# Eiropas Savienības L 181/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 181 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 10. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 181

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 649/2008 (2008. gada 8. jūlijs), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 650/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 651/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildaģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 653/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 35 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 649/2008 (2008. gada 8. jūlijs), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 650/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 651/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildaģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus

15

*

Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

EK, Euratom

Euratom

Euratom

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 653/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

35

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/560/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2005/694/EK par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā | 39 |
| | | 2008/561/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/730/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Portugālē | 41 |
| | | 2008/562/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/182/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Slovākijā | 43 |
| | | 2008/563/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas Republikā | 45 |
| | | Komisija |
| | | 2008/564/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 30. jūnijs), ar ko atļauj dalībvalstīm pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunajai darbīgajai vielai profoksidimam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3080)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2008/565/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 30. jūnijs), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta sīkākai pārbaudei saistībā ar Paecilomyces fumosoroseus celma Fe 9901 un Trichoderma atroviride celma I-1237 iespējamo iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3114)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2008/566/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 1. jūlijs), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo fosfāna un tiēnkarbazona iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3216)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2008/567/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 4. jūlijs) par Kopienas finansiālo atbalstu OIE darbībām dzīvnieku labturības un dzīvnieku slimību uzraudzības un kategorizēšanas jomā 2008. gadā | 55 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/560/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2005/694/EK par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā

39

2008/561/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/730/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Portugālē

41

2008/562/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/182/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Slovākijā

43

2008/563/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 3. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas Republikā

45

Komisija

2008/564/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 30. jūnijs), ar ko atļauj dalībvalstīm pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunajai darbīgajai vielai profoksidimam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3080)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3080)

1

47

2008/565/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 30. jūnijs), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta sīkākai pārbaudei saistībā ar Paecilomyces fumosoroseus celma Fe 9901 un Trichoderma atroviride celma I-1237 iespējamo iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3114)

   (
  1
  )

Paecilomyces fumosoroseus

Trichoderma atroviride

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3114)

1

49

2008/566/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 1. jūlijs), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo fosfāna un tiēnkarbazona iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3216)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3216)

1

52

2008/567/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 4. jūlijs) par Kopienas finansiālo atbalstu OIE darbībām dzīvnieku labturības un dzīvnieku slimību uzraudzības un kategorizēšanas jomā 2008. gadā

OIE

55

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/568/KĀDP |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 24. jūnijs) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 57 |
| Nolīgums starp Šveices Konfederāciju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 58 |
| | * | Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 62 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/568/KĀDP

*

Padomes Lēmums (2005. gada 24. jūnijs) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

57

Nolīgums starp Šveices Konfederāciju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

58

*

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 649/2008

(2008. gada 8. jūlijs),

ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1006/96 (2) Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 323 par tonnu (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1006/96 (2) Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 323 par tonnu (“sākotnējā izmeklēšana”).

| (2) | Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 1011/2002 (3) ĶTR izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam atjaunoja galīgo antidempinga maksājumu (“pirmā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 1011/2002 (3) ĶTR izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam atjaunoja galīgo antidempinga maksājumu (“pirmā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšana”).

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums (pašreizējā izmeklēšana)

| (3) | Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2007. gada 12. martā saņēma termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2007. gada 12. martā saņēma termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

| (4) | Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (“pieprasījuma iesniedzējs”) divu ražotāju vārdā, kas pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, pulverveida aktīvās ogles kopējā ražošanas apjoma Kopienā. Pieprasījums ir pamatots ar to, ka, beidzoties šo pasākumu termiņam, iespējams, turpināsies vai atkārtosies dempinga gadījumi, nodarot kaitējumu Kopienas rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (“pieprasījuma iesniedzējs”) divu ražotāju vārdā, kas pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, pulverveida aktīvās ogles kopējā ražošanas apjoma Kopienā. Pieprasījums ir pamatots ar to, ka, beidzoties šo pasākumu termiņam, iespējams, turpināsies vai atkārtosies dempinga gadījumi, nodarot kaitējumu Kopienas rūpniecības nozarei.

| (5) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, sāka šo pārskatīšanu, 2007. gada 13. jūnijā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par sākšanu”) (5). |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, sāka šo pārskatīšanu, 2007. gada 13. jūnijā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par sākšanu”) (5).

1.3.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja eksportētājiem ražotājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas piegādātājiem, ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus apsvērumus un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja eksportētājiem ražotājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas piegādātājiem, ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus apsvērumus un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

a)   Ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude ĶTR

| (7) | Ievērojot lielo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu (pieteikumā minēti 132), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā būtu jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ražotājiem eksportētājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienās pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu. Tomēr neviens ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nekādā citā veidā neinformēja par sevi, atsaucoties uz paziņojumu par sākšanu, tādējādi izlases veida pārbaude nebija iespējama. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot lielo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu (pieteikumā minēti 132), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā būtu jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ražotājiem eksportētājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienās pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu. Tomēr neviens ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nekādā citā veidā neinformēja par sevi, atsaucoties uz paziņojumu par sākšanu, tādējādi izlases veida pārbaude nebija iespējama.

b)   Kopienas importētāju izlases veida pārbaude

| (8) | Ievērojot importētāju lielo skaitu Kopienā (pārskatīšanas pieprasījumā minēti 33), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā būtu jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu importētājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienās pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot importētāju lielo skaitu Kopienā (pārskatīšanas pieprasījumā minēti 33), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā būtu jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu importētājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienās pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu.

| (9) | Tomēr no 33 importētājiem tikai trīs atbildēja uz atlases anketas jautājumiem un piekrita sadarboties, tāpēc tika pieņemts lēmums, ka šajā gadījumā izlases veida pārbaude nav pamatota. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr no 33 importētājiem tikai trīs atbildēja uz atlases anketas jautājumiem un piekrita sadarboties, tāpēc tika pieņemts lēmums, ka šajā gadījumā izlases veida pārbaude nav pamatota.

1.4.   Anketas un pārbaude

| (10) | Anketas tika nosūtītas pārstāvjiem eksportētājvalstī un visiem zināmajiem Kopienas importētājiem, piegādātājiem, ražotājiem un ražotājiem analogajā valstī Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”) (skatīt 22. līdz 24. apsvērumu). |
| --- | --- |

(10)

Anketas tika nosūtītas pārstāvjiem eksportētājvalstī un visiem zināmajiem Kopienas importētājiem, piegādātājiem, ražotājiem un ražotājiem analogajā valstī Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”) (skatīt 22. līdz 24. apsvērumu).

| (11) | Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Kopienas ražošanas nozares izejmateriālu piegādātājiem, trim lietotājiem, diviem Kopienas ražotājiem, kas atbalsta pārskatīšanas pieprasījumu, viena cita ražotāja, kas iebilda pret procedūru, un viena ražotāja analogajā valstī. Sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR eksportētājs ražotājs. |
| --- | --- |

(11)

Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Kopienas ražošanas nozares izejmateriālu piegādātājiem, trim lietotājiem, diviem Kopienas ražotājiem, kas atbalsta pārskatīšanas pieprasījumu, viena cita ražotāja, kas iebilda pret procedūru, un viena ražotāja analogajā valstī. Sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR eksportētājs ražotājs.

| (12) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji







  — | Norit B.V., Amersfoort, Nīderlande, un Glāzgova, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji

—

Norit B.V., Amersfoort, Nīderlande, un Glāzgova, Apvienotā Karaliste

| — | CECA S.A., Parīze un Bordo, Francija |
| --- | --- |

—

CECA S.A., Parīze un Bordo, Francija

| b) | Citi ražotāji







  — | Chemviron Carbon S.A., Feluy, Beļģija |
| --- | --- | --- |

b)

