fastställa och offentliggöra en fördelningskoefficient med sex decimaler. Om kvantiteten inte överskrids ska fördelningskoefficienten vara lika med 1, de kvantiteter som erbjudits anses vara godtagna och kommissionen senast onsdag varje vecka på sin webbplats http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm ge aktörerna information om vilken återstående kvantitet som finns tillgänglig för intervention under den aktuella veckan.

Senast den nionde arbetsdagen efter det att tidsfristen för inlämnande av erbjudanden har gått ut ska interventionsorganet i medlemsstaten meddela anbudsgivaren att erbjudandet har godtagits för den kvantitet som anges i erbjudandet, multiplicerad med fördelningskoefficienten.

4.   De erbjudanden som avses i punkterna 2 och 3 ska registreras av det behöriga interventionsorganet samma dag som de inkommer.

När ett erbjudande har lämnats får det varken ändras eller återtas.

5.   För att erbjudandena ska kunna godtas ska det till dem fogas en handling som styrker att det har ställts en säkerhet på 15 EUR per ton. Säkerheten ska ställas samtidigt som erbjudandet lämnas men om den ställs under etapp 1 i form av en banksäkerhet kan den inte krävas förrän dagen efter sista dag för inlämning av de erbjudanden som avses i punkt 2.

6.   Den ska omfatta de kvantiteter som anbudsgivaren erbjudit i enlighet med punkterna 2 och 3.

Utom i fall av force majeure eller i undantagsfall ska hela säkerheten tillföras gemenskapsbudgeten i följande fall:

| a) | När de kvantiteter som finns på lagringsplatsen mellan det att erbjudandet lämnas in och det att majsen övertas är mindre än de kvantiteter som uppgivits av anbudsgivaren, i enlighet med artikel 2.1, med förbehåll för en tolerans på 5 %. |
| --- | --- |

a)

När de kvantiteter som finns på lagringsplatsen mellan det att erbjudandet lämnas in och det att majsen övertas är mindre än de kvantiteter som uppgivits av anbudsgivaren, i enlighet med artikel 2.1, med förbehåll för en tolerans på 5 %.

| b) | När de tilldelade kvantiteterna inte levererats av anbudsgivaren för övertag av interventionsorganet enligt artiklarna 4 och 6. |
| --- | --- |

b)

När de tilldelade kvantiteterna inte levererats av anbudsgivaren för övertag av interventionsorganet enligt artiklarna 4 och 6.

För tillämpningen av andra stycket a i denna punkt ska interventionsorganet genomföra kontrollen av de kvantiteter som finns på lagringsplatserna genom att i tillämpliga delar tillämpa de bestämmelser och villkor som fastställs i förordning (EG) nr 884/2006 när det gäller kontroller av den fysiska närvaron av produkter som lagras inom ramen för offentlig lagring, framför allt bestämmelserna och villkoren i punkt B.III i bilaga I till den förordningen. Dessa kontroller ska göras av minst 5 % av erbjudandena och 5 % av de erbjudna kvantiteterna och på grundval av en riskanalys. Dessa miniminivåer för kontroll ska endast tillämpas under etapp 1.

Säkerheten ska frisläppas i sin helhet

| a) | för erbjudna kvantiteter som inte kommer att köpas upp, |
| --- | --- |

a)

för erbjudna kvantiteter som inte kommer att köpas upp,

| b) | för erbjudna kvantiteter som kommer att köpas upp, så snart minst 95 % av dessa kvantiteter faktiskt har övertagits av interventionsorganet. |
| --- | --- |

b)

för erbjudna kvantiteter som kommer att köpas upp, så snart minst 95 % av dessa kvantiteter faktiskt har övertagits av interventionsorganet.

Artikel 4

1.   För att spannmålen ska godkännas för intervention ska den vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet.

2.   Spannmålen ska anses vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet om den har den typiska färgen för spannmålen i fråga, är fri från onormal lukt och levande skadedjur (inbegripet kvalster) i alla utvecklingsstadier, uppfyller minimikraven för kvalitet som anges i bilaga I, och om halten av främmande ämnen, inklusive radioaktivitet, inte överstiger de gränsvärden som fastställs i gemenskapsbestämmelserna. I detta sammanhang får följande gränsvärden för halten av främmande ämnen inte överskridas:

| a) | När det gäller vanligt vete och durumvete: De gränsvärden som fastställs i förordning (EEG) nr 315/93, inte heller de gränsvärden för Fusarium-toxiner som fastställs i punkterna 2.4–2.7 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (8), |
| --- | --- |

a)

När det gäller vanligt vete och durumvete: De gränsvärden som fastställs i förordning (EEG) nr 315/93, inte heller de gränsvärden för Fusarium-toxiner som fastställs i punkterna 2.4–2.7 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (8),

| b) | När det gäller korn, majs och sorghum: De gränsvärden som fastställs i direktiv 2002/32/EG. |
| --- | --- |

b)

När det gäller korn, majs och sorghum: De gränsvärden som fastställs i direktiv 2002/32/EG.

Medlemsstaterna ska kontrollera halten av främmande ämnen, inklusive radioaktivitet, på grundval av en riskanalys, särskilt med beaktande av de uppgifter som lämnats av anbudsgivarna och med hänsyn till deras åtaganden i fråga om kravens uppfyllande, särskilt när det gäller anbudsgivarnas analysresultat. Vid behov ska den takt och den omfattning i vilka kontrollåtgärderna ska genomföras fastställas enligt förfarandet i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007, särskilt om situationen på marknaden riskerar att utsättas för allvarliga störningar på grund av de främmande ämnena.

Om analyserna då visar att Zeleny-talet för ett parti vete ligger mellan 22 och 30 måste deg av detta vara icke-klistrig och maskinbearbetningsbar för att anses vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet enligt punkt 1 i denna artikel.

3.   Definitionerna av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet ska, vad avser denna förordning, vara de som anges i bilaga II.

Kärnor av basspannmål och andra spannmål som är skadade, angripna av mjöldrygor eller skämda ska klassificeras som ”andra orenheter”, även om de har fel som tillhör andra kategorier.

Artikel 5

Följande metoder ska användas för att bestämma kvaliteten på spannmål som enligt förordning (EG) nr 1234/2007 erbjuds interventionsorganen:

| a) | Referensmetoden för bestämning av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet ska vara den som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

a)

Referensmetoden för bestämning av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet ska vara den som anges i bilaga III.

| b) | Referensmetoden för bestämning av vattenhalten ska vara den som anges i bilaga IV. Dock får medlemsstaterna också använda andra metoder baserade på principen enligt bilaga IV, metod ISO 712:1998 eller någon metod baserad på infraröd teknik. Vid tvist ska metoden i bilaga IV tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Referensmetoden för bestämning av vattenhalten ska vara den som anges i bilaga IV. Dock får medlemsstaterna också använda andra metoder baserade på principen enligt bilaga IV, metod ISO 712:1998 eller någon metod baserad på infraröd teknik. Vid tvist ska metoden i bilaga IV tillämpas.

| c) | Referensmetoden för bestämning av tanninhalten i sorghum ska vara ISO 9648:1988. |
| --- | --- |

c)

Referensmetoden för bestämning av tanninhalten i sorghum ska vara ISO 9648:1988.

| d) | Referensmetoden för att fastställa om deg av vete är icke-klistrig och maskinbearbetningsbar ska vara den som anges i bilaga V. |
| --- | --- |

d)

Referensmetoden för att fastställa om deg av vete är icke-klistrig och maskinbearbetningsbar ska vara den som anges i bilaga V.

| e) | Referensmetoden för att fastställa proteininnehållet i malda kärnor av vete ska vara den som International Association for Cereal Chemistry (ICC) godkänner, för vilken standarder fastställs enligt nr 105/2: ”metod för bestämning av proteininnehållet i spannmål och spannmålsprodukter”.
  Medlemsstaterna får även använda andra metoder. De ska i så fall för kommissionen först kunna visa att ICC intygat att dessa metoder ger likvärdiga resultat. |
| --- | --- |

e)

Referensmetoden för att fastställa proteininnehållet i malda kärnor av vete ska vara den som International Association for Cereal Chemistry (ICC) godkänner, för vilken standarder fastställs enligt nr 105/2: ”metod för bestämning av proteininnehållet i spannmål och spannmålsprodukter”.

Medlemsstaterna får även använda andra metoder. De ska i så fall för kommissionen först kunna visa att ICC intygat att dessa metoder ger likvärdiga resultat.

| f) | Zeleny-talet för malda kärnor av vete ska fastställas enligt ISO 5529:1992. |
| --- | --- |

f)

Zeleny-talet för malda kärnor av vete ska fastställas enligt ISO 5529:1992.

| g) | Bestämning av falltal enligt Hagberg (amylasaktivitetstest) ska göras enligt ISO 3093:2004. |
| --- | --- |

g)

Bestämning av falltal enligt Hagberg (amylasaktivitetstest) ska göras enligt ISO 3093:2004.

| h) | Referensmetoden för att fastställa om durumvete har glasaktigt utseende ska vara den som anges i bilaga VI. |
| --- | --- |

h)

Referensmetoden för att fastställa om durumvete har glasaktigt utseende ska vara den som anges i bilaga VI.

| i) | Referensmetoden för att fastställa rymdvikten ska vara ISO 7971/2:1995. |
| --- | --- |

i)

Referensmetoden för att fastställa rymdvikten ska vara ISO 7971/2:1995.

| j) | De provtagningsmetoder och referensanalysmetoder som ska användas för att fastställa halten av mykotoxiner ska vara de som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 och fastställs i bilagorna I och II till kommissionens förordning (EG) nr 401/2006 (9). |
| --- | --- |

j)

De provtagningsmetoder och referensanalysmetoder som ska användas för att fastställa halten av mykotoxiner ska vara de som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 och fastställs i bilagorna I och II till kommissionens förordning (EG) nr 401/2006 (9).

Artikel 6

1.   Vad avser produkter som levereras till interventionslagret ska den erbjudna spannmålen övertas av interventionsorganet först när interventionsorganet eller dess representant har fastställt hela partiets kvantitet samt minimiegenskaper enligt bilaga I.

Detta övertagande får ske vid det lager där spannmålen finns då erbjudandet lämnas förutsatt att lagringen sker i lokaler som tillhör en lagerhållare i den mening som avses i artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 884/2006 och att samma bestämmelser och villkor som gäller dessa lokaler efter övertagandet av interventionsspannmålen gäller så snart erbjudandet lämnats.

När det gäller majs får den kvantitet som övertas inte överstiga den kvantitet som tilldelats enligt artikel 3.2 och 3.3 i den här förordningen.

2.   Kvalitetsegenskaperna ska fastställas på grundval av ett prov som är representativt för det erbjudna partiet och som består av stickprover varav ett ska tas från varje leverans, dock minst ett prov per 60 ton.

3.   Leveransen ska vägas in i närvaro av anbudsgivaren och en i förhållande till anbudsgivaren oberoende representant för interventionsorganet.

Representanten för interventionsorganet får även vara lagerhållare, varvid följande gäller:

| a) | Interventionsorganet ska inom 45 dagar efter övertagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %. |
| --- | --- |

a)

Interventionsorganet ska inom 45 dagar efter övertagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %.

| b) | Om toleransgränsen inte överstigs ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för kvantiteter som vid en senare vägning eventuellt kan saknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten. |
| --- | --- |

b)

Om toleransgränsen inte överstigs ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för kvantiteter som vid en senare vägning eventuellt kan saknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten.

| c) | Om toleransgränsen överstigs ska en vältning snarast göras. Om den fastställda vikten understiger den bokförda, ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för vältningen, i annat fall ska medlemsstaten göra det. |
| --- | --- |

c)

Om toleransgränsen överstigs ska en vältning snarast göras. Om den fastställda vikten understiger den bokförda, ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för vältningen, i annat fall ska medlemsstaten göra det.

4.   Om spannmålen övertas vid det lager där den finns då anbudet lämnas, får kvantiteten fastställas utifrån lagerbokföringen, som ska uppfylla branschens och interventionsorganets krav samt följande villkor:

| a) | Av lagerbokföringen ska framgå den vikt som noterats vid vältning, fysiska kvalitetsegenskaper vid vägningstidpunkten, särskilt vattenhalt, eventuella förflyttningar samt utförda behandlingar. Vältningen får inte ha utförts för mer än tio månader sedan. |
| --- | --- |

a)

Av lagerbokföringen ska framgå den vikt som noterats vid vältning, fysiska kvalitetsegenskaper vid vägningstidpunkten, särskilt vattenhalt, eventuella förflyttningar samt utförda behandlingar. Vältningen får inte ha utförts för mer än tio månader sedan.

| b) | Lagerhållaren ska intyga att det erbjudna partiet i alla avseenden motsvarar uppgifterna i lagerbokföringen. |
| --- | --- |

b)

Lagerhållaren ska intyga att det erbjudna partiet i alla avseenden motsvarar uppgifterna i lagerbokföringen.

| c) | Kvalitetsegenskaperna som fastställts vid tidpunkten för vältning ska överensstämma med det representativa provets, bestående av de prover som interventionsorganet eller dess representant tagit minst en gång per 60 ton. |
| --- | --- |

c)

Kvalitetsegenskaperna som fastställts vid tidpunkten för vältning ska överensstämma med det representativa provets, bestående av de prover som interventionsorganet eller dess representant tagit minst en gång per 60 ton.

5.   Om punkt 4 tillämpas gäller följande:

| a) | Den vikt som registreras ska vara densamma som införts i lagerbokföringen, vid behov justerad med hänsyn till eventuella skillnader mellan den vattenhalt och/eller den halt av andra orenheten (Schwarzbesatz) som noterats vid invältning och den halt som noterats för det representativa provet. En skillnad mellan halterna av andra orenheten får bara beaktas för att justera den vikt som införts i lagerbokföringen. |
| --- | --- |

a)

Den vikt som registreras ska vara densamma som införts i lagerbokföringen, vid behov justerad med hänsyn till eventuella skillnader mellan den vattenhalt och/eller den halt av andra orenheten (Schwarzbesatz) som noterats vid invältning och den halt som noterats för det representativa provet. En skillnad mellan halterna av andra orenheten får bara beaktas för att justera den vikt som införts i lagerbokföringen.

| b) | Interventionsorganet ska inom fyrtiofem dagar efter övertagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %. |
| --- | --- |

b)

Interventionsorganet ska inom fyrtiofem dagar efter övertagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %.

| c) | Om toleransgränsen inte överstigs, ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för kvantiteter som vid en senare vältning eventuellt kan saknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten. |
| --- | --- |

c)

Om toleransgränsen inte överstigs, ska lagerhållaren bära samtliga kostnader för kvantiteter som vid en senare vältning eventuellt kan saknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten.

| d) | Om toleransgränsen överskrids ska en vägning snarast göras. Om den fastställda vikten understiger den bokförda ska samtliga kostnader för vägningen bäras av lagerhållaren och i annat fall av Europeiska garantifonden för jordbruket, med beaktande av den toleransgräns som anges i bilaga XI.1 första strecksatsen till förordning (EG) nr 884/2006. |
| --- | --- |

d)

Om toleransgränsen överskrids ska en vägning snarast göras. Om den fastställda vikten understiger den bokförda ska samtliga kostnader för vägningen bäras av lagerhållaren och i annat fall av Europeiska garantifonden för jordbruket, med beaktande av den toleransgräns som anges i bilaga XI.1 första strecksatsen till förordning (EG) nr 884/2006.