Citi ražotāji

—

Chemviron Carbon S.A., Feluy, Beļģija

| c) | Kopienas piegādātāji







  — | Klasmann & Deilmann GmbH, Gēste, Lejassaksija, Vācija |
| --- | --- | --- |

c)

Kopienas piegādātāji

—

Klasmann & Deilmann GmbH, Gēste, Lejassaksija, Vācija

| — | Rheinbraun Brennstoff GmbH, Ķelne, Vācija |
| --- | --- |

—

Rheinbraun Brennstoff GmbH, Ķelne, Vācija

| — | WTL International Ltd., Maklesfīlda, Češīra, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

WTL International Ltd., Maklesfīlda, Češīra, Apvienotā Karaliste

| d) | Ražotājs analogajā valstī







  — | Norit Americas Inc., Māršala, Teksasa, ASV |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotājs analogajā valstī

—

Norit Americas Inc., Māršala, Teksasa, ASV

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšana attiecībā uz iespējamību, ka dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties, aptvēra laika posmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšana attiecībā uz iespējamību, ka dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties, aptvēra laika posmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

| (14) | Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanai būtisko tendenču izvērtējums attiecas uz laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanai būtisko tendenču izvērtējums attiecas uz laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (15) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā un tai sekojošajā termiņa beigu pārskatīšanā, proti, pulverveida aktīvā ogle (“PAO”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3802 10 00. PAO ir mikroporaina oglekļa forma, kuru iegūst no dažādām izejvielām, piemēram, akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), kūdras, koksnes, olīvu kauliņiem vai kokosriekstu čaumalām, ko aktivē ar ūdens tvaiku vai ķīmiskos procesos. PAO ir ļoti smalka pulvera veidā. Aktīvo ogli pārdod arī granulu veidā (aktīvā ogle granulās “AOG”), uz kuru spēkā esošie pasākumi un šī pārskatīšana neattiecas. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā un tai sekojošajā termiņa beigu pārskatīšanā, proti, pulverveida aktīvā ogle (“PAO”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3802 10 00. PAO ir mikroporaina oglekļa forma, kuru iegūst no dažādām izejvielām, piemēram, akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), kūdras, koksnes, olīvu kauliņiem vai kokosriekstu čaumalām, ko aktivē ar ūdens tvaiku vai ķīmiskos procesos. PAO ir ļoti smalka pulvera veidā. Aktīvo ogli pārdod arī granulu veidā (aktīvā ogle granulās “AOG”), uz kuru spēkā esošie pasākumi un šī pārskatīšana neattiecas.

| (16) | Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā ir apliecināts, ka saskaņā ar definīciju PAO sastāvā vismaz 90 % no masas (% m/m) ir daļiņas, kuru izmērs ir mazāks par 0,5 mm. |
| --- | --- |

(16)

Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā ir apliecināts, ka saskaņā ar definīciju PAO sastāvā vismaz 90 % no masas (% m/m) ir daļiņas, kuru izmērs ir mazāks par 0,5 mm.

| (17) | PAO galvenie izmantošanas veidi ir ūdens attīrīšana (dzeramā ūdens, kā arī notekūdeņu attīrīšana), gāzu un gaisa attīrīšana, šķīdinātāju reģenerācija, cukura, augu eļļu un tauku atkrāsošana, dažādu produktu dezodorācija un attīrīšana ķīmiskajā rūpniecībā (proti, organiskās skābes), farmācijā (proti, kuņģa un zarnu trakta kapsulas) un pārtikas rūpniecībā (proti, alkoholiskie un bezalkoholiskie dzērieni). |
| --- | --- |

(17)

PAO galvenie izmantošanas veidi ir ūdens attīrīšana (dzeramā ūdens, kā arī notekūdeņu attīrīšana), gāzu un gaisa attīrīšana, šķīdinātāju reģenerācija, cukura, augu eļļu un tauku atkrāsošana, dažādu produktu dezodorācija un attīrīšana ķīmiskajā rūpniecībā (proti, organiskās skābes), farmācijā (proti, kuņģa un zarnu trakta kapsulas) un pārtikas rūpniecībā (proti, alkoholiskie un bezalkoholiskie dzērieni).

| (18) | Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienā ražotās un pārdotās PAO, no Ķīnas importētās PAO un analogajā valstī ASV ražotās un pārdotās PAO galvenās fizikālās un tehniskās īpašības ir vienādas. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(18)

Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienā ražotās un pārdotās PAO, no Ķīnas importētās PAO un analogajā valstī ASV ražotās un pārdotās PAO galvenās fizikālās un tehniskās īpašības ir vienādas. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanās dēļ varētu turpināties vai atkārtoties dempings, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanās dēļ varētu turpināties vai atkārtoties dempings, kas rada kaitējumu.

| (20) | Sākumā tika pārbaudīti PIP laikā uz Kopienu eksportētie apjomi. Būtu jāņem vērā, ka neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas un arī neviens importētājs Kopienā šajā izmeklēšanā nesadarbojās, tādēļ dati par eksportu tika iegūti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, izmantojot pieejamo informāciju. Šajā ziņā jāatgādina, ka arī pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā nesadarbojās neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs vai Kopienas importētājs. Tomēr kopš galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas 1996. gadā par PAO importu ir pieejami Eurostat statistikas dati. Šos datus apstiprina tirgus izpētes informācija, kuru sniedza Kopienas ražotāji. Pamatojoties uz to un trūkstot ticamākai informācijai, tika izmantoti šie statistikas dati. Tie liecina, ka PIP laikā Kopienā no ĶTR importētas 529 tonnas PAO. Šis apjoms, salīdzinot ar apjomu, ko Kopiena importējusi pirms pasākumu ieviešanas, ir neliels, bet tomēr atbilst vairāk nekā 1 % no Kopienas PAO patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr tika veikts indikatīvs dempinga aprēķins. |
| --- | --- |

(20)

Sākumā tika pārbaudīti PIP laikā uz Kopienu eksportētie apjomi. Būtu jāņem vērā, ka neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas un arī neviens importētājs Kopienā šajā izmeklēšanā nesadarbojās, tādēļ dati par eksportu tika iegūti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, izmantojot pieejamo informāciju. Šajā ziņā jāatgādina, ka arī pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā nesadarbojās neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs vai Kopienas importētājs. Tomēr kopš galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas 1996. gadā par PAO importu ir pieejami Eurostat statistikas dati. Šos datus apstiprina tirgus izpētes informācija, kuru sniedza Kopienas ražotāji. Pamatojoties uz to un trūkstot ticamākai informācijai, tika izmantoti šie statistikas dati. Tie liecina, ka PIP laikā Kopienā no ĶTR importētas 529 tonnas PAO. Šis apjoms, salīdzinot ar apjomu, ko Kopiena importējusi pirms pasākumu ieviešanas, ir neliels, bet tomēr atbilst vairāk nekā 1 % no Kopienas PAO patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr tika veikts indikatīvs dempinga aprēķins.

3.2.   Dempinga turpināšanās iespējamība

| (21) | Attiecībā uz dempinga iespējamo turpināšanos pārbaudīja, vai eksports no ĶTR pašlaik ir par dempinga cenām. Tas tika darīts tāpēc, ka gadījumā, ja arī pašlaik pastāv dempings, tā varētu būt nopietna norāde uz to, ka imports par dempinga cenām turpinātos, ja antidempinga pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz dempinga iespējamo turpināšanos pārbaudīja, vai eksports no ĶTR pašlaik ir par dempinga cenām. Tas tika darīts tāpēc, ka gadījumā, ja arī pašlaik pastāv dempings, tā varētu būt nopietna norāde uz to, ka imports par dempinga cenām turpinātos, ja antidempinga pasākumi beigtos.

a)   Analogā valsts

| (22) | ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, tāpēc normālvērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku, kas izraudzīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(22)

ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, tāpēc normālvērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku, kas izraudzīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

| (23) | Sākotnējā izmeklēšanā un pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā par atbilstošu analogo valsti izvēlējās ASV. Paziņojumā par uzsākšanu bija norādīts, ka arī šajā termiņa beigu pārskatīšanā Komisija par analogo valsti paredzējusi izmantot ASV. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV ir piemērotākā analogā valsts šādu apsvērumu dēļ.
  ASV ir vienas no pasaulē lielākajiem PAO ražotājiem. Dati, kurus sniedza ASV ražotājs, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Kopienas ražotāji, kuri pieprasīja veikt pārskatīšanu, liecina par to, ka abu valstu ražošanas apjomi ir salīdzināmi lielumi. Turklāt, kā minēts 18. apsvērumā, ASV ražotā un pārdotā PAO ir līdzīgs ražojums PAO, kuru ražo Ķīnā un eksportē uz Kopienu. ASV ražotāja, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārdošanas apjoms (pēc daudzuma) iekšzemes tirgū bija salīdzināms ar PAO eksporta apjomu no ĶTR uz Kopienu. Visbeidzot tika konstatēts, ka ASV ir ļoti liela konkurence. Patiesi, papildus konkurencei starp vairākiem ražotājiem ASV konkurenci vēl rada arī PAO imports (galvenokārt no ĶTR, Šrilankas un Filipīnām), kam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nepiemēroja nekādus kvantitatīvus ierobežojumus un ievedmuitu. Turklāt lielākais ASV PAO ražotājs piekrita sadarboties. |
| --- | --- |

(23)

Sākotnējā izmeklēšanā un pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā par atbilstošu analogo valsti izvēlējās ASV. Paziņojumā par uzsākšanu bija norādīts, ka arī šajā termiņa beigu pārskatīšanā Komisija par analogo valsti paredzējusi izmantot ASV. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV ir piemērotākā analogā valsts šādu apsvērumu dēļ.

ASV ir vienas no pasaulē lielākajiem PAO ražotājiem. Dati, kurus sniedza ASV ražotājs, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Kopienas ražotāji, kuri pieprasīja veikt pārskatīšanu, liecina par to, ka abu valstu ražošanas apjomi ir salīdzināmi lielumi. Turklāt, kā minēts 18. apsvērumā, ASV ražotā un pārdotā PAO ir līdzīgs ražojums PAO, kuru ražo Ķīnā un eksportē uz Kopienu. ASV ražotāja, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārdošanas apjoms (pēc daudzuma) iekšzemes tirgū bija salīdzināms ar PAO eksporta apjomu no ĶTR uz Kopienu. Visbeidzot tika konstatēts, ka ASV ir ļoti liela konkurence. Patiesi, papildus konkurencei starp vairākiem ražotājiem ASV konkurenci vēl rada arī PAO imports (galvenokārt no ĶTR, Šrilankas un Filipīnām), kam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nepiemēroja nekādus kvantitatīvus ierobežojumus un ievedmuitu. Turklāt lielākais ASV PAO ražotājs piekrita sadarboties.

| (24) | Ņemot vērā iepriekšminēto un tādēļ, ka par analogas valsts izvēli ne no vienas ieinteresētās personas nekādas piezīmes netika saņemtas, par piemērotāko analogo valsti tika izraudzītas ASV. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā iepriekšminēto un tādēļ, ka par analogas valsts izvēli ne no vienas ieinteresētās personas nekādas piezīmes netika saņemtas, par piemērotāko analogo valsti tika izraudzītas ASV.

b)   Normālvērtība

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika novērtēts, vai PAO reprezentatīvi pārdevumi ASV iekšzemes tirgū, ņemot vērā prasītās cenas, ir uzskatāmi par veiktiem parastā tirdzniecības apritē. Šajā sakarā pārbaudīja, vai pārdevumi iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādēļ katras aktīvās ogles veida produkcijas vienības pilnas ražošanas izmaksas PIP laikā salīdzināja ar attiecīgo veidu pārdošanas cenām tajā pašā laika posmā. Tika atklāts, ka lielākoties tirdzniecības darījumi bijuši rentabli. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka viss apjoms pārdots neatkarīgiem klientiem. Tāpēc PAO normālvērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika izmantotas ASV iekšzemes tirgus cenas, ko parastā tirdzniecības apritē maksājuši vai maksās neatkarīgi pircēji. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika novērtēts, vai PAO reprezentatīvi pārdevumi ASV iekšzemes tirgū, ņemot vērā prasītās cenas, ir uzskatāmi par veiktiem parastā tirdzniecības apritē. Šajā sakarā pārbaudīja, vai pārdevumi iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādēļ katras aktīvās ogles veida produkcijas vienības pilnas ražošanas izmaksas PIP laikā salīdzināja ar attiecīgo veidu pārdošanas cenām tajā pašā laika posmā. Tika atklāts, ka lielākoties tirdzniecības darījumi bijuši rentabli. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka viss apjoms pārdots neatkarīgiem klientiem. Tāpēc PAO normālvērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika izmantotas ASV iekšzemes tirgus cenas, ko parastā tirdzniecības apritē maksājuši vai maksās neatkarīgi pircēji.

c)   Eksporta cena

| (26) | Iepriekš jau ir minēts, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs vai PAO importētājs Kopienā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Šīs regulas 20. apsvērumā jau minēts – ja nav nekādas citas ticamas informācijas, izmanto Eurostat (Taric) importa statistikas datus par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(26)

Iepriekš jau ir minēts, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs vai PAO importētājs Kopienā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Šīs regulas 20. apsvērumā jau minēts – ja nav nekādas citas ticamas informācijas, izmanto Eurostat (Taric) importa statistikas datus par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

d)   Salīdzinājums

| (27) | Lai nodrošinātu pareizu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri, kā tika konstatēts, ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā tika veiktas korekcijas, ņemot vērā pārvadājuma izmaksu, apdrošināšanu un iekšzemes transporta izmaksu atšķirības. Ķīnas ražotāji eksportētāji informāciju nav snieguši, tādēļ eksporta cenas pielāgojumu pamatā bija pieejamie dati, šajā gadījumā pārskatīšanas prasībā sniegtā attiecīgā informācija. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu pareizu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri, kā tika konstatēts, ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā tika veiktas korekcijas, ņemot vērā pārvadājuma izmaksu, apdrošināšanu un iekšzemes transporta izmaksu atšķirības. Ķīnas ražotāji eksportētāji informāciju nav snieguši, tādēļ eksporta cenas pielāgojumu pamatā bija pieejamie dati, šajā gadījumā pārskatīšanas prasībā sniegtā attiecīgā informācija.

e)   Dempinga starpība

| (28) | Visu veidu vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecina, ka PAO eksportam uz Kopienu PIP laikā raksturīga ievērojama dempinga starpība. Dempinga starpība ir summa, par kādu normālvērtība pārsniedz cenu eksportam uz Kopienu. Vidējā svērtā dempinga starpība bija lielāka par 20 %. Lai gan dempinga starpība Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ lielā mērā tika balstīta uz pieejamo informāciju, tā tomēr ataino Ķīnas eksporta pašreizējo situāciju. Ja Ķīnas ražotāji eksportētāji būtu sadarbojušies, aprēķins, protams, būtu precīzāks. |
| --- | --- |

(28)

Visu veidu vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecina, ka PAO eksportam uz Kopienu PIP laikā raksturīga ievērojama dempinga starpība. Dempinga starpība ir summa, par kādu normālvērtība pārsniedz cenu eksportam uz Kopienu. Vidējā svērtā dempinga starpība bija lielāka par 20 %. Lai gan dempinga starpība Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ lielā mērā tika balstīta uz pieejamo informāciju, tā tomēr ataino Ķīnas eksporta pašreizējo situāciju. Ja Ķīnas ražotāji eksportētāji būtu sadarbojušies, aprēķins, protams, būtu precīzāks.