6.   Det sista övertagandet ska, när det gäller annan spannmål än majs, ske senast vid utgången av den andra månaden efter den slutleverans som avses i artikel 2.4 första stycket och när det gäller majs senast vid utgången av den andra månaden efter var och en av de slutleveranser som avses i artikel 2.4 andra stycket, dock senast den 31 juli i Spanien, Grekland, Italien och Portugal och den 31 augusti i övriga medlemsstater.

Artikel 7

1.   Interventionsorganet ska ansvara för att provernas fysiska och tekniska egenskaper analyseras inom 20 arbetsdagar från den dag det representativa provet togs.

2.   Anbudsgivaren ska stå för kostnaderna för

| a) | bestämning av tanninhalten i sorghum, |
| --- | --- |

a)

bestämning av tanninhalten i sorghum,

| b) | amylasaktivitetstest (Hagberg), |
| --- | --- |

b)

amylasaktivitetstest (Hagberg),

| c) | bestämning av proteininnehållet i durumvete och vete, |
| --- | --- |

c)

bestämning av proteininnehållet i durumvete och vete,

| d) | Zeleny-test, |
| --- | --- |

d)

Zeleny-test,

| e) | test av maskinbearbetningsbarhet, |
| --- | --- |

e)

test av maskinbearbetningsbarhet,

| f) | analyserna av främmande ämnen. |
| --- | --- |

f)

analyserna av främmande ämnen.

3.   Om det av analyserna enligt punkt 1 framgår att den erbjudna spannmålen inte motsvarar den lägsta kvalitet som krävs för intervention, ska denna spannmål återtas på anbudsgivarens bekostnad. Anbudsgivaren ska även stå för samtliga uppkomna kostnader.

4.   Vid tvist ska interventionsorganet återigen låta utföra de tester som behövs på spannmålen i fråga, varvid kostnaderna ska bäras av den förlorande parten.

Artikel 8

Interventionsorganet ska utfärda ett övertagandedokument för varje anbud, av vilket följande ska framgå:

| a) | Datum för kontroll av kvantitet och minimiegenskaper. |
| --- | --- |

a)

Datum för kontroll av kvantitet och minimiegenskaper.

| b) | Levererad vikt. |
| --- | --- |

b)

Levererad vikt.

| c) | Antalet prover som tagits för det representativa provet. |
| --- | --- |

c)

Antalet prover som tagits för det representativa provet.

| d) | De konstaterade fysiska egenskaperna. |
| --- | --- |

d)

De konstaterade fysiska egenskaperna.

| e) | Det organ som ansvarar för analys av tekniska kriterier och för analysresultaten. |
| --- | --- |

e)

Det organ som ansvarar för analys av tekniska kriterier och för analysresultaten.

Dokumentet ska dateras och sändas till lagerhållaren för kontrasignering.

KAPITEL II

BETALNINGSVILLKOR OCH KONTROLLÅTGÄRDER

Artikel 9

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2, ska anbudsgivaren erhålla ett pris motsvarande det referenspris som avses i artikel 8.1 a i förordning (EG) nr 1234/2007, som gäller en vara levererad till lager före lossning den dag som anges som den första leveransdagen i meddelandet om att den erbjudna spannmålen godkänns. Priset ska justeras med hänsyn till de pristillägg och prisavdrag som avses i artikel 10 i denna förordning.

Vid leverans under en månad då referenspriset understiger det referenspris som gällde den månad då erbjudandet lämnades, ska emellertid det sistnämnda priset gälla. För sorghum som erbjuds under augusti och september ska bestämmelsen i detta stycke inte tillämpas.

2.   När ett interventionsorgan mottagit ett anbud enligt artikel 10.1 a i förordning (EG) nr 1234/2007, ska det besluta om var spannmålen ska övertas och om den första dagen för övertagandet.

Det är anbudsgivaren som ska bekosta transporten från det lager där varan vid anbudstillfället är lagrad till den interventionsort dit den på billigaste sätt ska transporteras.

Om den plats för övertagande som interventionsorganet fastställt inte överensstämmer med den interventionsort till vilken varan på billigaste sätt ska transporteras, ska interventionsorganet fastställa och även bekosta de extra transportkostnaderna. I så fall ska interventionsorganet fastställa de transportkostnader som avses i andra stycket.

Om interventionsorganet i samråd med anbudsgivaren lagrar den övertagna varan i det lager där den vid anbudstillfället är lagrad, ska interventionspriset minskas med de kostnader som avses i tredje stycket andra meningen samt med kostnaderna för utlagring, vilka ska beräknas utifrån de omkostnader som faktiskt konstaterats i den berörda medlemsstaten.

3.   Betalning ska erläggas mellan trettio och trettiofem dagar efter den i artikel 6 angivna dagen för övertagande.

Artikel 10

Tillägg och avdrag, tillämpade på det pris som betalas till anbudsgivaren, ska uttryckas i euro per ton och tillämpas i förening, enligt de nedan föreskrivna beloppen:

| a) | Om vattenhalten i spannmål som erbjuds till intervention understiger 13 % när det gäller majs och sorghum och 14 % när det gäller övriga spannmål, ska tillägg göras enligt tabell I i bilaga VII. Om vattenhalten i nämnda spannmål som erbjuds till intervention överstiger 13 % respektive 14 %, ska avdrag göras enligt tabell II i bilaga VII. |
| --- | --- |

a)

Om vattenhalten i spannmål som erbjuds till intervention understiger 13 % när det gäller majs och sorghum och 14 % när det gäller övriga spannmål, ska tillägg göras enligt tabell I i bilaga VII. Om vattenhalten i nämnda spannmål som erbjuds till intervention överstiger 13 % respektive 14 %, ska avdrag göras enligt tabell II i bilaga VII.

| b) | Om rymdvikten för spannmål som erbjuds till intervention avviker från 76 kg/hl när det gäller vete och 64 kg/hl när det gäller korn, ska avdrag göras enligt tabell III i bilaga VII. |
| --- | --- |

b)

Om rymdvikten för spannmål som erbjuds till intervention avviker från 76 kg/hl när det gäller vete och 64 kg/hl när det gäller korn, ska avdrag göras enligt tabell III i bilaga VII.

| c) | Om andelen sönderslagna kärnor överstiger 3 % för durumvete, vete och korn respektive 4 % för majs och sorghum, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. |
| --- | --- |

c)

Om andelen sönderslagna kärnor överstiger 3 % för durumvete, vete och korn respektive 4 % för majs och sorghum, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet.

| d) | Om andelen orenheter bestående av kärnor överstiger 2 % för durumvete, 4 % för majs och sorghum samt 5 % för vete och korn, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. |
| --- | --- |

d)

Om andelen orenheter bestående av kärnor överstiger 2 % för durumvete, 4 % för majs och sorghum samt 5 % för vete och korn, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet.

| e) | Om andelen grodda kärnor överstiger 2,5 %, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. |
| --- | --- |

e)

Om andelen grodda kärnor överstiger 2,5 %, ska ett avdrag göras på 0,05 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet.

| f) | Om andelen andra orenheter (Schwarzbesatz) överstiger 0,5 % för durumvete och 1 % för vanligt vete, korn, majs och sorghum, ska ett avdrag göras på 0,1 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 %. |
| --- | --- |

f)

Om andelen andra orenheter (Schwarzbesatz) överstiger 0,5 % för durumvete och 1 % för vanligt vete, korn, majs och sorghum, ska ett avdrag göras på 0,1 EUR för varje ytterligare avvikelse på 0,1 %.

| g) | Om för durumvete andelen mjöliga kärnor överstiger 20 %, ska ett avdrag göras på 0,2 EUR för varje ytterligare avvikelse på 1 procentenhet eller del av 1 procentenhet. |
| --- | --- |

g)

Om för durumvete andelen mjöliga kärnor överstiger 20 %, ska ett avdrag göras på 0,2 EUR för varje ytterligare avvikelse på 1 procentenhet eller del av 1 procentenhet.

| h) | Om proteininnehållet i vete understiger 11,5 %, ska avdrag göras enligt tabell IV i bilaga VII. |
| --- | --- |

h)

Om proteininnehållet i vete understiger 11,5 %, ska avdrag göras enligt tabell IV i bilaga VII.

| i) | Om tanninhalten i sorghum som erbjuds till intervention överstiger 0,4 % av torrsubstansen, ska avdraget beräknas enligt den metod som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

i)

Om tanninhalten i sorghum som erbjuds till intervention överstiger 0,4 % av torrsubstansen, ska avdraget beräknas enligt den metod som anges i bilaga VIII.

Artikel 11

1.   Aktörer som lagrar uppköpta produkter för interventionsorganets räkning ska regelbundet kontrollera produkternas skick och att de är intakta och ska utan dröjsmål underrätta organet om eventuella problem i detta hänseende.

2.   Interventionsorganet ska minst en gång om året kontrollera den lagrade produktens kvalitet. Prover för detta ändamål får tas i samband med den årliga inventering som föreskrivs i bilaga I.A.I till förordning (EG) nr 884/2006.

3.   När de kontroller som föreskrivs i den här förordningen ska utföras på grundval av en riskanalys enligt artikel 4.2 andra stycket, är det medlemsstaten som har det yttersta ekonomiska ansvaret för de ekonomiska konsekvenserna av att gränsvärdena för halten av främmande ämnen inte iakttas. Detta ansvar gäller oberoende av medlemsstatens egna åtgärder mot anbudsgivare eller lagerhållare som inte har uppfyllt sina åtaganden eller skyldigheter.

När det gäller ochratoxin A och aflatoxin övergår det ekonomiska ansvaret till gemenskapsbudgeten, om den berörda medlemsstaten, på ett för kommissionen tillfredsställande sätt, kan bevisa att normerna har iakttagits vid inlagringen, att det har sörjts för normala lagringsförhållanden och att lagerhållaren har uppfyllt sina övriga skyldigheter.

Artikel 12

Interventionsorganen ska vid behov fastställa kompletterande förfaranden och villkor för övertagande som är förenliga med denna förordning för att ta hänsyn till särskilda förhållanden i berörd medlemsstat. De får bland annat begära periodiska lagerrapporter.

KAPITEL III

MEDDELANDE TILL KOMMISSIONEN

Artikel 13

1.   För vart och ett av de spannmål som avses i artikel 10.1 a i förordning (EG) nr 1234/2007 ska alla medlemsstater på elektronisk väg meddela de uppgifter som behövs för förvaltningen av interventionen, enligt följande:

| a) | Senast varje onsdag kl. 12.00 (lokal tid i Bryssel)






  i) | de kvantiteter som erbjudits för intervention av aktörer senast klockan 12.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen föregående vecka, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i den här förordningen, |
| --- | --- | --- |

a)

Senast varje onsdag kl. 12.00 (lokal tid i Bryssel)

i)

de kvantiteter som erbjudits för intervention av aktörer senast klockan 12.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen föregående vecka, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i den här förordningen,

| ii) | de kvantiteter av andra spannmål än majs som erbjudits, men för vilka aktörerna dragit tillbaka sina erbjudanden efter det att interventionsperioden inleddes, |
| --- | --- |

ii)

de kvantiteter av andra spannmål än majs som erbjudits, men för vilka aktörerna dragit tillbaka sina erbjudanden efter det att interventionsperioden inleddes,

| iii) | de totala kvantiteter spannmål som erbjudits för intervention efter det att interventionsperioden inleddes, med avdrag för de kvantiteter som avses i led ii, och |
| --- | --- |

iii)

de totala kvantiteter spannmål som erbjudits för intervention efter det att interventionsperioden inleddes, med avdrag för de kvantiteter som avses i led ii, och

| iv) | de totala kvantiteter som övertagits sedan interventionsperioden inleddes i enlighet med artikel 6 i den här förordningen. |
| --- | --- |

iv)

de totala kvantiteter som övertagits sedan interventionsperioden inleddes i enlighet med artikel 6 i den här förordningen.

| b) | Onsdagen efter det att meddelandet om anbudsinfordran har offentliggjorts, de kvantiteter spannmål som bjudits ut till försäljning i enlighet med artikel 2.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (10). |
| --- | --- |

b)

Onsdagen efter det att meddelandet om anbudsinfordran har offentliggjorts, de kvantiteter spannmål som bjudits ut till försäljning i enlighet med artikel 2.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (10).

| c) | Onsdagen efter den dag då medlemsstaterna har fastställt de berörda partierna, de spannmålskvantiteter som är avsedda för gratis utdelning till de sämst ställda i gemenskapen, i enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

c)

Onsdagen efter den dag då medlemsstaterna har fastställt de berörda partierna, de spannmålskvantiteter som är avsedda för gratis utdelning till de sämst ställda i gemenskapen, i enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| d) | Senast vid utgången av månaden efter den sista dag för övertagande som anges i artikel 6.6 i denna förordning, för varje region enligt bilaga III till förordning (EEG) nr 837/90, de genomsnittliga resultat när det gäller rymdvikt, vattenhalt, andel sönderslagna kärnor och proteininnehåll som konstaterats för de spannmålspartier som övertagits. |
| --- | --- |

d)

Senast vid utgången av månaden efter den sista dag för övertagande som anges i artikel 6.6 i denna förordning, för varje region enligt bilaga III till förordning (EEG) nr 837/90, de genomsnittliga resultat när det gäller rymdvikt, vattenhalt, andel sönderslagna kärnor och proteininnehåll som konstaterats för de spannmålspartier som övertagits.

2.   Meddelanden enligt punkt 1 ska skickas även om ingen kvantitet har erbjudits för intervention. Om inget meddelande om de uppgifter som avses i punkt 1 a i inkommer ska kommissionen anse att inget erbjudande har inkommit i den aktuella medlemsstaten.

3.   Utformningen av och innehållet i de meddelanden som avses i punkt 1 ska följa de förlagor som kommissionen ställer till medlemsstaternas förfogande. Dessa förlagor ska tillämpas efter det att den kommitté som avses i artikel 195.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 har informerats. Kommissionen ska anpassa och uppdatera förlagorna på samma villkor.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Förordning (EG) nr 824/2000 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga X.