3.3.   Eksporta uz Kopienu apjoma izmaiņas gadījumā, ja pasākumi neturpinātos

| (29) | Tika arī pārbaudīts, kā, beidzoties pasākumiem, varētu mainīties PAO eksporta no ĶTR apjoms. Tādēļ tika noskaidrotas ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas, eksporta apjoms un pārdevumu apjoms ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī Ķīnas cenu politika citās trešās valstīs. Tā kā nav sadarbības ar ražotājiem eksportētājiem, tika izmantoti Kopienas ražošanas nozares iesniegtie dati par tirgus izpētes rezultātiem. |
| --- | --- |

(29)

Tika arī pārbaudīts, kā, beidzoties pasākumiem, varētu mainīties PAO eksporta no ĶTR apjoms. Tādēļ tika noskaidrotas ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas, eksporta apjoms un pārdevumu apjoms ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī Ķīnas cenu politika citās trešās valstīs. Tā kā nav sadarbības ar ražotājiem eksportētājiem, tika izmantoti Kopienas ražošanas nozares iesniegtie dati par tirgus izpētes rezultātiem.

f)   Ražošanas jauda, Ķīnas iekšējais tirgus un eksporta apjoms

| (30) | Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka ĶTR ir pasaulē lielākā aktīvās ogles (pulverveida un granulās) ražotāja un eksportētāja (aptuveni 300 ražotāji). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā PAO aplēstais ražošanas apjoms Ķīnā bija apmēram 190 000 tonnas, no kurām apmēram 70 000 tonnu pārdeva vietējā tirgū un apmēram 60 000 tonnu eksportēja. Tādējādi bija apmēram 60 000 tonnu neizmantotās jaudas. Jānorāda, ka šī neizmantotā jauda pārsniedz Kopienas patēriņu pārskata izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(30)

Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka ĶTR ir pasaulē lielākā aktīvās ogles (pulverveida un granulās) ražotāja un eksportētāja (aptuveni 300 ražotāji). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā PAO aplēstais ražošanas apjoms Ķīnā bija apmēram 190 000 tonnas, no kurām apmēram 70 000 tonnu pārdeva vietējā tirgū un apmēram 60 000 tonnu eksportēja. Tādējādi bija apmēram 60 000 tonnu neizmantotās jaudas. Jānorāda, ka šī neizmantotā jauda pārsniedz Kopienas patēriņu pārskata izmeklēšanas periodā.

| (31) | Ķīnas PAO galvenie eksporta tirgi ir Dienvidaustrumāzija, Japāna, Korejas Republika, ASV un Eiropa. Tomēr saskaņā ar Kopienas nozares sniegtajām liecībām papildu importētās pulverveida aktīvās ogles vajadzība trešās valstīs nebūs liela, un to iespējas absorbēt Ķīnas eksporta apjoma palielināšanos gandrīz nav vērā ņemamas. Turklāt būtu jāņem vērā, ka vairākos potenciālajos eksporta tirgos Āzijas reģionā, piemēram, Indijā un Indonēzijā, PAO piemēro lielus muitas tarifus. |
| --- | --- |

(31)

Ķīnas PAO galvenie eksporta tirgi ir Dienvidaustrumāzija, Japāna, Korejas Republika, ASV un Eiropa. Tomēr saskaņā ar Kopienas nozares sniegtajām liecībām papildu importētās pulverveida aktīvās ogles vajadzība trešās valstīs nebūs liela, un to iespējas absorbēt Ķīnas eksporta apjoma palielināšanos gandrīz nav vērā ņemamas. Turklāt būtu jāņem vērā, ka vairākos potenciālajos eksporta tirgos Āzijas reģionā, piemēram, Indijā un Indonēzijā, PAO piemēro lielus muitas tarifus.

| (32) | Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tika aprēķināts, ka PAO patēriņa, ražošanas un ražošanas jaudas pieaugums ĶTR ir vismaz 5 % gadā. Ievērojot to, ka ASV 2007. gada aprīlī (tātad pēc IP) ieviesa antidempinga pasākumus attiecībā uz tvaikā aktivētu PAO no Ķīnas, eksporta apjoms var pat samazināties. Tādēļ nākotnē neizmantotā jauda noteikti nesamazināsies, bet, iespējams, pat palielināsies. |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tika aprēķināts, ka PAO patēriņa, ražošanas un ražošanas jaudas pieaugums ĶTR ir vismaz 5 % gadā. Ievērojot to, ka ASV 2007. gada aprīlī (tātad pēc IP) ieviesa antidempinga pasākumus attiecībā uz tvaikā aktivētu PAO no Ķīnas, eksporta apjoms var pat samazināties. Tādēļ nākotnē neizmantotā jauda noteikti nesamazināsies, bet, iespējams, pat palielināsies.

| (33) | Turklāt saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju Ķīnas aktīvās ogles ražošanas nozarei pašlaik ir finansiālas problēmas, jo īpaši tādēļ, ka mazais jaudas izmantojums izraisa izmaksu palielināšanos. Tādējādi arī palielinās vēlme eksportēt par dempinga cenām, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju Ķīnas aktīvās ogles ražošanas nozarei pašlaik ir finansiālas problēmas, jo īpaši tādēļ, ka mazais jaudas izmantojums izraisa izmaksu palielināšanos. Tādējādi arī palielinās vēlme eksportēt par dempinga cenām, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus.

| (34) | Šajā gadījumā, ja pasākumus atceltu un Kopiena kļūtu par vilinošu eksporta tirgu, ļoti iespējams, ka Ķīnas ražotāji, lai eksportētu ievērojamus daudzumus, uzlabos jaudas izlietojuma rādītāju un tādējādi samazinās izmaksas un uzlabos finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(34)

Šajā gadījumā, ja pasākumus atceltu un Kopiena kļūtu par vilinošu eksporta tirgu, ļoti iespējams, ka Ķīnas ražotāji, lai eksportētu ievērojamus daudzumus, uzlabos jaudas izlietojuma rādītāju un tādējādi samazinās izmaksas un uzlabos finansiālo situāciju.

g)   Cenas un trešo valstu tirgi

| (35) | Analizējot Ķīnas eksportu uz citām valstīm, piemēram, ASV, redzams, ka PAO eksports arī tika veikts par ļoti zemām cenām, kam raksturīgas ievērojamas dempinga likmes (augstākas nekā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētā dempinga starpība, skatīt 28. apsvērumu iepriekš). Acīmredzot arī agrāk šis ražojums no Ķīnas importēts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(35)

Analizējot Ķīnas eksportu uz citām valstīm, piemēram, ASV, redzams, ka PAO eksports arī tika veikts par ļoti zemām cenām, kam raksturīgas ievērojamas dempinga likmes (augstākas nekā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētā dempinga starpība, skatīt 28. apsvērumu iepriekš). Acīmredzot arī agrāk šis ražojums no Ķīnas importēts par dempinga cenām.

| (36) | Tātad, ja antidempinga maksājumu atceltu, Kopienas tirgū, visdrīzāk, ieplūstu lieli Ķīnas PAO importa daudzumi par dempinga cenām. Šajā ziņā tāpat būtu jāņem vērā, ka pēc pasākumu ieviešanas 1996. gadā Ķīnas imports joprojām ir sastopams Kopienas tirgū, lai gan mazākos daudzumos, un, ja pasākumi tiktu atcelti, tas vienkāršotu importa apjoma palielinājumu. |
| --- | --- |

(36)

Tātad, ja antidempinga maksājumu atceltu, Kopienas tirgū, visdrīzāk, ieplūstu lieli Ķīnas PAO importa daudzumi par dempinga cenām. Šajā ziņā tāpat būtu jāņem vērā, ka pēc pasākumu ieviešanas 1996. gadā Ķīnas imports joprojām ir sastopams Kopienas tirgū, lai gan mazākos daudzumos, un, ja pasākumi tiktu atcelti, tas vienkāršotu importa apjoma palielinājumu.

3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (37) | Ķīnas PAO importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza de minimis līmeni, un imports joprojām bija par dempinga cenām. Konstatēts, ka dempings turpinājās un ir ļoti iespējams, ka tas turpināsies, beidzoties antidempinga pasākumiem. Turklāt šādā gadījumā ir ļoti iespējams, ka ievērojami palielināsies Ķīnas PAO eksporta apjoms uz Kopienu (vismaz līdz sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam apjomam), jo ĶTR ir pieejams ievērojams daudzums neizmantotas jaudas. Šo papildu importa apjomu cenas, visdrīzāk, būs ievērojami samazinātas. |
| --- | --- |

(37)

Ķīnas PAO importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza de minimis līmeni, un imports joprojām bija par dempinga cenām. Konstatēts, ka dempings turpinājās un ir ļoti iespējams, ka tas turpināsies, beidzoties antidempinga pasākumiem. Turklāt šādā gadījumā ir ļoti iespējams, ka ievērojami palielināsies Ķīnas PAO eksporta apjoms uz Kopienu (vismaz līdz sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam apjomam), jo ĶTR ir pieejams ievērojams daudzums neizmantotas jaudas. Šo papildu importa apjomu cenas, visdrīzāk, būs ievērojami samazinātas.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (38) | Izmeklēšana liecina, ka pašlaik PAO ražotāju skaits Kopienā ir ierobežots. Divi ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, un divi citi ražotāji, kas nesadarbojās izmeklēšanā, PAO iegūst aktivēšanas procesos, tradicionālā veidā sajaucot nepieciešamos izejmateriālus. |
| --- | --- |

(38)

Izmeklēšana liecina, ka pašlaik PAO ražotāju skaits Kopienā ir ierobežots. Divi ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, un divi citi ražotāji, kas nesadarbojās izmeklēšanā, PAO iegūst aktivēšanas procesos, tradicionālā veidā sajaucot nepieciešamos izejmateriālus.

| (39) | Atklāja, ka daži citi ražotāji Kopienā PAO ražo, samaļot no ĶTR importēto AOG. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares aplēsēm, no kopējā AOG daudzuma, kas importēts no ĶTR, aptuveni 10 000 tonnu ir samaltas, lai iegūtu PAO, Kopienā. Patiesi, viens ražotājs, kas sadarbojās ar Komisiju, izmeklēšanas laikā ražoja PAO, izmantojot šo metodi. Tomēr tāpat kā pirmajā pārskatīšanas izmeklēšanā šie daudzumi nav iekļauti Kopienas ražošanas apjoma aprēķinā un Kopienas patēriņā. |
| --- | --- |

(39)

Atklāja, ka daži citi ražotāji Kopienā PAO ražo, samaļot no ĶTR importēto AOG. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares aplēsēm, no kopējā AOG daudzuma, kas importēts no ĶTR, aptuveni 10 000 tonnu ir samaltas, lai iegūtu PAO, Kopienā. Patiesi, viens ražotājs, kas sadarbojās ar Komisiju, izmeklēšanas laikā ražoja PAO, izmantojot šo metodi. Tomēr tāpat kā pirmajā pārskatīšanas izmeklēšanā šie daudzumi nav iekļauti Kopienas ražošanas apjoma aprēķinā un Kopienas patēriņā.

| (40) | Izmeklēšanā sadarbojās abi Kopienas ražotāji, kuru vārdā bija iesniegta pārskatīšanas prasība. Viņi ražo 80 % no PAO Kopienas ražošanas kopapjoma, un tādēļ šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu ir Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā sadarbojās abi Kopienas ražotāji, kuru vārdā bija iesniegta pārskatīšanas prasība. Viņi ražo 80 % no PAO Kopienas ražošanas kopapjoma, un tādēļ šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu ir Kopienas ražošanas nozare.

| (41) | Kopienas ražošanas nozare ir divi Kopienas ražotāji, tādēļ vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu konfidencialitāti, neizpaužami dati par Kopienas ražošanas nozari ir jāindeksē. |
| --- | --- |

(41)

Kopienas ražošanas nozare ir divi Kopienas ražotāji, tādēļ vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu konfidencialitāti, neizpaužami dati par Kopienas ražošanas nozari ir jāindeksē.

5.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

5.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (42) | Patēriņu Kopienā (27 valstu ES) noteica, pamatojoties uz:






  — | divu sadarbībā iesaistīto ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū, |
| --- | --- | --- |

(42)

Patēriņu Kopienā (27 valstu ES) noteica, pamatojoties uz:

—

divu sadarbībā iesaistīto ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū,

| — | sadarbībā neiesaistīto PAO Kopienas ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū (saskaņā ar pieprasītāja aplēsēm), |
| --- | --- |

—

sadarbībā neiesaistīto PAO Kopienas ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū (saskaņā ar pieprasītāja aplēsēm),

| — | Eurostat importa statistiku. |
| --- | --- |

—

Eurostat importa statistiku.

| (43) | Jau 39. apsvērumā ir minēts, ka konkrēti PAO daudzumi ir saražoti, samaļot no Ķīnas importēto AOG, kas nav ņemta vērā Kopienas patēriņa aprēķinos. |
| --- | --- |

(43)

Jau 39. apsvērumā ir minēts, ka konkrēti PAO daudzumi ir saražoti, samaļot no Ķīnas importēto AOG, kas nav ņemta vērā Kopienas patēriņa aprēķinos.

| (44) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas PAO patēriņš attiecīgajā periodā ir palielinājies par 7 %. Palielinājumam par 10 % laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam sekoja neliels samazinājums 2006. gadā; pēc tam PIP laikā patēriņš saglabājās nemainīgs. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tonnas) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |

(44)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas PAO patēriņš attiecīgajā periodā ir palielinājies par 7 %. Palielinājumam par 10 % laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam sekoja neliels samazinājums 2006. gadā; pēc tam PIP laikā patēriņš saglabājās nemainīgs.

2003

2004

2005

2006

PIP

Patēriņš (tonnas)

38 163

39 499

41 983

40 697

40 783

Indekss (2003 = 100)

100

104

110

107

107

5.2.   Pašreizējais imports no ĶTR

a)   Apjoms un tirgus daļa

| (45) | Pamatojoties uz Eurosta
  t informāciju, izmaiņas PAO importa apjomā no ĶTR un tā tirgus daļā ir izklāstītas turpmākajā tabulā. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ir palielinājies par 55 %, bet tirgus daļa kopumā ir saglabājusies zem 2 %. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnas) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |
| Tirgus daļa | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |

(45)

Pamatojoties uz Eurosta
  t informāciju, izmaiņas PAO importa apjomā no ĶTR un tā tirgus daļā ir izklāstītas turpmākajā tabulā. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ir palielinājies par 55 %, bet tirgus daļa kopumā ir saglabājusies zem 2 %.