Artikel 15

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 juli 2008.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 510/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EGT L 100, 20.4.2000, s. 31. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 883/2007 (EUT L 195, 27.7.2007, s. 3).

2

(3)  Se bilaga IX.

3

(4)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 35. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 721/2007 (EUT L 164, 26.6.2007, s. 4).

4

(5)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/77/EG (EUT L 271, 30.9.2006, s. 53).

6

(7)  EGT L 88, 3.4.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

7

(8)  EUT L 364, 20.12.2006, s. 5.

8

(9)  EUT L 70, 9.3.2006, s. 12.

9

(10)  EGT L 191, 31.7.1993, s. 76.

10

---

BILAGA I

MINIMIKRAV FÖR KVALITET SOM AVSES I ARTIKEL 4.2

| | Durumvete | Vete | Korn | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Maximal vattenhalt |

Durumvete

Vete

Korn

Majs

Sorghum

A.

Maximal vattenhalt

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Högsta tillåtna andel som inte är basspannmål av felfri kvalitet, varav: |
| --- | --- |

B.

Högsta tillåtna andel som inte är basspannmål av felfri kvalitet, varav:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Sönderslagna kärnor |
| --- | --- |

1.

Sönderslagna kärnor

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Orenheter bestående av kärnor (andra än de som avges i punkt 3), |
| --- | --- |

2.

Orenheter bestående av kärnor (andra än de som avges i punkt 3),

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

varav:

| a) | skrumpna kärnor |
| --- | --- |

a)

skrumpna kärnor

—

—

| b) | främmande spannmålsslag |
| --- | --- |

b)

främmande spannmålsslag

3 %

5 %

—

—

| c) | kärnor angripna av skadedjur |
| --- | --- |

c)

kärnor angripna av skadedjur

| d) | kärnor med missfärgat groddanlag |
| --- | --- |

d)

kärnor med missfärgat groddanlag

—

—

—

| e) | kärnor värmeskadade vid torkning |
| --- | --- |

e)

kärnor värmeskadade vid torkning

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Fläckiga och/eller mögelangripna kärnor, |
| --- | --- |

3.

Fläckiga och/eller mögelangripna kärnor,

5 %

—

—

—

—

varav:

| — | mögelangripna kärnor |
| --- | --- |

—

mögelangripna kärnor

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Grodda kärnor |
| --- | --- |

4.

Grodda kärnor

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Andra orenheter (Schwarzbesatz), |
| --- | --- |

5.

Andra orenheter (Schwarzbesatz),

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

varav:

| a) | ogräsfrö: |
| --- | --- |

a)

ogräsfrö:

| — | skadliga |
| --- | --- |

—

skadliga

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | annat |
| --- | --- |

—

annat

| b) | skadade kärnor: |
| --- | --- |

b)

skadade kärnor:

| — | kärnor som förstörts genom spontan upphettning eller alltför kraftig torkning |
| --- | --- |

—

kärnor som förstörts genom spontan upphettning eller alltför kraftig torkning

0,05 %

0,05 %

| — | annat |
| --- | --- |

—

annat

| c) | främmande beståndsdelar |
| --- | --- |

c)

främmande beståndsdelar

| d) | skal |
| --- | --- |

d)

skal

| e) | mjöldrygor |
| --- | --- |

e)

mjöldrygor

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | skämda kärnor |
| --- | --- |

f)

skämda kärnor

—

—

—

| g) | döda insekter och insektsdelar |
| --- | --- |

g)

döda insekter och insektsdelar

| C. | Högsta procentandel mjöliga kärnor, helt eller delvis |
| --- | --- |

C.

Högsta procentandel mjöliga kärnor, helt eller delvis

27 %

—

—

—

—

| D. | Högsta tanninhalt (1) |
| --- | --- |

D.

Högsta tanninhalt (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Lägsta rymdvikt (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Lägsta rymdvikt (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Lägsta proteininnehåll (1): |
| --- | --- |

F.

Lägsta proteininnehåll (1):

| — | regleringsår 2002/03 och följande |
| --- | --- |

—

regleringsår 2002/03 och följande

11,5 %

10,5 %

| G. | Lägsta falltal i sekunder (Hagberg) |
| --- | --- |

G.

Lägsta falltal i sekunder (Hagberg)

220

220

| H. | Lägsta Zeleny-värde (ml) |
| --- | --- |

H.

Lägsta Zeleny-värde (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  I % av torrsubstans.

---

BILAGA II

1.   DEFINITION PÅ ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET

1.1   Sönderslagna kärnor

Alla kärnor på vilka endospermet delvis är frilagt ska betraktas som sönderslagna kärnor. Kärnor som skadats vid tröskning och kärnor från vilka grodden har avlägsnats hör också till denna grupp.

För majs förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter.

För sorghum förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 1,8 mm håldiameter.

1.2   Orenheter bestående av kärnor

| a) | Skrumpna kärnor:
  Kärnor som sedan alla övriga beståndsdelar som anges i denna bilaga avlägsnats från provet ska betraktas som skrumpna kärnor, om de passerar genom siktar med följande slitsbredd: vete 2,0 mm, durumvete 1,9 mm, korn 2,2 mm.
  Som undantag från denna definition ska med skrumpna kärnor även förstås:






  — | korn från Estland, Lettland, Finland och Sverige med en rymdvikt av minst 64 kilo/hl och som erbjuds till intervention i dessa medlemsstater, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Kärnor som sedan alla övriga beståndsdelar som anges i denna bilaga avlägsnats från provet ska betraktas som skrumpna kärnor, om de passerar genom siktar med följande slitsbredd: vete 2,0 mm, durumvete 1,9 mm, korn 2,2 mm.

Som undantag från denna definition ska med skrumpna kärnor även förstås:

—

korn från Estland, Lettland, Finland och Sverige med en rymdvikt av minst 64 kilo/hl och som erbjuds till intervention i dessa medlemsstater, eller

| — | korn med en högsta vattenhalt av 12,5 %, |
| --- | --- |

—

korn med en högsta vattenhalt av 12,5 %,

kärnor som, efter eliminering av alla andra beståndsdelar som anges i bilagan, kan passera genom en sikt med slitsbredden 2,0 mm.

Till denna grupp hör vidare frostskadade och omogna (gröna) kärnor.

| b) | Andra spannmål:
  Med andra spannmål avses alla kärnor som inte hör till det provtagna spannmålsslaget. |
| --- | --- |

b)

Med andra spannmål avses alla kärnor som inte hör till det provtagna spannmålsslaget.

| c) | Kärnor angripna av skadedjur:
  Till kärnor angripna av skadedjur räknas djurätna kärnor. Till denna grupp räknas även lusangripna kärnor. |
| --- | --- |

c)

Till kärnor angripna av skadedjur räknas djurätna kärnor. Till denna grupp räknas även lusangripna kärnor.

| d) | Kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor och mögelangripna kärnor:
  Kärnor med missfärgad grodd är kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar i skalet och i vilka grodden är normal och inte på väg att gro. För vete ska kärnor med missfärgad grodd inte beaktas förrän andelen överstiger 8 %.
  För durumvete ska






  — | fläckiga kärnor anses vara kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar på annan plats än på själva grodden, |
| --- | --- | --- |

d)

Kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor och mögelangripna kärnor:

Kärnor med missfärgad grodd är kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar i skalet och i vilka grodden är normal och inte på väg att gro. För vete ska kärnor med missfärgad grodd inte beaktas förrän andelen överstiger 8 %.

För durumvete ska

—

fläckiga kärnor anses vara kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar på annan plats än på själva grodden,

| — | mögelangripna kärnor anses vara kärnor vars fruktvägg är angripen av mycel av mögelsvamp, där kärnorna framstår som lätt skrumpna, skrynkliga och har otydliga fläckar, oskarpa konturer och är rosa- eller vitfärgade. |
| --- | --- |

—

mögelangripna kärnor anses vara kärnor vars fruktvägg är angripen av mycel av mögelsvamp, där kärnorna framstår som lätt skrumpna, skrynkliga och har otydliga fläckar, oskarpa konturer och är rosa- eller vitfärgade.

| e) | Kärnor värmeskadade vid torkning är kärnor som uppvisar yttre tecken på brändhet men som inte är skadade kärnor. |
| --- | --- |

e)

Kärnor värmeskadade vid torkning är kärnor som uppvisar yttre tecken på brändhet men som inte är skadade kärnor.

1.3   Grodda kärnor

Med grodda kärnor avses kärnor i vilka rotanlaget eller bladanlaget tydligt kan urskiljas med blotta ögat. Vid bedömning av provets innehåll av grodda kärnor ska dock hänsyn tas till provets allmänna utseende. Vissa spannmålsslag, t.ex. durumvete, har utskjutande grodd och det skal som täcker grodden spricker när spannmålspartiet skakas. Dessa kärnor liknar grodda kärnor men ska inte räknas till denna grupp. Grodda kärnor är endast de kärnor där grodden har genomgått klart synliga förändringar, som gör det lätt att skilja den grodda kärnan från en normal kärna.

1.4   Andra orenheter (Schwartzbesatz)

| a) | Ogräsfrön
  Ogräsfrön är frön av växter, även odlade, med undantag av spannmål. De omfattar frön som inte är värda att återvinna, frön som kan användas till djurfoder samt skadliga frön.
  Som skadliga frön betraktas frön som är giftiga för djur och människor, frön som hindrar rensning och malning av spannmål samt frön som påverkar kvaliteten på bearbetade spannmålsprodukter. |
| --- | --- |

a)

Ogräsfrön är frön av växter, även odlade, med undantag av spannmål. De omfattar frön som inte är värda att återvinna, frön som kan användas till djurfoder samt skadliga frön.

Som skadliga frön betraktas frön som är giftiga för djur och människor, frön som hindrar rensning och malning av spannmål samt frön som påverkar kvaliteten på bearbetade spannmålsprodukter.

| b) | Skadade kärnor
  Som skadade kärnor betraktas kärnor som på grund av röta, mögel- eller bakterieangrepp eller andra orsaker blivit otjänliga som människoföda och, vad avser fodersäd, som djurfoder.
  Till denna grupp hör också kärnor som skadats genom spontan upphettning eller alltför kraftig torkning. Dessa upphettade eller värmeskadade kärnor är fullt utvuxna kärnor vars skal har en gråbrun till svart färg, medan ett tvärsnitt av kärnan uppvisar en gulgrå till brunsvart färg.
  Kärnor som angripits av vetemygga ska endast betraktas som skadade kärnor, om mer än hälften av kärnans yta har en grå till svart färg till följd av sekundära svampangrepp. Om missfärgningen täcker mindre än halva kärnans yta, ska kärnan räknas till kärnor angripna av skadedjur. |
| --- | --- |

b)

Som skadade kärnor betraktas kärnor som på grund av röta, mögel- eller bakterieangrepp eller andra orsaker blivit otjänliga som människoföda och, vad avser fodersäd, som djurfoder.

Till denna grupp hör också kärnor som skadats genom spontan upphettning eller alltför kraftig torkning. Dessa upphettade eller värmeskadade kärnor är fullt utvuxna kärnor vars skal har en gråbrun till svart färg, medan ett tvärsnitt av kärnan uppvisar en gulgrå till brunsvart färg.

Kärnor som angripits av vetemygga ska endast betraktas som skadade kärnor, om mer än hälften av kärnans yta har en grå till svart färg till följd av sekundära svampangrepp. Om missfärgningen täcker mindre än halva kärnans yta, ska kärnan räknas till kärnor angripna av skadedjur.

| c) | Främmande beståndsdelar
  Som främmande beståndsdelar ska betraktas alla de beståndsdelar i ett spannmålsprov som kvarhålls av en sikt med 3,5 mm slitsbredd (med undantag av kärnor av andra spannmål och särskilt stora kärnor av basspannmål) samt de beståndsdelar som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd. I denna grupp ingår även stenar, sand, delar av halmstrån och andra orenheter i proven som passerar genom en sikt med 3,5 mm slitsbredd och som kvarhålls av en sikt med 1,0 mm slitsbredd.
  Denna definition gäller inte för majs. För majs gäller att alla de beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1 mm slitsbredd samt alla främmande beståndsdelar som nämns i första stycket ska betraktas som främmande beståndsdelar. |
| --- | --- |

c)

Som främmande beståndsdelar ska betraktas alla de beståndsdelar i ett spannmålsprov som kvarhålls av en sikt med 3,5 mm slitsbredd (med undantag av kärnor av andra spannmål och särskilt stora kärnor av basspannmål) samt de beståndsdelar som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd. I denna grupp ingår även stenar, sand, delar av halmstrån och andra orenheter i proven som passerar genom en sikt med 3,5 mm slitsbredd och som kvarhålls av en sikt med 1,0 mm slitsbredd.

Denna definition gäller inte för majs. För majs gäller att alla de beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1 mm slitsbredd samt alla främmande beståndsdelar som nämns i första stycket ska betraktas som främmande beståndsdelar.

| d) | Skal (för majs: delar av kolvar). |
| --- | --- |

d)

Skal (för majs: delar av kolvar).

| e) | Mjöldrygor. |
| --- | --- |

e)

Mjöldrygor.

| f) | Skämda kärnor. |
| --- | --- |

f)

Skämda kärnor.

| g) | Döda insekter och insektsdelar. |
| --- | --- |

g)

Döda insekter och insektsdelar.

1.5   Levande skadedjur

1.6   Mjöliga kärnor

Som mjöliga kärnor av durumvete betraktas kärnor vars skal inte kan anses som alltigenom glasaktigt.

2.   BESTÅNDSDELAR SOM PER SÄDESSLAG INGÅR I DEFINITIONEN PÅ ORENHETER

2.1   Durumvete

Som orenheter bestående av kärnor ska betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmålsslag, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga eller mögelangripna kärnor och kärnor som värmeskadats vid torkning.

Som andra orenheter ska betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insektsdelar.

2.2   Vete

Som orenheter bestående av kärnor ska betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd och kärnor som värmeskadats vid torkning.

Som andra orenheter ska betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insektsdelar.

2.3   Korn

Som orenheter bestående av kärnor ska betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning.

Som andra orenheter ska betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.

2.4   Majs

Som orenheter bestående av kärnor ska betraktas kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade kärnor.

För detta spannmålsslag ska som främmande beståndsdelar betraktas alla beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd.

Som andra orenheter ska betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.

2.5   Sorghum

Som orenheter bestående av kärnor ska betraktas kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade kärnor.

Som andra orenheter ska betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.

---

BILAGA III

REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET

| 1. | För vanligt vete, durumvete och korn, ska ett genomsnittsprov om 250 g siktas genom två siktar med 3,5 mm respektive 1 mm slitsbredd, i båda fallen under en halv minut.
  För att säkerställa en konstant siktning är det lämpligt att använda en mekanisk sikt, t.ex. ett skakbord med påmonterade siktar.
  De beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd och de som passerar genom sikten med 1,0 mm slitsbredd ska vägas tillsammans och betraktas som främmande beståndsdelar. Om de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd omfattar delar som hör till gruppen ”andra spannmål” eller särskilt stora kärnor av basspannmålen, ska dessa delar eller kärnor återföras till det siktade provet. Under siktningen genom sikten med 1,0 mm slitsbredd ska förekomst av levande skadedjur noggrant kontrolleras.
  Från det siktade provet uttages med hjälp av en provdelare ett prov om 50 till 100 g. Detta delprov ska vägas.
  Därefter sprids delprovet ut på ett bord med hjälp av en pincett eller en hornspatel och sönderslagna kärnor, andra spannmål, grodda kärnor, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor, ogräsfrö, mjöldrygor, skadade kärnor, skämda kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter avlägsnas.
  Om delprovet innehåller kärnor som fortfarande har skal ska dessa skalas för hand och de därvid erhållna skalen betraktas som delar av skal. Stenar, sand och delar av halmstrån ska betraktas som främmande beståndsdelar.
  Delprovet ska siktas under en halv minut i en sikt med slitsbredden 2,0 mm för vete, 1,9 mm för durumvete och 2,2 mm för korn. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt ska betraktas som skrumpna kärnor. Frostskadade samt omogna gröna kärnor hör till gruppen ”skrumpna kärnor”. |
| --- | --- |

1.

För vanligt vete, durumvete och korn, ska ett genomsnittsprov om 250 g siktas genom två siktar med 3,5 mm respektive 1 mm slitsbredd, i båda fallen under en halv minut.

För att säkerställa en konstant siktning är det lämpligt att använda en mekanisk sikt, t.ex. ett skakbord med påmonterade siktar.

De beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd och de som passerar genom sikten med 1,0 mm slitsbredd ska vägas tillsammans och betraktas som främmande beståndsdelar. Om de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd omfattar delar som hör till gruppen ”andra spannmål” eller särskilt stora kärnor av basspannmålen, ska dessa delar eller kärnor återföras till det siktade provet. Under siktningen genom sikten med 1,0 mm slitsbredd ska förekomst av levande skadedjur noggrant kontrolleras.

Från det siktade provet uttages med hjälp av en provdelare ett prov om 50 till 100 g. Detta delprov ska vägas.

Därefter sprids delprovet ut på ett bord med hjälp av en pincett eller en hornspatel och sönderslagna kärnor, andra spannmål, grodda kärnor, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor, ogräsfrö, mjöldrygor, skadade kärnor, skämda kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter avlägsnas.

Om delprovet innehåller kärnor som fortfarande har skal ska dessa skalas för hand och de därvid erhållna skalen betraktas som delar av skal. Stenar, sand och delar av halmstrån ska betraktas som främmande beståndsdelar.

Delprovet ska siktas under en halv minut i en sikt med slitsbredden 2,0 mm för vete, 1,9 mm för durumvete och 2,2 mm för korn. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt ska betraktas som skrumpna kärnor. Frostskadade samt omogna gröna kärnor hör till gruppen ”skrumpna kärnor”.

| 2. | Ett genomsnittsprov om 500 g för majs och 250 g för sorghum skakas under en halv minut i en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Kontrollera om levande skadedjur eller döda insekter förekommer.
  Från de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 1,0 mm slitsbredd avlägsnas med hjälp av en pincett eller en hornspatel stenar, sand, delar av halmstrån och andra främmande beståndsdelar.
  De på detta sätt avlägsnade orenheterna återförs till de beståndsdelar som passerat genom sikten med 1,0 mm slitsbredd och dessa vägs tillsammans.
  Med hjälp av en provdelare tas från det siktade provet ut ett delprov om 100 till 200 g vad avser majs och 25 till 50 g vad avser sorghum. Väg detta delprov. Sprid ut provet i ett tunt lager på ett bord. Med hjälp av en pincett eller hornspatel avlägsnas delar av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, grodda kärnor, ogräsfrö, skadade kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter.
  Sikta därefter detta delprov genom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter för majs och 1,8 mm för sorghum. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt ska betraktas som sönderslagna kärnor. |
| --- | --- |

2.

Ett genomsnittsprov om 500 g för majs och 250 g för sorghum skakas under en halv minut i en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Kontrollera om levande skadedjur eller döda insekter förekommer.

Från de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 1,0 mm slitsbredd avlägsnas med hjälp av en pincett eller en hornspatel stenar, sand, delar av halmstrån och andra främmande beståndsdelar.

De på detta sätt avlägsnade orenheterna återförs till de beståndsdelar som passerat genom sikten med 1,0 mm slitsbredd och dessa vägs tillsammans.

Med hjälp av en provdelare tas från det siktade provet ut ett delprov om 100 till 200 g vad avser majs och 25 till 50 g vad avser sorghum. Väg detta delprov. Sprid ut provet i ett tunt lager på ett bord. Med hjälp av en pincett eller hornspatel avlägsnas delar av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, grodda kärnor, ogräsfrö, skadade kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter.

Sikta därefter detta delprov genom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter för majs och 1,8 mm för sorghum. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt ska betraktas som sönderslagna kärnor.

| 3. | De grupper av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, som bestäms enligt de metoder som anges i punkterna 1 och 2, ska vägas så exakt som möjligt med en noggrannhet på 0,01 g och beräknas som procentandelar av genomsnittsprovet. De uppgifter som lämnas i analysrapporten ska anges med en noggrannhet på 0,1 %. Kontrollera om levande skadedjur förekommer.
  I princip ska två analyser genomföras för varje prov. Vad avser summan av de ovannämnda beståndsdelarna får dessa analyser inte avvika från varandra med mer än 10 %. |
| --- | --- |

3.

De grupper av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, som bestäms enligt de metoder som anges i punkterna 1 och 2, ska vägas så exakt som möjligt med en noggrannhet på 0,01 g och beräknas som procentandelar av genomsnittsprovet. De uppgifter som lämnas i analysrapporten ska anges med en noggrannhet på 0,1 %. Kontrollera om levande skadedjur förekommer.

I princip ska två analyser genomföras för varje prov. Vad avser summan av de ovannämnda beståndsdelarna får dessa analyser inte avvika från varandra med mer än 10 %.

| 4. | Vid de metoder som anges i punkterna 1, 2 och 3 ska följande apparatur användas:






  a) | Provdelare, t.ex. en konisk eller räfflad provdelare. |
| --- | --- | --- |

4.

Vid de metoder som anges i punkterna 1, 2 och 3 ska följande apparatur användas:

a)

Provdelare, t.ex. en konisk eller räfflad provdelare.

| b) | Precisions- och probervåg. |
| --- | --- |

b)

Precisions- och probervåg.

| c) | Siktar med en slitsbredd på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm och 3,5 mm samt rundhålssiktar med en håldiameter på 1,8 mm och 4,5 mm. Siktarna kan eventuellt monteras på ett skakbord. |
| --- | --- |

c)

Siktar med en slitsbredd på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm och 3,5 mm samt rundhålssiktar med en håldiameter på 1,8 mm och 4,5 mm. Siktarna kan eventuellt monteras på ett skakbord.

---

BILAGA IV

REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV VATTENHALT

1.   Princip

Produkten torkas vid en temperatur på 130–133 °C vid normalt atmosfärtryck under en i förhållande till partiklarnas storlek passande tidsrymd.

2.   Tillämpningsområde

Denna torkningsmetod gäller för krossad spannmål, varav minst 50 % passerar genom en sikt med en maskvidd på 0,5 mm och högst 10 % kvarhålls av en rundhålssikt med 1,0 mm håldiameter. Metoden används även för mjöl.

3.   Apparatur

Precisionsvåg.

En kross gjord av ett material som inte suger upp fukt, är lätt att rengöra, gör det möjligt att genomföra krossningen snabbt och likformigt utan alltför kraftig uppvärmning, så långt möjligt begränsar kontakten med omgivande luft och uppfyller de krav som anges i punkt 2 (t.ex. en avtagbar valskvarn).

Behållare av korrosionsbeständig metall eller glas, försedd med ett slipat lock. Arbetsytan ska vara sådan att det är möjligt att fördela provet med 0,3 g/cm2.

Eluppvärmt isotermiskt värmeskåp, inställt på en temperatur på 130–133 °C (1), med tillräcklig ventilation (2).

Exsickator med en tjock och perforerad platta av metall eller eventuellt porslin, innehållande ett effektivt torkmedel.

4.   Metod

Torkning

I det på förhand vägda kärlet uppvägs med en noggrannhet på 1 mg ca 5 g av den krossade småkärniga spannmålen eller 8 g av den krossade majsen. Placera kärlet och locket i ett torkskåp uppvärmt till 130–133 °C. För att förhindra att värmeskåpets temperatur faller för mycket, ska behållaren ställas in så snabbt som möjligt. Sedan torkskåpet åter har uppnått en temperatur på 130–133 °C torkas småkärnig spannmål under två timmar och majs under fyra timmar. Tag ut kärlet ur torkskåpet, sätt snabbt på locket, låt det svalna under 30 till 45 minuter i en exsickator och väg det sedan (med en noggrannhet på 1 mg).

5.   Beräkningsmetod och formler

| E | = | provets ursprungliga vikt i gram, |
| --- | --- | --- |
| M | = | provets vikt i gram efter beredning, |
| M′ | = | provets vikt i gram efter krossning, |
| m | = | provets vikt i gram efter torkning. |

E

=

provets ursprungliga vikt i gram,

M

=

provets vikt i gram efter beredning,

M′

=

provets vikt i gram efter krossning,

m

=

provets vikt i gram efter torkning.

Produktens vattenhalt, uttryckt i procent är lika med:

| — | utan föregående beredning (E – m) × 100/E |
| --- | --- |

—

utan föregående beredning (E – m) × 100/E

| — | med föregående beredning [(M′ – m)M/M′ + E – M] × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

med föregående beredning [(M′ – m)M/M′ + E – M] × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Minst två analyser ska genomföras.

6.   Upprepning

Skillnaden mellan de värden som erhålls vid två bestämningar, som utförs samtidigt eller i snabb följd av samma laborant, får inte överstiga 0,15 g vatten per 100 g prov. Om detta värde överskrids ska bestämningarna upprepas.

---

(1)  Lufttemperaturen i värmeskåpet.

(2)  Värmeskåpet ska ha en sådan värmekapacitet att det när det är förinställt på 130–133 °C, kan återuppnå denna temperatur på mindre än 45 minuter, sedan största möjliga antal prover samtidigt har placerats i värmeskåpet för torkning. Ventilationen ska vara av sådan art att när alla prover av småkärnig spannmål (vanligt vete, durumvete, korn och sorghum) som skåpet rymmer torkas under två timmar, eller fyra timmar för majs, ska för prover av gryn eller eventuellt majs de resultat som uppnås vid torkning under två timmar inte skilja mer än 0,15 % från de resultat som uppnås vid torkning under tre timmar för småkärnig spannmål, eller fem timmar för majs.

---

BILAGA V

METOD FÖR ATT FASTSTÄLLA OM DEG AV VETE ÄR ICKE-KLISTRIG OCH MASKINBEARBETNINGSBAR

1.   Titel

Metod för provbakning av vete.

2.   Användningsområde

Metoden används för mjöl, framställt i laboratoriekvarn för framställning av jästbröd.

3.   Princip

En deg görs av mjöl, vatten, jäst, salt och socker i en särskild knådmaskin. Efter delning och ältning får degstyckena vila i 30 min. De formas, placeras på bakplåtar och bakas sedan. Degens beskaffenhet bedöms. Brödens volym och höjd mäts.

4.   Ingredienser

4.1   Jäst

Aktiv torrjäst av Saccharomyces cerevisiae, av typen DHW-Hamburg-Wansbeck, eller en produkt med motsvarande egenskaper.

4.2   Vattenledningsvatten

4.3   Socker-salt-askorbinsyralösning

Lös upp 30 ± 0,5 g natriumklorid (handelskvalitet), 30 ± 0,5 g socker (handelskvalitet) och 0,040 ± 0,001 g askorbinsyra i 800 ± 5 g vatten. Bered färsk lösning varje dag.

4.4   Sockerlösning

Lös upp 5 ± 0,1 g sackaros (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vatten. Bered färsk lösning varje dag.

4.5   Enzymaktivt maltmjöl

Handelskvalitet.

5.   Utrustning och apparatur

5.1   Bakrum

Där temperaturen kan hållas mellan 22 och 25 °C.

5.2   Kylskåp

Som kan hålla en temperatur på 4 ± 2 °C.

5.3   Våg

Maximal belastning 2 kg, noggrannhet 2 g.

5.4   Våg

Maximal belastning 0,5 kg, noggrannhet 0,1 g.

5.5   Analysvåg

Noggrannhet 0,1 × 10–3 g.

5.6   Knådmaskin

Stephan UMTA 10 med knådarm modell ”Detmold” (Stephan Söhne GmbH) eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper.

5.7   Jäsningsskåp

Som kan hålla en temperatur på 30 ± 1 °C.

5.8   Öppna plastlådor

Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Invändigt mått 25 × 25 cm, höjd 15 cm, väggtjocklek 0,5 ± 0,05 cm.

5.9   Fyrkantiga plastplattor

Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Minst 30 × 30 cm, tjocklek 0,5 ± 0,05 cm.

5.10   Rundrivare

Rundrivare Brabender ball homogeniser (Brabender OHG) eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper.

6.   Provtagning

Enligt ICC-standard nr 101.

7.   Förfarande

7.1   Bestämning av vattenbindande förmåga

Bestäm den vattenbindande förmågan enligt ICC-standard nr 115/1.

7.2   Bestämning av tillsättning av maltmjöl

Bestäm mjölets falltal enligt ISO 3093/1982. Om falltalet är högre än 250, bestäm med hjälp av en rad mjölblandningar med stigande andel maltmjöl den kvantitet maltmjöl som behöver tillsättas för att ett falltal på 200–250 ska erhållas (punkt 4.5). Om falltalet är lägre än 250 behöver inget maltmjöl tillsättas.

7.3   Reaktivering av aktiv torrjäst

Justera sockerlösningens (punkt 4.4) temperatur till 35 ± 1 °C. Häll en viktdel av den aktiva torrjästen i fyra viktdelar av den tempererade sockerlösningen. Skaka inte. Vid behov, rör försiktigt.