2003

2004

2005

2006

PIP

Importa apjoms (tonnas)

341

662

600

515

529

Indekss (2003 = 100)

100

194

176

151

155

Tirgus daļa

0,9 %

1,7 %

1,4 %

1,3 %

1,3 %

b)   Importa cenas

| (46) | Saskaņā ar Eurostat datiem, kuriem pieskaitītas pēcimportēšanas izmaksas, muitas un antidempinga maksājumi, ĶTR izcelsmes PAO vidējām importa cenām attiecīgajā periodā bija raksturīgs mērens pieaugums par 8 %, kā redzams turpmākajā tabulā. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas (EUR par tonnu) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |
| Indekss (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |

(46)

Saskaņā ar Eurostat datiem, kuriem pieskaitītas pēcimportēšanas izmaksas, muitas un antidempinga maksājumi, ĶTR izcelsmes PAO vidējām importa cenām attiecīgajā periodā bija raksturīgs mērens pieaugums par 8 %, kā redzams turpmākajā tabulā.

2003

2004

2005

2006

PIP

Cenas (EUR par tonnu)

1 169

1 104

1 187

1 217

1 267

Indekss (2003 = 100)

100

94

102

104

108

| (47) | Detalizēta informācija par ĶTR ražotāju eksportētāju pārdevumiem nav pieejama, tādēļ Komisijai bija jāsalīdzina Eurostat koriģētās importa cenas ar vispārējām vidējām Kopienas ražošanas nozares EXW cenām, proti, nenošķirot dažādus PAO veidus. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksporta cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 25–30 % mazākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

(47)

Detalizēta informācija par ĶTR ražotāju eksportētāju pārdevumiem nav pieejama, tādēļ Komisijai bija jāsalīdzina Eurostat koriģētās importa cenas ar vispārējām vidējām Kopienas ražošanas nozares EXW cenām, proti, nenošķirot dažādus PAO veidus. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksporta cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 25–30 % mazākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā laikā.

5.3.   Imports no citām trešām valstīm

| (48) | PAO imports no valstīm, kas nav ĶTR, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – no 7 300 tonnām 2003. gadā līdz 10 000 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un attiecīgā tirgus daļa ir 19 % un 25 %. Lielākās eksportētājvalstis bija ASV, Malaizija, Indonēzija, Filipīnas un ASV. |
| --- | --- |

(48)

PAO imports no valstīm, kas nav ĶTR, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – no 7 300 tonnām 2003. gadā līdz 10 000 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un attiecīgā tirgus daļa ir 19 % un 25 %. Lielākās eksportētājvalstis bija ASV, Malaizija, Indonēzija, Filipīnas un ASV.

| (49) | Lai gan imports no ASV samazinājās uz pusi, imports no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām palielinājās no 2 800 tonnām 2003. gadā līdz 6 200 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un šī kopējā Kopienas tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 15 %. Izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos imports no šīm trim valstīm bija no kokosriekstu čaumalām ražota PAO, ko Kopienas ražotāji nav spējīgi ražot paši, jo nav pieejami attiecīgie izejmateriāli. Tādējādi šo importu daļēji izraisījusi Kopienas ražošanas nozare, lai papildinātu Kopienas lietotājiem piedāvājamo PAO veidu klāstu. |
| --- | --- |

(49)

Lai gan imports no ASV samazinājās uz pusi, imports no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām palielinājās no 2 800 tonnām 2003. gadā līdz 6 200 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un šī kopējā Kopienas tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 15 %. Izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos imports no šīm trim valstīm bija no kokosriekstu čaumalām ražota PAO, ko Kopienas ražotāji nav spējīgi ražot paši, jo nav pieejami attiecīgie izejmateriāli. Tādējādi šo importu daļēji izraisījusi Kopienas ražošanas nozare, lai papildinātu Kopienas lietotājiem piedāvājamo PAO veidu klāstu.

| (50) | Turklāt vidējās importa cenas no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām Kopienā bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Malaizijas un Indonēzijas importa cenu līmenis bija līdzīgs ĶTR izcelsmes PAO importa cenām, lai gan attiecīgajā periodā ievērojami (par 37 %) palielinājās importa cenas no Filipīnām, un tās par 20 % pārsniedza Ķīnas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt vidējās importa cenas no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām Kopienā bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Malaizijas un Indonēzijas importa cenu līmenis bija līdzīgs ĶTR izcelsmes PAO importa cenām, lai gan attiecīgajā periodā ievērojami (par 37 %) palielinājās importa cenas no Filipīnām, un tās par 20 % pārsniedza Ķīnas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (51) | ASV importa cenas izrādījās ievērojami mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Šis imports lielākoties bija PAO speciālām vajadzībām, ko Kopienas tirgū pārdeva par augstām cenām. |
| --- | --- |

(51)

ASV importa cenas izrādījās ievērojami mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Šis imports lielākoties bija PAO speciālām vajadzībām, ko Kopienas tirgū pārdeva par augstām cenām.

| (52) | Kopumā izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos PAO imports no trešām valstīm papildina Kopienas ražošanas nozares ražojumu klāstu. Citreiz importa cenas ievērojami pārsniedza vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir arī citāds imports par diezgan mazām cenām, kam varētu būt ietekme uz Kopienas tirgu. Tomēr, pamatojoties uz attiecīgajā periodā novērotajām tendencēm, šķiet, ka šī situācija nesaasināsies. |
| --- | --- |

(52)

Kopumā izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos PAO imports no trešām valstīm papildina Kopienas ražošanas nozares ražojumu klāstu. Citreiz importa cenas ievērojami pārsniedza vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir arī citāds imports par diezgan mazām cenām, kam varētu būt ietekme uz Kopienas tirgu. Tomēr, pamatojoties uz attiecīgajā periodā novērotajām tendencēm, šķiet, ka šī situācija nesaasināsies.

5.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

a)   Ražošanas apjoms, uzstādīto ražošanas iekārtu jauda un jaudas izmantošanas koeficients

| (53) | PAO ražošanas apjoms ir atkarīgs no ražošanas procesā izmantoto savienojumu – maz aktivētu (īsāku laiku krāsnī turētu) un stipri aktivētu (ilgāk krāsnī turētu) – īpatsvara. Turpmākajā tabulā norādītā jauda ir noteikta, pamatojoties uz maz aktivētas un stipri aktivētas PAO apvienojuma faktiski saražoto daudzumu. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |
| Uzstādīto ražošanas iekārtu jauda (tonnas) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |
| Jaudas izmantošanas koeficients | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |

(53)

PAO ražošanas apjoms ir atkarīgs no ražošanas procesā izmantoto savienojumu – maz aktivētu (īsāku laiku krāsnī turētu) un stipri aktivētu (ilgāk krāsnī turētu) – īpatsvara. Turpmākajā tabulā norādītā jauda ir noteikta, pamatojoties uz maz aktivētas un stipri aktivētas PAO apvienojuma faktiski saražoto daudzumu.