Låt stå i 10 ± 1 min. Skaka därefter om tills en homogen suspension erhålls. Använd denna suspension inom 10 min.

7.4   Temperaturjustering av mjöl och degvätska

Mjölets och vattnets temperatur ska vara sådan att degen efter knådning har en temperatur på 27 ± 1 °C.

7.5   Degsammansättning

Väg med en noggrannhet av 2 g upp 10 y/3 g mjöl med föreliggande vattenhalt (motsvarande 1 kg mjöl med 14 % vattenhalt), där y är den mjölkvantitet som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115/1). Väg med en noggrannhet av 0,2 g upp den kvantitet maltmjöl som krävs för att erhålla ett falltal i området 200-250 (punkt 7.2).

Väg upp 430 ± 5 g socker-salt-askorbinsyralösning (punkt 4.3) och tillsätt vatten till en sammanlagd vikt av (x – 9) 10 y/3 g (se 10.2), där x är den kvantitet vatten som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115/1). Denna sammanlagda vikt (normalt mellan 450 och 650 g) ska invägas med noggrannhet av 1,5 g.

Väg upp 90 ± 1 g jästsuspension (punkt 7.3).

Notera degens sammanlagda vikt (P), som är summan av vikten av mjöl, socker-salt-askorbinsyralösning plus vatten, jästsuspension och maltmjöl.

7.6   Knådning

Före start tempereras knådmaskinen med hjälp av en lämplig kvantitet ljummet vatten till 27 ± 1 °C.

Häll sedan de flytande ingredienserna i knådmaskinen och strö mjölet och maltmjölet överst.

Starta knådmaskinen (hastighet 1, 1 400 varv/min) och låt den gå i 60 sekunder. 20 sekunder efter det att knådningen påbörjats vänds skrapan som sitter i locket till knådmaskinens skål två varv.

Mät degens temperatur. Om den inte ligger i intervallet 26–28 °C, kasta degen och knåda en ny efter det att ingrediensernas temperatur har justerats.

Bedöm degens beskaffenhet med hjälp av något av följande uttryck:

| — | Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar. |
| --- | --- |

—

Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar.

| — | Klistrig och inte maskinbearbetningsbar. |
| --- | --- |

—

Klistrig och inte maskinbearbetningsbar.

För att den ska anses vara ”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” efter knådningen, ska degen utgöra en sammanhängande massa som knappt klibbar fast vid knådmaskinens skål och knådarm. Degen ska kunna samlas ihop för hand och tas ur knådmaskinens skål i en enda rörelse utan betydande förluster.

7.7   Delning och ältning

Väg med en noggrannhet av 2 g upp tre degstycken enligt följande formel:

p = 0,25 P, där

| p | = | det uppvägda degstyckets vikt |
| --- | --- | --- |
| P | = | degens totala vikt. |

p

=

det uppvägda degstyckets vikt

P

=

degens totala vikt.

Älta omedelbart degstyckena i 15 sekunder i rundrivaren (punkt 5.10) och lägg dem under 30 ± 2 min på de fyrkantiga plastplattorna (punkt 5.9), täckta av de uppochnervända plastlådorna (punkt 5.8) i jäsningsskåpet (punkt 5.7).

Strö inte över mjöl.

7.8   Formning

För över degstyckena på plastplattorna, fortfarande täckta av de uppochnervända lådorna, till rundrivaren (punkt 5.10) och älta varje degstycke på nytt i 15 sekunder. Ta inte av den täckande plastlådan från något degstycke. Notera degens beskaffenhet igen med hjälp av något av följande uttryck:

| — | Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar. |
| --- | --- |

—

Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar.

| — | Klistrig och inte maskinbearbetningsbar. |
| --- | --- |

—

Klistrig och inte maskinbearbetningsbar.

För att den ska anses vara ”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” ska degen knappt eller inte alls klibba fast vid sidorna i rundrivarens kammare, så att den när maskinen arbetar, fritt kan rotera runt sig själv och forma en regelbunden boll. Efter ältningen ska degen inte klibba fast vid sidorna i rundrivarens kammare när locket till kammaren lyfts av.

8.   Testrapport

I testrapporten ska anges

| — | degens beskaffenhet efter knådning och vid formning, |
| --- | --- |

—

degens beskaffenhet efter knådning och vid formning,

| — | mjölets falltal utan tillsats av maltmjöl, |
| --- | --- |

—

mjölets falltal utan tillsats av maltmjöl,

| — | eventuella avvikelser från det normala som observeras. |
| --- | --- |

—

eventuella avvikelser från det normala som observeras.

Där ska vidare anges

| — | vilken metod som har använts, |
| --- | --- |

—

vilken metod som har använts,

| — | alla närmare upplysningar som är nödvändiga för att identifiera provet. |
| --- | --- |

—

alla närmare upplysningar som är nödvändiga för att identifiera provet.

9.   Allmänna anmärkningar

9.1   Formeln för beräkning av mängden degvätska baseras på följande:

| | Tillsättning av x ml vatten till en mjölmängd som motsvarar 300 g mjöl med en vattenhalt på 14 % ger den önskade konsistensen. Då 1 kg mjöl (14 % vattenhalt) används vid baktestet, men x baseras på 300 g mjöl, behövs det för baktestet x g dividerat med 3 och multiplicerat med 10 g vatten, alltså 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Tillsättning av x ml vatten till en mjölmängd som motsvarar 300 g mjöl med en vattenhalt på 14 % ger den önskade konsistensen. Då 1 kg mjöl (14 % vattenhalt) används vid baktestet, men x baseras på 300 g mjöl, behövs det för baktestet x g dividerat med 3 och multiplicerat med 10 g vatten, alltså 10 x/3 g.

| | 430 g socker-salt-askorbinsyralösning innehåller 15 g salt och 15 g socker. Dessa 430 g lösning ingår i degvätskan. För att tillsätta 10 x/3 g vatten till degen ska (10 x/3 + 30) g degvätska tillsättas, bestående av 430 g socker-salt-askorbinsyralösning och extra vatten. |
| --- | --- |

430 g socker-salt-askorbinsyralösning innehåller 15 g salt och 15 g socker. Dessa 430 g lösning ingår i degvätskan. För att tillsätta 10 x/3 g vatten till degen ska (10 x/3 + 30) g degvätska tillsättas, bestående av 430 g socker-salt-askorbinsyralösning och extra vatten.

| | Även om en del av det vatten som tillsätts med jästsuspensionen absorberas av jästen, innehåller denna suspension även ”fritt” vatten. Det anses uppskattningsvis att 90 g jästsuspension innehåller 60 g ”fritt” vatten. Mängden degvätska ska justeras för dessa 60 g ”fritt” vatten i jästsuspensionen, så att (10 x/3 + 30) – 60 g slutligen tillsätts. Detta kan skrivas om på följande sätt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, vilket motsvarar formeln i 7.5. Om t.ex. vattentillsatsen x i farinograftestet bestämdes till 165 ml, ska detta värde sättas in i formeln så att det till 430 g socker-salt-askorbinsyralösning tillsätts en total mängd vatten av:
  (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g |
| --- | --- |

Även om en del av det vatten som tillsätts med jästsuspensionen absorberas av jästen, innehåller denna suspension även ”fritt” vatten. Det anses uppskattningsvis att 90 g jästsuspension innehåller 60 g ”fritt” vatten. Mängden degvätska ska justeras för dessa 60 g ”fritt” vatten i jästsuspensionen, så att (10 x/3 + 30) – 60 g slutligen tillsätts. Detta kan skrivas om på följande sätt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, vilket motsvarar formeln i 7.5. Om t.ex. vattentillsatsen x i farinograftestet bestämdes till 165 ml, ska detta värde sättas in i formeln så att det till 430 g socker-salt-askorbinsyralösning tillsätts en total mängd vatten av:

(165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g

9.2   Denna metod är inte direkt användbar för vete. Följande förfarande ska användas för bestämning av vetes bakegenskaper:

| | Rensa vetet och bestäm det rensade vetets vattenhalt. Om vattenhalten ligger inom området 15,0–16,0 %, temperera inte vetet. Om vattenhalten inte ligger inom detta område, justera vattenhalten till 15,5 ± 0,5 %, minst tre timmar före malningen. |
| --- | --- |

Rensa vetet och bestäm det rensade vetets vattenhalt. Om vattenhalten ligger inom området 15,0–16,0 %, temperera inte vetet. Om vattenhalten inte ligger inom detta område, justera vattenhalten till 15,5 ± 0,5 %, minst tre timmar före malningen.

| | Mal vetet till mjöl med hjälp av en laboratoriekvarn Bühler MLU 202 eller Brabender Quadrumat Senior eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper. |
| --- | --- |

Mal vetet till mjöl med hjälp av en laboratoriekvarn Bühler MLU 202 eller Brabender Quadrumat Senior eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper.

| | Välj ett malningsförfarande som ger ett mjöl med en utmalningsgrad på minst 72 %, och ett askinnehåll på 0,50 till 0,60 % beräknat på torrsubstansen. |
| --- | --- |

Välj ett malningsförfarande som ger ett mjöl med en utmalningsgrad på minst 72 %, och ett askinnehåll på 0,50 till 0,60 % beräknat på torrsubstansen.

| | Bestäm mjölets askinnehåll enligt bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 (EGT L 147, 30.6.1995, s. 7) och vattenhalten i den här förordningen. Beräkna utmalningsgraden med hjälp av följande ekvation:
  E = [((100 - f) F)/(100 - w) W] × 100 %
  där:







  E | = | utmalningsgrad, |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | mjölets vattenhalt, |
| w | = | vetets vattenhalt, |
| F | = | den framställda mjölmängden med vattenhalten f, |
| W | = | den malda vetemängden med vattenhalten w. |

Bestäm mjölets askinnehåll enligt bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 (EGT L 147, 30.6.1995, s. 7) och vattenhalten i den här förordningen. Beräkna utmalningsgraden med hjälp av följande ekvation:

E = [((100 - f) F)/(100 - w) W] × 100 %

där:

E

=

utmalningsgrad,

f

=

mjölets vattenhalt,

w

=

vetets vattenhalt,

F

=

den framställda mjölmängden med vattenhalten f,

W

=

den malda vetemängden med vattenhalten w.

Anm.: Upplysningar om de ingredienser och den utrustning som ska användas finns i dokument T/77.300 av den 31 mars 1977 från Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen (Nederländerna).

---

BILAGA VI

BESTÄMNING AV GRADEN AV FÖRLORAT GLASAKTIGT UTSEENDE MED HJÄLP AV POHLS KÄRNSKÄRARE

1.   Princip

Endast en del av provet används för bestämning av den andel kärnor som helt eller delvis förlorat sitt glasaktiga utseende. Kärnorna skärs itu med hjälp av Pohls kärnskärare.

2.   Utrustning och apparatur

| — | Pohls kärnskärare eller motsvarande utrustning, |
| --- | --- |

—

Pohls kärnskärare eller motsvarande utrustning,

| — | pincetter, skalpell. |
| --- | --- |

—

pincetter, skalpell.

| — | bricka eller fat. |
| --- | --- |

—

bricka eller fat.

3.   Förfarande

| a) | Bestämning görs av ett prov om 100 g, sedan andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet har avlägsnats. |
| --- | --- |

a)

Bestämning görs av ett prov om 100 g, sedan andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet har avlägsnats.

| b) | Sprid ut provet på en bricka och blanda väl. |
| --- | --- |

b)

Sprid ut provet på en bricka och blanda väl.

| c) | Sätt in en platta i kärnskäraren och sprid ut en handfull kärnor på gallret. Knacka kraftigt så att endast en kärna ligger i varje hål. Sänk den rörliga delen så att kärnorna hålls på plats och skär sedan itu dem. |
| --- | --- |

c)

Sätt in en platta i kärnskäraren och sprid ut en handfull kärnor på gallret. Knacka kraftigt så att endast en kärna ligger i varje hål. Sänk den rörliga delen så att kärnorna hålls på plats och skär sedan itu dem.

| d) | Förbered plattor så att minst 600 kärnor skärs itu. |
| --- | --- |

d)

Förbered plattor så att minst 600 kärnor skärs itu.

| e) | Räkna antalet kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga). |
| --- | --- |

e)

Räkna antalet kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga).

| f) | Beräkna den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga). |
| --- | --- |

f)

Beräkna den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga).

4.   Resultatangivelse

| I | = | vikten i gram av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, och |
| --- | --- | --- |
| M | = | den procentuella andelen rensade kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga), |

I

=

vikten i gram av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, och

M

=

den procentuella andelen rensade kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga),

5.   Resultat

Den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga) arbetsprovet

(M × (100 – I))/100 = ...

---

BILAGA VII

TABELL I

Tillägg för vattenhalt

| Majs och sorghum | Andra spannmål än majs och sorghum |
| --- | --- |
| Vattenhalt (%) | Tillägg EUR/ton | Vattenhalt (%) | Tillägg EUR/ton |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Majs och sorghum

Andra spannmål än majs och sorghum

Vattenhalt (%)

Tillägg EUR/ton

Vattenhalt (%)

Tillägg EUR/ton

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

TABELL II

Avdrag för vattenhalt

| Majs och sorghum | Andra spannmål än majs och sorghum |
| --- | --- |
| Vattenhalt (%) | Avdrag EUR/ton | Vattenhalt (%) | Avdrag EUR/ton |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Majs och sorghum

Andra spannmål än majs och sorghum

Vattenhalt (%)

Avdrag EUR/ton

Vattenhalt (%)

Avdrag EUR/ton

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

TABELL III

Avdrag för rymdvikt

| Spannmål | Rymdvikt (kg/hl) | Prisavdrag EUR/ton |
| --- | --- | --- |
| Vete | Mindre än 76 till 75 | 0,5 |
| Mindre än 75 till 74 | 1,0 |
| Mindre än 74 till 73 | 1,5 |
| Korn | Mindre än 64 till 62 | 1,0 |

Spannmål

Rymdvikt (kg/hl)

Prisavdrag EUR/ton

Vete

Mindre än 76 till 75

0,5

Mindre än 75 till 74

1,0

Mindre än 74 till 73

1,5

Korn

Mindre än 64 till 62

1,0

TABELL IV

Avdrag för proteininnehåll

| Proteininnehåll (1) (N × 5,7) | Avdrag (EUR/ton) |
| --- | --- |
| mindre än 11,5 till 11,0 | 2,5 |
| mindre än 11,0 till 10,5 | 5 |

Proteininnehåll (1) (N × 5,7)

Avdrag (EUR/ton)

mindre än 11,5 till 11,0

2,5

mindre än 11,0 till 10,5

5

---

(1)  I % av torrsubstans.