2003

2004

2005

2006

PIP

Ražošanas apjoms (tonnas)

100

105

95

100

100

Uzstādīto ražošanas iekārtu jauda (tonnas)

100

90

85

86

86

Jaudas izmantošanas koeficients

100

118

112

118

116

| (54) | Kopienas ražošanas nozares saražotās PAO apjoms attiecīgajā periodā bija nemainīgs, izņemot nelielas izmaiņas 2004. un 2005. gadā. |
| --- | --- |

(54)

Kopienas ražošanas nozares saražotās PAO apjoms attiecīgajā periodā bija nemainīgs, izņemot nelielas izmaiņas 2004. un 2005. gadā.

| (55) | No 2003. līdz 2005. gadam uzstādīto ražošanas iekārtu jauda samazinājās. Šā samazinājuma iemesls bija vides tiesību akti, ko 2003. gadā pieņēma iestādes vienā dalībvalstī, kurā atrodas Kopienas ražošanas nozares rūpnīca. Tā rezultātā attiecīgajam Kopienas ražotājam šo vides prasību dēļ bija jāpārtrauc vienas aktivēšanas rūpnīcas darbība. |
| --- | --- |

(55)

No 2003. līdz 2005. gadam uzstādīto ražošanas iekārtu jauda samazinājās. Šā samazinājuma iemesls bija vides tiesību akti, ko 2003. gadā pieņēma iestādes vienā dalībvalstī, kurā atrodas Kopienas ražošanas nozares rūpnīca. Tā rezultātā attiecīgajam Kopienas ražotājam šo vides prasību dēļ bija jāpārtrauc vienas aktivēšanas rūpnīcas darbība.

| (56) | Nelielās pieejamās ražošanas jaudas tiešas sekas bija tas, ka palielinājās jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(56)

Nelielās pieejamās ražošanas jaudas tiešas sekas bija tas, ka palielinājās jaudas izmantojums.

b)   Pārdošanas apjomi, tirgus daļa no patēriņa Kopienā, vidējā pārdošanas cena un pieaugums

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomi | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |
| Tirgus daļa | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |
| Vidējā pārdošanas cena | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |
| Pieaugums | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Pārdošanas apjomi

100

96

94

96

96

Tirgus daļa

100

93

87

91

91

Vidējā pārdošanas cena

100

99

98

99

99

Pieaugums

100

96

92

95

96

| (57) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, pārdošanas apjoms bija par 4 % mazāks. Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 7 % (skatīt 44. apsvērumu iepriekš), tādēļ Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Kaut arī tirgus daļas samazinājās, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pārsniedza 50 %. |
| --- | --- |

(57)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, pārdošanas apjoms bija par 4 % mazāks. Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 7 % (skatīt 44. apsvērumu iepriekš), tādēļ Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Kaut arī tirgus daļas samazinājās, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pārsniedza 50 %.

| (58) | Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū attiecīgajā periodā saglabājās diezgan nemainīgas. Nemainīgās pārdošanas cenas un vienlaikus pārdošanas apjomu samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja negatīvu pieaugumu par 4 %, kas atainojās arī identiskā pārdošanas apjoma samazinājumā. |
| --- | --- |

(58)

Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū attiecīgajā periodā saglabājās diezgan nemainīgas. Nemainīgās pārdošanas cenas un vienlaikus pārdošanas apjomu samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja negatīvu pieaugumu par 4 %, kas atainojās arī identiskā pārdošanas apjoma samazinājumā.

c)   Krājumi

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Krājumi

100

138

115

97

85

| (59) | Ievērojot vienas ražošanas līnijas darbības traucējumus 2004. gadā (skatīt 55. apsvērumu iepriekš) un lai spētu nodrošināt savus klientus, Kopienas ražošanas nozarei bija uz laiku jāpalielina krājumu apjoms. Tomēr nākamajos gados krājumu apjoms atkal samazinājās līdz sākotnējam apjomam, kas ir 10–20 % no ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(59)

Ievērojot vienas ražošanas līnijas darbības traucējumus 2004. gadā (skatīt 55. apsvērumu iepriekš) un lai spētu nodrošināt savus klientus, Kopienas ražošanas nozarei bija uz laiku jāpalielina krājumu apjoms. Tomēr nākamajos gados krājumu apjoms atkal samazinājās līdz sākotnējam apjomam, kas ir 10–20 % no ražošanas apjoma.

d)   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas pārdevumu rentabilitāte | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |
| Naudas plūsma (% Kopienas pārdevumu kopapjoma) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Kopienas pārdevumu rentabilitāte

100

383

337

200

226

Ienākums no ieguldījumiem

100

1 051

692

215

348

Naudas plūsma (% Kopienas pārdevumu kopapjoma)

100

143

119

100

128

| (60) | Attiecīgajā periodā šajos rādītājos notika līdzīgas izmaiņas (lai gan citādā mērā), proti, straujš pieaugums no 2003. līdz 2004. gadam, kam sekoja pakāpenisks samazinājums līdz PIP beigām. |
| --- | --- |

(60)

Attiecīgajā periodā šajos rādītājos notika līdzīgas izmaiņas (lai gan citādā mērā), proti, straujš pieaugums no 2003. līdz 2004. gadam, kam sekoja pakāpenisks samazinājums līdz PIP beigām.

| (61) | Rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un skaidras naudas plūsmas izmaiņas laikā no 2003. gada līdz 2004. gadam būtu jāskata, ievērojot to, ka 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares finansiālais sniegums bija diezgan slikts un pārdevumu rentabilitāte nedaudz pārsniedza nulles līmeni. Kopienas ražošanas nozares sniegums 2003. gadā bija slikts tādēļ, ka tajā gadā vienam Kopienas ražotājam bija grūtības. |
| --- | --- |

(61)

Rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un skaidras naudas plūsmas izmaiņas laikā no 2003. gada līdz 2004. gadam būtu jāskata, ievērojot to, ka 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares finansiālais sniegums bija diezgan slikts un pārdevumu rentabilitāte nedaudz pārsniedza nulles līmeni. Kopienas ražošanas nozares sniegums 2003. gadā bija slikts tādēļ, ka tajā gadā vienam Kopienas ražotājam bija grūtības.

| (62) | Peļņas samazināšanās iemesls laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam daļēji ir izmaksas, kas Kopienas ražošanas nozarei radās, lai ievērotu dažas vides prasības (skatīt 55. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(62)

Peļņas samazināšanās iemesls laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam daļēji ir izmaksas, kas Kopienas ražošanas nozarei radās, lai ievērotu dažas vides prasības (skatīt 55. apsvērumu iepriekš).

| (63) | Otrs sadarbībā iesaistījies PAO ražotājs, kurš importēto AOG samaļot pārstrādā par PAO (skatīt 39. apsvērumu iepriekš), norādīja, ka laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam Kopienas ražošanas nozare šķērssubsidēja AOG pārdevumus, lai palielinātu peļņu no PAO. Citiem vārdiem sakot, tas norādīja, ka uz PAO attiekusies aizsardzība, tādēļ Kopienas ražošanas nozare par PAO varējusi prasīt augstākas cenas, bet AOG pārdevumiem – mazākas cenas. Šā iemesla dēļ minētā persona iebilda pret pasākumu turpināšanu. |
| --- | --- |

(63)

Otrs sadarbībā iesaistījies PAO ražotājs, kurš importēto AOG samaļot pārstrādā par PAO (skatīt 39. apsvērumu iepriekš), norādīja, ka laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam Kopienas ražošanas nozare šķērssubsidēja AOG pārdevumus, lai palielinātu peļņu no PAO. Citiem vārdiem sakot, tas norādīja, ka uz PAO attiekusies aizsardzība, tādēļ Kopienas ražošanas nozare par PAO varējusi prasīt augstākas cenas, bet AOG pārdevumiem – mazākas cenas. Šā iemesla dēļ minētā persona iebilda pret pasākumu turpināšanu.