---

BILAGA VIII

Metod för hur interventionsorganen ska beräkna prisavdrag för sorghum

1.   Grunddata

| P | = | stickprovets tanninhalt uttryckt som procentandel av torrsubstans, |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | lägsta tanninhalt för tillämpning av prisavdrag, |
| 11 % (1) | = | avdrag motsvarande 1 % tannin i torrsubstans. |

P

=

stickprovets tanninhalt uttryckt som procentandel av torrsubstans,

0,4 %

=

lägsta tanninhalt för tillämpning av prisavdrag,

11 % (1)

=

avdrag motsvarande 1 % tannin i torrsubstans.

2.   Metod för avdragsberäkning

Det avdrag (i euro) som görs på referenspriset ska beräknas med hjälp av följande formel:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Avdrag som funktion av tanninhalten i 1 000 g torrsubstans:

| a) | Omsättbar energi för fjäderfän i 1 000 g torrsubstans av sorghum, med en teoretisk tanninhalt av 0 %: 3 917 kcal. |
| --- | --- |

a)

Omsättbar energi för fjäderfän i 1 000 g torrsubstans av sorghum, med en teoretisk tanninhalt av 0 %: 3 917 kcal.

| b) | Minskning av omsättbar energi för fjäderfän, per ökad tanninhalt, avseende 1 000 g torrsubstans av sorghum: 419 kcal. |
| --- | --- |

b)

Minskning av omsättbar energi för fjäderfän, per ökad tanninhalt, avseende 1 000 g torrsubstans av sorghum: 419 kcal.

| c) | Skillnaden mellan maximal tanninhalt i sorghum som övertagits för intervention och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet: 1,0 – 0,30 = 0,70 |
| --- | --- |

c)

Skillnaden mellan maximal tanninhalt i sorghum som övertagits för intervention och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet: 1,0 – 0,30 = 0,70

| d) | Skillnaden i procent mellan omsättbar energi för fjäderfän avseende sorghum med en tanninhalt av 1,0 % och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet (0,30 %) |
| --- | --- |

d)

Skillnaden i procent mellan omsättbar energi för fjäderfän avseende sorghum med en tanninhalt av 1,0 % och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet (0,30 %)

| e) | Avdrag motsvarande en tanninhalt på 1 % i torrsubstans och överstigande 0,30 % |
| --- | --- |

e)

Avdrag motsvarande en tanninhalt på 1 % i torrsubstans och överstigande 0,30 %

---

BILAGA IX

Upphävd förordning och en förteckning över dess efterföljande ändringar

| Kommissionens förordning (EG) nr 824/2000
  (EGT L 100, 20.4.2000, s. 31) | |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EG) nr 336/2003
  (EGT L 49, 22.2.2003, s. 6) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 777/2004
  (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50) | Endast artikel 10 |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1068/2005
  (EUT L 174, 7.7.2005, s. 65) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1572/2006 (1)

  (EUT L 290, 20.10.2006, s. 29) | |
| Kommissionens förordning (EG) nr 883/2007
  (EUT L 195, 27.7.2007, s. 3) | |

Kommissionens förordning (EG) nr 824/2000

(EGT L 100, 20.4.2000, s. 31)

Kommissionens förordning (EG) nr 336/2003

(EGT L 49, 22.2.2003, s. 6)

Kommissionens förordning (EG) nr 777/2004

(EUT L 123, 27.4.2004, s. 50)

Endast artikel 10

Kommissionens förordning (EG) nr 1068/2005

(EUT L 174, 7.7.2005, s. 65)

Kommissionens förordning (EG) nr 1572/2006 (1)

(EUT L 290, 20.10.2006, s. 29)

Kommissionens förordning (EG) nr 883/2007

(EUT L 195, 27.7.2007, s. 3)

---

(1)  Förordningen delvis ogiltigförklarad genom förstainstansrättens dom av den 15 november 2007 i mål T 310/06.

---

BILAGA X

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 824/2000 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2.2 första stycket inledande meningarna | Artikel 4.2 första stycket inledande meningarna |
| Artikel 2.2 första stycket första strecksatsen | Artikel 4.2 första stycket a |
| Artikel 2.2 första stycket andra strecksatsen | Artikel 4.2 första stycket b |
| Artikel 2.2 andra och tredje styckena | Artikel 4.2 andra och tredje styckena |
| Artikel 2.3 | Artikel 4.3 |
| Artikel 3 inledande orden | Artikel 5 inledande orden |
| Artikel 3 punkt 3.1. | Artikel 5 punkt a |
| Artikel 3 punkt 3.2. | Artikel 5 punkt b |
| Artikel 3 punkt 3.3. | Artikel 5 punkt c |
| Artikel 3 punkt 3.4. | Artikel 5 punkt d |
| Artikel 3 punkt 3.5. | Artikel 5 punkt e |
| Artikel 3 punkt 3.6. | Artikel 5 punkt f |
| Artikel 3 punkt 3.7. | Artikel 5 punkt g |
| Artikel 3 punkt 3.8. | Artikel 5 punkt h |
| Artikel 3 punkt 3.9. | Artikel 5 punkt i |
| Artikel 3 punkt 3.10. | Artikel 5 punkt j |
| Artikel 3a | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 2 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| Artikel 10 | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| Artikel 11a | Artikel 13 |
| Artikel 12 | — |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 13 | Artikel 15 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| Bilaga IV | Bilaga IV |
| Bilaga V | Bilaga V |
| Bilaga VI | Bilaga VI |
| Bilaga VII | Bilaga VII |
| Bilaga VIII | Bilaga VIII |
| — | Bilaga IX |
| — | Bilaga X |

Förordning (EG) nr 824/2000

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 4.1

Artikel 2.2 första stycket inledande meningarna

Artikel 4.2 första stycket inledande meningarna

Artikel 2.2 första stycket första strecksatsen

Artikel 4.2 första stycket a

Artikel 2.2 första stycket andra strecksatsen

Artikel 4.2 första stycket b

Artikel 2.2 andra och tredje styckena

Artikel 4.2 andra och tredje styckena

Artikel 2.3

Artikel 4.3

Artikel 3 inledande orden

Artikel 5 inledande orden

Artikel 3 punkt 3.1.

Artikel 5 punkt a

Artikel 3 punkt 3.2.

Artikel 5 punkt b

Artikel 3 punkt 3.3.

Artikel 5 punkt c

Artikel 3 punkt 3.4.

Artikel 5 punkt d

Artikel 3 punkt 3.5.

Artikel 5 punkt e

Artikel 3 punkt 3.6.

Artikel 5 punkt f

Artikel 3 punkt 3.7.

Artikel 5 punkt g

Artikel 3 punkt 3.8.

Artikel 5 punkt h

Artikel 3 punkt 3.9.

Artikel 5 punkt i

Artikel 3 punkt 3.10.

Artikel 5 punkt j

Artikel 3a

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 2

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 11a

Artikel 13

Artikel 12

—

—

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 15

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

Bilaga IV

Bilaga IV

Bilaga V

Bilaga V

Bilaga VI

Bilaga VI

Bilaga VII

Bilaga VII

Bilaga VIII

Bilaga VIII

—

Bilaga IX

—

Bilaga X

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 688/2008

av den 18 juli 2008

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2007/2008 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1109/2007 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2007/2008 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1109/2007 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 644/2008 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 1109/2007 för regleringsåret 2007/2008 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1260/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 1). Med verkan från och med den 1 oktober 2008 ersätts förordning (EG) nr 318/2006 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1568/2007 (EUT L 340, 22.12.2007, s. 62).

2

(3)  EUT L 253, 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  EUT L 179, 8.7.2008, s. 3.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 19 juli 2008 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.III i rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i förordning (EG) nr 318/2006.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

DIREKTIV

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/51

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/74/EG

av den 18 juli 2008

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG beträffande typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av direktiv 2005/78/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller med gasol vilka används i fordon (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Efter den ändring av tillämpningsområdet för direktiv 2005/55/EG som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (2) krävs det att detta direktiv ändras ytterligare genom överförandet av de relevanta tekniska kraven. Det krävs därför också att kommissionens direktiv 2005/78/EG (3), som genomför ifrågavarande direktiv, ändras. |
| --- | --- |

(1)

Efter den ändring av tillämpningsområdet för direktiv 2005/55/EG som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (2) krävs det att detta direktiv ändras ytterligare genom överförandet av de relevanta tekniska kraven. Det krävs därför också att kommissionens direktiv 2005/78/EG (3), som genomför ifrågavarande direktiv, ändras.

| (2) | Som en följd av ändringen av tillämpningsområdet krävs att nya krav införs i den lagstiftning om utsläpp från tunga fordon som upprättats genom direktiv 2005/55/EG. Dessa krav omfattar provningsförfaranden som ska möjliggöra typgodkännande av tunga motorer och fordon med bensindrivna motorer. |
| --- | --- |

(2)

Som en följd av ändringen av tillämpningsområdet krävs att nya krav införs i den lagstiftning om utsläpp från tunga fordon som upprättats genom direktiv 2005/55/EG. Dessa krav omfattar provningsförfaranden som ska möjliggöra typgodkännande av tunga motorer och fordon med bensindrivna motorer.

| (3) | Därutöver krävs att nu gällande krav för mätning av dieselmotorers röktäthet införs i direktiv 2005/78/EG. Detta beror på upphävandet av rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (4) så som föreskrivs i förordning (EG) nr 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Därutöver krävs att nu gällande krav för mätning av dieselmotorers röktäthet införs i direktiv 2005/78/EG. Detta beror på upphävandet av rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (4) så som föreskrivs i förordning (EG) nr 715/2007.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2005/55/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv gäller följande definitioner:
  a)   fordon: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som överstiger 2 610 kg,
  b)   motor: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får beviljas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.
  c)   miljövänligare fordon: fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   fordon: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som överstiger 2 610 kg,

b)   motor: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får beviljas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.

c)   miljövänligare fordon: fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.”

| 2. | Bilagorna I, II, III och VI till direktiv 2005/55/EG ska ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I, II, III och VI till direktiv 2005/55/EG ska ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv.

Artikel 2

Direktiv 2005/78/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Genomförandeåtgärder för artiklarna 3 och 4 i direktiv 2005/55/EG fastställs i bilagorna II–VII till det här direktivet.
  Bilaga VI ska tillämpas på typgodkännande av fordon med kompressionständningsmotorer och på sådana motorer.
  Bilaga VII ska tillämpas på typgodkännande av fordon med gnisttändningsmotorer och på sådana motorer.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Genomförandeåtgärder för artiklarna 3 och 4 i direktiv 2005/55/EG fastställs i bilagorna II–VII till det här direktivet.

Bilaga VI ska tillämpas på typgodkännande av fordon med kompressionständningsmotorer och på sådana motorer.

Bilaga VII ska tillämpas på typgodkännande av fordon med gnisttändningsmotorer och på sådana motorer.”

| 2. | I punkt 1 i bilaga V ska avsnitt 2 ersättas med följande:






  ”Avsnitt 2: | direktivets nummer – 2005/55/EG” |
| --- | --- | --- |

2.

I punkt 1 i bilaga V ska avsnitt 2 ersättas med följande:

”Avsnitt 2:

direktivets nummer – 2005/55/EG”

| 3. | Bilagorna VI och VII såsom de anges i bilaga II till detta direktiv ska tilläggas. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna VI och VII såsom de anges i bilaga II till detta direktiv ska tilläggas.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska före den 2 januari 2009 anta och offentliggöra de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att efterleva detta direktiv. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 3 januari 2009.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och hur hänvisningen ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 18 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 275, 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

2

(3)  EUT L 313, 29.11.2005, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/81/EG (EUT L 362, 20.12.2006, s. 92).

3

(4)  EGT L 190, 20.8.1972, s. 1.

4

---

BILAGA I

Ändringar av direktiv 2005/55/EG

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Detta direktiv tillämpas på begränsning av gas- och partikelformiga föroreningar, utsläppsbegränsande anordningars hela livslängd, överensstämmelse för fordon/motorer i bruk och omborddiagnossystem i alla motorfordon samt på de motorer som anges i artikel 1 med undantag för de fordon i kategorierna M1, N1, N2 och M2 för vilka typgodkännande beviljats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 (1).
  Från och med den 3 januari 2009 fram till de datum som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 715/2007 för nya godkännanden och i artikel 10.3 i den här förordningen för utökningar får typgodkännanden fortsätta att beviljas enligt detta direktiv för fordon i kategorierna N1, N2 och M2 med en referensvikt under 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Detta direktiv tillämpas på begränsning av gas- och partikelformiga föroreningar, utsläppsbegränsande anordningars hela livslängd, överensstämmelse för fordon/motorer i bruk och omborddiagnossystem i alla motorfordon samt på de motorer som anges i artikel 1 med undantag för de fordon i kategorierna M1, N1, N2 och M2 för vilka typgodkännande beviljats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 (1).

Från och med den 3 januari 2009 fram till de datum som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 715/2007 för nya godkännanden och i artikel 10.3 i den här förordningen för utökningar får typgodkännanden fortsätta att beviljas enligt detta direktiv för fordon i kategorierna N1, N2 och M2 med en referensvikt under 2 610 kg.

| b) | I avsnitt 2.1 ska följande definitioner tilläggas:
  ” ’referensvikt’: fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten av 75 kg och med ett fast tillägg av 100 kg.
  ’fordonsvikt i körklart skick’: den vikt som beskrivs i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 2007/46/EG.” |
| --- | --- |

b)

I avsnitt 2.1 ska följande definitioner tilläggas:

” ’referensvikt’: fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten av 75 kg och med ett fast tillägg av 100 kg.

’fordonsvikt i körklart skick’: den vikt som beskrivs i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 2007/46/EG.”

| c) | Följande punkt 4.5 ska tilläggas:






  ”4.5. | På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett färdigbyggt fordon som lämnats enligt detta direktiv utökas till ett icke-färdigbyggt fordon med en referensvikt av högst 2 610 kg. Typgodkännanden ska utökas om tillverkaren kan visa att alla karosserikombinationer som avses bli monterade på det icke-färdigbyggda fordonet ökar fordonets referensvikt till mer än 2 610 kg.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt 4.5 ska tilläggas:

”4.5.

På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett färdigbyggt fordon som lämnats enligt detta direktiv utökas till ett icke-färdigbyggt fordon med en referensvikt av högst 2 610 kg. Typgodkännanden ska utökas om tillverkaren kan visa att alla karosserikombinationer som avses bli monterade på det icke-färdigbyggda fordonet ökar fordonets referensvikt till mer än 2 610 kg.”

| d) | I punkt 6.2 ska följande stycken införas efter det fjärde stycket:
  ”På bensinmotorer ska de provningsförfaranden som fastställs i bilaga VII till direktiv 2005/78/EG tillämpas.
  På dieselmotorer ska provningsförfarandet för röktäthet i bilaga VI till direktiv 2005/78/EG tillämpas.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 6.2 ska följande stycken införas efter det fjärde stycket:

”På bensinmotorer ska de provningsförfaranden som fastställs i bilaga VII till direktiv 2005/78/EG tillämpas.

På dieselmotorer ska provningsförfarandet för röktäthet i bilaga VI till direktiv 2005/78/EG tillämpas.”

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | I tillägg 1 ska följande punkter 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 och 8.4.1.2 tilläggas:
  ”8.4.   Motorprestanda (för mätning av röktäthet)
  8.4.1.   Effekt vid de sex mätpunkter som avses i punkt 2 i bilaga 4 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24.
  8.4.1.1.   Motoreffekt uppmätt på provningsbänken: ...
  8.4.1.2   Effekt uppmätt på fordonets hjul: ...






  Motorvarvtal (min–1) | Uppmätt effekt (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

I tillägg 1 ska följande punkter 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 och 8.4.1.2 tilläggas:

”8.4.   Motorprestanda (för mätning av röktäthet)

8.4.1.   Effekt vid de sex mätpunkter som avses i punkt 2 i bilaga 4 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24.

8.4.1.1.   Motoreffekt uppmätt på provningsbänken: ...

8.4.1.2   Effekt uppmätt på fordonets hjul: ...

Motorvarvtal (min–1)

Uppmätt effekt (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...”

| b) | Följande tillägg 6 ska tilläggas:

  ”Tillägg 6
  Uppgifter som krävs för provning av trafiksäkerhet
  A.   Mätning av kolmonoxidutsläpp (2)

  3.2.1.6.   Normalt motortomgångsvarvtal (inkl. tolerans) ... min-1

  3.2.1.6.1.   Förhöjt motortomgångsvarvtal (inkl. tolerans) ... min-1

  3.2.1.7.   Kolmonoxidhalt i avgasen med motorn i tomgång (3) ... volymprocent enligt tillverkarens uppgift (endast gnisttändningsmotorer)
  B.   Mätning av röktäthet
  3.2.13.   Placering av absorptionskoefficientsymbolen (endast kompressionständningsmotorer): ...






  4. | KRAFTÖVERFÖRING (v) |
| --- | --- | --- |

b)

Följande tillägg 6 ska tilläggas:

”Tillägg 6

Uppgifter som krävs för provning av trafiksäkerhet

A.   Mätning av kolmonoxidutsläpp (2)

3.2.1.6.   Normalt motortomgångsvarvtal (inkl. tolerans) ... min-1

3.2.1.6.1.   Förhöjt motortomgångsvarvtal (inkl. tolerans) ... min-1

3.2.1.7.   Kolmonoxidhalt i avgasen med motorn i tomgång (3) ... volymprocent enligt tillverkarens uppgift (endast gnisttändningsmotorer)

B.   Mätning av röktäthet

3.2.13.   Placering av absorptionskoefficientsymbolen (endast kompressionständningsmotorer): ...

4.

KRAFTÖVERFÖRING (v)

4.3.   Motorsvänghjulets tröghetsmoment:...

4.3.1.   Överskjutande tröghetsmoment utan ilagd växel: ...

| 3. | Tillägg 1 till bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt 2 ska punkt 2.7.4 ersättas med följande:
  ”2.7.4.   Partikelprovtagning
  Ett enda filter ska användas under hela provningsförfarandet. De vägningsfaktorer för varje steg som anges i provningscykelförfarandet ska beaktas genom att ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet tas under varje enskilt steg av cykeln. Detta kan åstadkommas genom att provtagningsflödet, provtagningstiden och/eller utspädningsfaktorn anpassas i motsvarande mån så att villkoret för de effektiva vägningsfaktorerna i punkt 6.6 uppfylls.
  Provtagningstiden i varje steg ska vara minst 4 sekunder per 0,01 vägningsfaktor. Provtagning ska ske så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen ska vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg.” |
| --- | --- | --- |

3.

Tillägg 1 till bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt 2 ska punkt 2.7.4 ersättas med följande:

”2.7.4.   Partikelprovtagning

Ett enda filter ska användas under hela provningsförfarandet. De vägningsfaktorer för varje steg som anges i provningscykelförfarandet ska beaktas genom att ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet tas under varje enskilt steg av cykeln. Detta kan åstadkommas genom att provtagningsflödet, provtagningstiden och/eller utspädningsfaktorn anpassas i motsvarande mån så att villkoret för de effektiva vägningsfaktorerna i punkt 6.6 uppfylls.

Provtagningstiden i varje steg ska vara minst 4 sekunder per 0,01 vägningsfaktor. Provtagning ska ske så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen ska vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg.”

| b) | I punkt 6 ska följande punkter 6.5 och 6.6 tilläggas:
  ”6.5.   Beräkning av det specifika utsläppet
  Partikelutsläppet ska beräknas på följande sätt:



  6.6.   Effektiv vägningsfaktor
  Den effektiva vägningsfaktorn Wfei för varje steg ska beräknas på följande sätt:



  De effektiva vägningsfaktorernas värde ska ligga inom ± 0,003 (0,005 för tomgångssteget) av de vägningsfaktorer som förtecknas i punkt 2.7.1 i detta tillägg.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska följande punkter 6.5 och 6.6 tilläggas:

”6.5.   Beräkning av det specifika utsläppet

Partikelutsläppet ska beräknas på följande sätt:

Formula

6.6.   Effektiv vägningsfaktor

Den effektiva vägningsfaktorn Wfei för varje steg ska beräknas på följande sätt:

fei

Formula

De effektiva vägningsfaktorernas värde ska ligga inom ± 0,003 (0,005 för tomgångssteget) av de vägningsfaktorer som förtecknas i punkt 2.7.1 i detta tillägg.”

| 4. | I tillägg 1 till bilaga VI ska följande punkter tilläggas:
  1.5.   Resultat av provning av vevhusutsläpp: ...
  1.6.   Resultat av provning av kolmonoxidutsläpp









  Provning | Kolmonoxidvärde
  (volymprocent) | Lambda (4) | Motorvarvtal
  (min-1) | Oljetemperatur i motorn
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tomgångsprovning vid lågt varvtal | | N/A | | |
| Tomgångsprovning vid högt varvtal | | | | |

4.

I tillägg 1 till bilaga VI ska följande punkter tilläggas:

1.5.   Resultat av provning av vevhusutsläpp: ...

1.6.   Resultat av provning av kolmonoxidutsläpp

Provning

Kolmonoxidvärde

(volymprocent)

Lambda (4)

4

Motorvarvtal

(min-1)

-1

Oljetemperatur i motorn

(°C)

Tomgångsprovning vid lågt varvtal

N/A

Tomgångsprovning vid högt varvtal

1.7.   Resultat av provning av röktäthet

1.7.1.   Vid konstant varvtal:

| Motorvarvtal (min-1) | Nominellt flöde G
  (liter/sekund) | Absorptionsgränsvärden
  (m-1) | Uppmätta absorptionsvärden (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Motorvarvtal (min-1)

-1

Nominellt flöde G

(liter/sekund)

Absorptionsgränsvärden

(m-1)

-1

Uppmätta absorptionsvärden (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Provningar av fri acceleration

1.7.2.1.   Motorprovning i enlighet med punkt 4.3 i bilaga VI till direktiv 2005/78/EG

| Procentandel av högsta varvtal | Procentandel av största vridmoment vid varvtal per minut angivet i m-1 | Uppmätt absorptionsvärde m-1 | Korrigerat absorptionsvärde m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Procentandel av högsta varvtal

Procentandel av största vridmoment vid varvtal per minut angivet i m-1

-1

Uppmätt absorptionsvärde m-1

-1

Korrigerat absorptionsvärde m-1

-1

1.7.2.2.   Under fri acceleration

1.7.2.2.1.   Uppmätt värde för absorptionskoefficienten: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Korrigerat värde för absorptionskoefficienten: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Absorptionskoefficientsymbolens placering på fordonet:...

1.7.2.3.   Fordonsprovning enligt punkt 3 i bilaga VI till direktiv 2005/78/EG

1.7.2.3.1.   Korrigerat absorptionsvärde: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Varvtal per minut vid start: ... varv per minut, min-1

-1

1.7.3.   Angiven högsta nettoeffekt ... kW vid ... min-1

-1

1.7.4.   Opacimeterns fabrikat och typ: ...

1.7.5.   Motortypens viktigaste egenskaper

1.7.5.1.   Motorns arbetssätt: fyrtakts-/tvåtakts (5)

5

1.7.5.2.   Cylindrarnas antal och utformning: ...

1.7.5.3.   Cylindervolym: ... cm3

3

1.7.5.4.   Bränsletillförsel: direktinsprutning/indirekt insprutning (5)

5

1.7.5.5.   Förkompressionsutrustning JA/NEJ (5)

5

---

(1)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.”

1

(2)  Numreringen i informationsdokumentet överensstämmer med den numrering som används i typgodkännanderamdirektivet (2008/74/EG).

2

(3)  Ange toleransen.”

3

(4)  Lambdaformel: Tillägg 1 till bilaga IV.

4

(5)  Stryk det som inte är tillämpligt (det finns fall då inget behöver strykas när mer än en port är tillämplig).”

5

---

BILAGA II

BILAGA VI

Mätning av röktäthet

1.   INLEDNING

1.1   I denna bilaga beskrivs kraven för mätning av tätheten i avgasutsläpp från kompressionständningsmotorer.

2.   DEN KORRIGERADE ABSORPTIONSKOEFFICIENTENS SYMBOL

2.1   En symbol för den korrigerade absorptionskoefficienten ska anbringas på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp på vilken denna provning tillämpas. Symbolen ska bestå av en rektangel som omger ett tal som i m–1 uttrycker den korrigerade absorptionskoefficient som vid tidpunkten för godkännandet erhålls från provningen vid fri acceleration. Provningsmetoden beskrivs i punkt 4.

2.2   Symbolen ska vara lätt läsbar och outplånlig. Den ska fastsättas på ett väl synligt och lätt tillgängligt ställe vars läge ska anges närmare i det tillägg till typgodkännandeintyget som finns i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG (1).

2.3   I figur 1 ges ett exempel på symbolen.

Figur 1

| | Minsta mått b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Minsta mått b = 5,6 mm

Ovanstående symbol anger att den korrigerade absorptionskoefficienten är 1,30 m±1.

3.   ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

3.1   Anvisningarna och provningarna ska vara de som anges i del III, punkt 24, i FN/ECE:s föreskrifter nr 24 (2), med det undantag som beskrivs i punkt 3.2.

3.2   Hänvisningen till bilaga 2 i punkt 24.1 i FN/ECE:s föreskrifter nr 24 ska förstås som en hänvisning till bilaga VI till direktiv 2005/55/EG.

4.   TEKNISKA KRAV

4.1   De tekniska kraven ska vara de som fastställs i bilagorna 4, 5, 7, 8, 9 och 10 i FN/ECE:s föreskrifter nr 24, med de undantag som beskrivs i punkterna 4.2, 4.3 och 4.4.

4.2   Provning med konstant varvtal över fullbelastningskurvan

4.2.1   Hänvisningarna till bilaga 1 i punkterna 3.1 i bilaga 4 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 ska förstås som hänvisningar till bilaga II till direktiv 2005/55/EG.

4.2.2   Det referensbränsle som anges i punkt 3.2 i bilaga 4 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 ska förstås som en hänvisning till referensbränslet i bilaga IV till direktiv 2005/55/EG som lämpar sig för de utsläppsgränsvärden för vilka fordonet/motorn typgodkänns.

4.3   Provning under fri acceleration

4.3.1   Hänvisningarna till tabell 2, bilaga 2 i punkt 2.2 i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 ska förstås som hänvisningar till tabellen i punkt 1.7.2.1 i bilaga VI till direktiv 2005/55/EG.

4.3.2   Hänvisningarna till punkt 7.3 i bilaga 1 i punkt 2.3 i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 ska förstås som hänvisningar till punkt 4 i tillägg 6 till bilaga II till direktiv 2005/55/EG.

4.4   “ECE”-metod för mätning av kompressionständningsmotorers nettoeffekt

4.4.1   Hänvisningarna i punkt 7 i bilaga 10 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 till tillägget till denna bilaga ska förstås som hänvisningar till bilaga II till direktiv 2005/55/EG.

4.4.2   Hänvisningarna i punkterna 7 och 8 i bilaga 10 till FN/ECE:s föreskrifter nr 24 till bilaga 1 ska förstås som hänvisningar till bilaga II till direktiv 2005/55/EG.

BILAGA VII

Krav för typgodkännande av de s.i.-motorer som drivs med bensin

DEL 1

Provning av kolmonoxidutsläpp

1.   INLEDNING

1.1   I detta tillägg beskrivs provningsförfarandet för mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal (normala och förhöjda).

1.2   Vid normalt motortomgångsvarvtal är den högsta tillåtna kolmonoxidhalten i avgaserna den som fastställs av fordonstillverkaren. Den högsta kolmonoxidhalten får emellertid inte överstiga 0,3 volymprocent. Vid förhöjt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten av avgaserna inte överstiga 0,2 volymprocent då motorvarvtalet är minst 2 000 min–1 och lambda är 1 ± 0,03 i enlighet med tillverkarens anvisningar.

2.   ALLMÄNNA KRAV

2.1   De allmänna kraven ska vara de som fastställs i punkterna 5.3.7.1–5.3.7.4 i FN/ECE:s föreskrifter nr 83 (3).

2.2   Tillverkaren ska fylla i den tabell som anges i bilaga VI till direktiv 2005/55/EG på grundval av de krav som fastställs i punkt 2.1.

2.3   Tillverkaren ska bekräfta noggrannheten i det lambdavärde som registreras vid tidpunkten för typgodkännandet i punkt 2.1 som representativt för typiska serieproducerade fordon inom 24 månader från det datum då typgodkännandet beviljades av den tekniska tjänsten. En bedömning ska göras med utgångspunkt i undersökningar och studier av serieproducerade fordon.

3.   TEKNISKA KRAV

3.1   De tekniska kraven ska vara de som fastställs i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 83 med de undantag som anges i punkt 3.2.

3.2   De referensbränslen som anges i punkt 2.1 i avsnitt 2 i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 83 ska syfta på den lämpliga referens till bränsleanvisningar som ingår i bilaga IX till förordningen (genomförandeförordning för Euro 5 och 6).

DEL 2

Kontroll av vevhusgasutsläpp

1.   INLEDNING

1.1   I denna del beskrivs förfarandet för kontroll av utsläpp av vevhusgaser.

1.2   När det provas i enlighet med denna del får motorns vevhusventilationssystem inte tillåta utsläpp av några vevhusgaser i atmosfären.

2.   ALLMÄNNA KRAV

2.1   De allmänna kraven för provningens utförande ska vara de som fastställs i avsnitt 2 i bilaga 6 till FN/ECE:s föreskrifter nr 83.

3.   TEKNISKA KRAV

3.1   De tekniska kraven ska vara de som fastställs i avsnitten 3–6 i bilaga 6 till FN/ECE:s föreskrifter nr 83.

---

(1)  EUT L 275, 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 326, 24.11.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 70, 9.3.2007, s. 171.

3

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/60

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 juni 2008

om ändring av beslut 2004/452/EG om upprättande av en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte

[delgivet med nr K(2008) 3019]

(Text av betydelse för EES)

(2008/595/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (1), särskilt artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 831/2002 av den 17 maj 2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, med avseende på tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften (2) fastställs dels de villkor på vilka konfidentiella uppgifter som överförts till gemenskapen får lämnas ut, dels de regler som ska gälla samarbetet mellan gemenskapen och de nationella myndigheterna för att underlätta tillgången till sådana uppgifter då de behövs för att kunna dra statistiska slutsatser i vetenskapligt syfte. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 831/2002 av den 17 maj 2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, med avseende på tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften (2) fastställs dels de villkor på vilka konfidentiella uppgifter som överförts till gemenskapen får lämnas ut, dels de regler som ska gälla samarbetet mellan gemenskapen och de nationella myndigheterna för att underlätta tillgången till sådana uppgifter då de behövs för att kunna dra statistiska slutsatser i vetenskapligt syfte.

| (2) | I kommissionens beslut 2004/452/EG (3) fastställs en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2004/452/EG (3) fastställs en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte.

| (3) | Direktoratet för forskning, studier, utvärdering och statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) under gemensam ledning av ministeriet för arbete, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, familjefrågor och solidaritet, ministeriet för hälso- och sjukvård, ungdomsfrågor, idrott och föreningsliv samt ministeriet för budget, offentliga räkenskaper och offentlig förvaltning i Paris i Frankrike bör betraktas som ett organ som uppfyller villkoren och bör därför föras upp i förteckningen över de organ, organisationer och institutioner som avses i artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Direktoratet för forskning, studier, utvärdering och statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) under gemensam ledning av ministeriet för arbete, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, familjefrågor och solidaritet, ministeriet för hälso- och sjukvård, ungdomsfrågor, idrott och föreningsliv samt ministeriet för budget, offentliga räkenskaper och offentlig förvaltning i Paris i Frankrike bör betraktas som ett organ som uppfyller villkoren och bör därför föras upp i förteckningen över de organ, organisationer och institutioner som avses i artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 831/2002.

| (4) | Åtgärderna i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för insynsskydd i statistik. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärderna i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för insynsskydd i statistik.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2004/452/EG ska ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 133, 18.5.2002, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 606/2008 (EUT L 166, 27.6.2008, s. 16).

2

(3)  EUT L 156, 30.4.2004, s. 1. Rättat i EUT L 202, 7.6.2004, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2008/291/EG (EUT L 98, 10.4.2008, s. 11).

3

---

BILAGA

”BILAGA

Organ vars forskare har rätt att få tillgång till konfidentiella uppgifter i forskningssyfte

Europeiska centralbanken

Spanska centralbanken

Italienska centralbanken

Cornell University (delstaten New York, Förenta staterna)

Statsvetenskapliga institutionen vid Baruch College vid New York City University (delstaten New York, Förenta staterna)

Tyska centralbanken

Enheten för sysselsättningsanalys, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Europeiska kommissionen

Tel Aviv University (Israel)

Världsbanken

Center of Health and Wellbeing (CHW) vid Woodrow Wilson School of Public and International Affairs vid Princeton University, New Jersey, Förenta staterna

University of Chicago (UofC), Illinois, Förenta staterna

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD)

Family and Labour Studies Division vid Statistics Kanada, Ottawa, Ontario, Kanada

Enheten för ekonometri och användning av statistik för bedrägeribekämpning (ESAF), Gemensamma forskningscentret, Europeiska kommissionen

Enheten för stöd till det europeiska området för forskningsverksamhet (SERA), Gemensamma forskningscentret, Europeiska kommissionen

Kanada Research Chair vid School of Social Sciences, Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies vid York University, Ontario, Kanada

University of Illinois at Chicago (UIC), Chicago, Förenta staterna

Rady School of Management vid University of California, San Diego, Förenta staterna

Direktoratet för forskning, studier och statistik (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) vid ministeriet för arbete, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, familjefrågor och solidaritet, Paris, Frankrike

The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, Förenta staterna

Pensionsskyddscentralen (Eläketurvakeskus – ETK), Finland

Direktoratet för forskning, studier, utvärdering och statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) under gemensam ledning av ministeriet för arbete, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, familjefrågor och solidaritet, ministeriet för hälso- och sjukvård, ungdomsfrågor, idrott och föreningsliv samt ministeriet för budget, offentliga räkenskaper och offentlig förvaltning, Paris, Frankrike”

---

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

| 19.7.2008 | SV EN EN FR FR DE DE EN EN | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV EN EN FR FR DE DE EN EN

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/63

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 20 juni 2008

om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (omarbetning)

(ECB/2008/5)

(2008/596/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 105.2 tredje strecksatsen,

med beaktande av artikel 3.1 tredje strecksatsen samt artiklarna 12.1 och 30.6 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), och

med beaktande av följande:

| (1) | Enligt artikel 30.1 i ECBS-stadgan ska de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron förse Europeiska centralbanken (ECB) med reservtillgångar och ECB har obegränsad rätt att inneha och förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 30.1 i ECBS-stadgan ska de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron förse Europeiska centralbanken (ECB) med reservtillgångar och ECB har obegränsad rätt att inneha och förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB.

| (2) | Enligt artiklarna 9.2 och 12.1 i ECBS-stadgan kan ECB utöva en del av sin verksamhet och utföra vissa av sina transaktioner genom de nationella centralbankerna i euroområdet. Mot bakgrund av detta anser ECB att de nationella centralbankerna i euroområdet bör förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB som fullmäktig för ECB. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artiklarna 9.2 och 12.1 i ECBS-stadgan kan ECB utöva en del av sin verksamhet och utföra vissa av sina transaktioner genom de nationella centralbankerna i euroområdet. Mot bakgrund av detta anser ECB att de nationella centralbankerna i euroområdet bör förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB som fullmäktig för ECB.

| (3) | När euroområdets nationella centralbanker deltar i förvaltningen av de reservtillgångar som överförts till ECB och de transaktioner som genomförs i samband med denna förvaltning krävs särskild dokumentation för transaktioner som omfattar ECB:s valutareserver. |
| --- | --- |

(3)

När euroområdets nationella centralbanker deltar i förvaltningen av de reservtillgångar som överförts till ECB och de transaktioner som genomförs i samband med denna förvaltning krävs särskild dokumentation för transaktioner som omfattar ECB:s valutareserver.

| (4) | Riktlinje ECB/2006/28 av den 21 december 2006 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (1) har redan ändrats en gång sedan den antogs. Ett antal förbättringsförslag har gjorts och riktlinje ECB/2006/28 bör omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje ECB/2006/28 av den 21 december 2006 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (1) har redan ändrats en gång sedan den antogs. Ett antal förbättringsförslag har gjorts och riktlinje ECB/2006/28 bör omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

| — | nationell centralbank i euroområdet: en nationell centralbank i en medlemsstat som har infört euron, |
| --- | --- |

—

nationell centralbank i euroområdet: en nationell centralbank i en medlemsstat som har infört euron,

| — | europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt Förenade kungariket (endast England och Wales), Danmark, Schweiz och Sverige. |
| --- | --- |

—

europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt Förenade kungariket (endast England och Wales), Danmark, Schweiz och Sverige.

Artikel 2

Förvaltning av reservtillgångar av de nationella centralbankerna i euroområdet som fullmäktig för ECB

1.   Varje nationell centralbank i euroområdet har rätt att delta i den operativa förvaltningen av de reservtillgångar som överförts till ECB. En nationell centralbank i euroområdet kan välja att avstå från sådan förvaltning eller att bedriva sådan förvaltning tillsammans med en eller flera andra nationella centralbanker i euroområdet. Om en nationell centralbank i euroområdet inte deltar i den operativa förvaltningen av ECB:s reservtillgångar ska de andra nationella centralbankerna i euroområdet förvalta de tillgångar som annars skulle ha förvaltats av den nationella centralbank i euroområdet som avstår från förvaltningen.

2.   De nationella centralbankerna i euroområdet som deltar i förvaltningen ska genomföra transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar som fullmäktig för ECB. Genom att inleda sådana transaktioner ska den nationella centralbanken i euroområdet anses ha godkänt sin ställning som fullmäktig för ECB. För alla transaktioner som nationella centralbanker i euroområdet utför för ECB:s räkning ska de, när de godtar transaktionen, informera alla parter om ECB:s ställning som huvudman genom angivande av såväl namn som hänvisning till ett kontonummer eller en kontoidentifikation.

3.   Varje nationell centralbank i euroområdet som i egenskap av fullmäktig för ECB genomför transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar ska sätta sina egna intressen, eller annan enhets intressen för vilken den genomför transaktioner, i andra hand efter ECB:s intressen.

4.   Varje nationell centralbank i euroområdet ska, då den av en av ECB:s motparter anmodas framlägga bevis på att den för ECB:s räkning är befullmäktigad att genomföra transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar, förelägga nämnda motparter bevis på sådan fullmakt.

Artikel 3

Rättslig dokumentation

1.   Samtliga transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar ska genomföras enligt standardiserad rättslig dokumentation i enlighet med denna artikel och i sådan form som kan godkännas eller ändras av ECB från gång till gång. Innan en nationell centralbank i euroområdet börjar handla med en motpart för ECB:s räkning, ska den rättsliga dokumentationen skrivas under av motparten och originalen överlämnas till ECB.

2.   Återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal som omfattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med följande standardavtal:

| a) | FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna eller i enlighet med lagstiftningen i Nordirland och Skottland. |
| --- | --- |

a)

FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna eller i enlighet med lagstiftningen i Nordirland och Skottland.

| b) | Bond Market Association Master Repurchase Agreement (i dess lydelse från september 1996) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

Bond Market Association Master Repurchase Agreement (i dess lydelse från september 1996) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna.

| c) | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b.

3.   Transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med följande standardavtal:

| a) | FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

a)

FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna.

| b) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna.

| c) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b.

4.   ECB-rådet får besluta att använda ett av de standardavtal som anges i punkterna 2 c eller 3 c i stället för de avtal som anges i punkterna 2 a eller 3 a för en medlemsstat när denna inför euron, om inget rättsligt utlåtande över användningen av det angivna standardavtalet i den medlemsstaten föreligger i en sådan form och med ett sådant innehåll som ECB kan godta. ECB:s direktion ska omedelbart informera ECB-rådet om alla beslut som fattas enligt denna bestämmelse.

5.   Inlåning som avser ECB:s reservtillgångar hos motparter i) som är godkända för de transaktioner som framgår av i punkt 2 och/eller punkt 3 ovan, och ii) som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland, ska dokumenteras med hjälp av FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version). I situationer som inte faller under punkterna i) och ii) ovan, ska inlåning som omfattar ECB:s reservtillgångar dokumenteras med hjälp av det ramavtal om nettning som anges i punkt 7 nedan.

6.   En handling som har det format som framgår av bilaga I (nedan kallad ECB-Annex) ska bifogas, och utgöra en integrerad del av, varje standardavtal enligt vilket återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal, utlåning av värdepapper, trepartsrepoarrangemang eller transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar genomförs, utom om sådana transaktioner genomförs enligt FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version).

7.   Ett ramavtal om nettning ska slutas med alla motparter med ett av de avtalsformulär som bifogats i bilaga II, utom motparter i) med vilka ECB har slutit ett FBE-ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version), och ii) som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland, enligt följande:

| a) | Ett ramavtal om nettning enligt engelsk lagstiftning, på engelska, ska slutas med alla motparter enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II a, utom sådana motparter som framgår av punkterna b, c och d. |
| --- | --- |

a)

Ett ramavtal om nettning enligt engelsk lagstiftning, på engelska, ska slutas med alla motparter enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II a, utom sådana motparter som framgår av punkterna b, c och d.

| b) | Ett ramavtal om nettning enligt fransk lagstiftning, på franska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Frankrike enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II b. |
| --- | --- |

b)

Ett ramavtal om nettning enligt fransk lagstiftning, på franska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Frankrike enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II b.

| c) | Ett ramavtal om nettning enligt tysk lagstiftning, på tyska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Tyskland enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II c. |
| --- | --- |

c)

Ett ramavtal om nettning enligt tysk lagstiftning, på tyska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Tyskland enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II c.

| d) | Ett ramavtal om nettning enligt den lagstiftning som gäller i New York, på engelska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Förenta staterna enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II d. |
| --- | --- |

d)

Ett ramavtal om nettning enligt den lagstiftning som gäller i New York, på engelska, ska slutas med alla motparter som är inregistrerade i Förenta staterna enligt det avtalsutkast som bifogats såsom bilaga II d.

8.   Finansiella tjänster avseende ECB:s reservtillgångar som tillhandahålls av finansiella mellanhänder, inklusive banktjänster, mäklartjänster, depå- och investeringstjänster som erhålls från korrespondentförbindelser, depåförvaltare och depositarier, avvecklingsorganisationer och centrala clearinginstitut för börshandlade derivat, ska dokumenteras enligt sådana särskilda avtal som ECB kan godkänna från gång till gång.

Artikel 4

Ikraftträdande

1.   Riktlinje ECB/2006/28 ska upphöra att gälla från och med den 25 juni 2008.

2.   Hänvisningar till riktlinje ECB/2006/28 ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen.

3.   Denna riktlinje träder i kraft den 25 juni 2008.

Artikel 5

Adressater

Denna riktlinje är tillämplig på alla nationella centralbanker i euroområdet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 20 juni 2008.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT C 17, 25.1.2007, s. 5. Riktlinjen senast ändrad genom riktlinje ECB/2007/6 (EUT L 196, 28.7.2007, s. 46).

1

---

BILAGA I

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

BILAGA IIa

Modell för avtal om nettning i enlighet med engelsk lagstiftning

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

BILAGA IIb

Ramavtal om nettning enligt fransk lagstiftning

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

BILAGA IIc

Ramavtal om nettning enligt tysk lagstiftning

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

BILAGA IId

Ramavtal om nettning enligt den lagstiftning som gäller i New York

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---