| (64) | Attiecībā uz pieminēto Kopienas ražošanas nozares AOG un PAO šķērssubsidēšanu jānorāda, ka daļēji tā ir ārpus šīs pārskatīšanas darbības jomas, jo AOG pārdevumu rentabilitāte šajā izmeklēšanā netiek vērtēta. Attiecībā uz peļņas apjomu jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte strauji palielinājās no 2003. līdz 2004. gadam, pēc tam 2006. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – samazinājās. Kā norādīts iepriekš 61. apsvērumā, straujais palielinājums 2003. un 2004. gadā būtu jāskata saistībā ar Kopienas ražošanas nozares slikto finansiālo sniegumu 2003. gadā, nevis ar labo finansiālo sniegumu 2004. gadā. Turklāt attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz PAO pārdevumiem Kopienas tirgū nepārsniedza 5,5 %. Tādējādi norādītā iespēja, ka rentabilitātes pieauguma apjoms attiecīgajā periodā bija tik liels, ka ļāva Kopienas ražošanas nozarei subsidēt citu ražojumu pārdevumus, bija jānoraida, jo PAO pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā bija pārāk zema, tādēļ pieņēmumiem par šķērssubsidēšanu nebija pamata. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz pieminēto Kopienas ražošanas nozares AOG un PAO šķērssubsidēšanu jānorāda, ka daļēji tā ir ārpus šīs pārskatīšanas darbības jomas, jo AOG pārdevumu rentabilitāte šajā izmeklēšanā netiek vērtēta. Attiecībā uz peļņas apjomu jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte strauji palielinājās no 2003. līdz 2004. gadam, pēc tam 2006. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – samazinājās. Kā norādīts iepriekš 61. apsvērumā, straujais palielinājums 2003. un 2004. gadā būtu jāskata saistībā ar Kopienas ražošanas nozares slikto finansiālo sniegumu 2003. gadā, nevis ar labo finansiālo sniegumu 2004. gadā. Turklāt attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz PAO pārdevumiem Kopienas tirgū nepārsniedza 5,5 %. Tādējādi norādītā iespēja, ka rentabilitātes pieauguma apjoms attiecīgajā periodā bija tik liels, ka ļāva Kopienas ražošanas nozarei subsidēt citu ražojumu pārdevumus, bija jānoraida, jo PAO pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā bija pārāk zema, tādēļ pieņēmumiem par šķērssubsidēšanu nebija pamata.

e)   Nodarbinātība, algas un produktivitāte

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |
| Algas/darbinieks | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Darbinieku skaits

100

97

88

90

90

Algas/darbinieks

100

100

99

100

97

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku)

100

108

108

111

111

| (65) | Iepriekšējā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darbinieku skaitu par apmēram 10 %. Vienlaikus faktiskais ražošanas apjoms nemainījās (skatīt 54. apsvērumu iepriekš), tādēļ ražošanas apjoma pieaugums atspoguļo abas tendences. |
| --- | --- |

(65)

Iepriekšējā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darbinieku skaitu par apmēram 10 %. Vienlaikus faktiskais ražošanas apjoms nemainījās (skatīt 54. apsvērumu iepriekš), tādēļ ražošanas apjoma pieaugums atspoguļo abas tendences.

| (66) | Turklāt attiecīgajā periodā algas gandrīz nemaz nemainījās. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt attiecīgajā periodā algas gandrīz nemaz nemainījās.

f)   Ieguldījumi

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Ieguldījumi (EUR)

100

70

71

135

135

| (67) | Iepriekšējā tabula liecina, ka 2006. gadā un PIP Kopienas ražošanas nozare veica ievērojamus ieguldījumus. 55. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šos ieguldījumus izraisīja vides prasības. |
| --- | --- |

(67)

Iepriekšējā tabula liecina, ka 2006. gadā un PIP Kopienas ražošanas nozare veica ievērojamus ieguldījumus. 55. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šos ieguldījumus izraisīja vides prasības.

g)   Spēja piesaistīt kapitālu

| (68) | Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā nebija grūtību piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(68)

Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā nebija grūtību piesaistīt kapitālu.

h)   Dempinga apjoms

| (69) | Kā redzams iepriekš, pieejamie fakti liecina par to, ka dempinga starpību var uzskatīt par ievērojamu. |
| --- | --- |

(69)

Kā redzams iepriekš, pieejamie fakti liecina par to, ka dempinga starpību var uzskatīt par ievērojamu.

i)   Atgūšanās no iepriekšēja dempinga

| (70) | Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā jau secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ Kopienas ražošanas nozare daļēji ir spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tās stāvoklis joprojām ir grūts. |
| --- | --- |

(70)

Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā jau secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ Kopienas ražošanas nozare daļēji ir spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tās stāvoklis joprojām ir grūts.

5.5.   Kopienas ražošanas nozares eksports

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdevumu apjomi (tonnas) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |
| Vidējā eksporta pārdevumu cena | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |

2003

2004

2005

2006

PIP

Eksporta pārdevumu apjomi (tonnas)

100

108

114

122

121

Vidējā eksporta pārdevumu cena

100

94

96

99

101

| (71) | Eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, no 2003. gada līdz PIP – par apmēram 21 %. |
| --- | --- |

(71)

Eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, no 2003. gada līdz PIP – par apmēram 21 %.

| (72) | Eksporta pārdevumu vidējās cenas 2003. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vienādā līmenī. Lai gan 2004. gadā cenas samazinājās, pēc 2005. gada Kopienas ražošanas nozare savas cenas spēja palielināt. |
| --- | --- |

(72)

Eksporta pārdevumu vidējās cenas 2003. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vienādā līmenī. Lai gan 2004. gadā cenas samazinājās, pēc 2005. gada Kopienas ražošanas nozare savas cenas spēja palielināt.

5.6.   Secinājums par stāvokli Kopienas tirgū

| (73) | Laikā no 2003. gada līdz PIP labvēlīgas pārmaiņas bija raksturīgas šādiem Kopienas ražošanas nozares rādītājiem: rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, jaudas izmantojums un noslēguma krājumi. Vienības pārdošanas cena un ražošanas apjoms saglabājās diezgan nemainīgi. Turklāt ražīgums pieauga un Kopienas ražošanas nozare spēja veikt ieguldījumus, lai izpildītu dažas vides prasības. |
| --- | --- |

(73)

Laikā no 2003. gada līdz PIP labvēlīgas pārmaiņas bija raksturīgas šādiem Kopienas ražošanas nozares rādītājiem: rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, jaudas izmantojums un noslēguma krājumi. Vienības pārdošanas cena un ražošanas apjoms saglabājās diezgan nemainīgi. Turklāt ražīgums pieauga un Kopienas ražošanas nozare spēja veikt ieguldījumus, lai izpildītu dažas vides prasības.

| (74) | Turpretī citiem rādītājiem – pārdošanas apjomam, tirgus daļai un nodarbinātībai – bija raksturīgas nelabvēlīgas pārmaiņas. Turklāt ražošanas apjoms iepriekšminēto vides prasību dēļ samazinājās. |
| --- | --- |

(74)

Turpretī citiem rādītājiem – pārdošanas apjomam, tirgus daļai un nodarbinātībai – bija raksturīgas nelabvēlīgas pārmaiņas. Turklāt ražošanas apjoms iepriekšminēto vides prasību dēļ samazinājās.

| (75) | Kopumā, lai gan situācija nav viennozīmīga, šķiet, ka labvēlīgo pārmaiņu ir vairāk nekā nelabvēlīgo pārmaiņu. Turklāt, ja salīdzina iepriekš minētās tendences ar tām, kas konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, ir skaidri redzams, ka pastāvošie antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tomēr būtu jāuzsver, ka pat tie rādītāji, kas liecina par labvēlīgām pārmaiņām, piemēram, jo īpaši rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, joprojām nav tādā līmenī, kādu varētu gaidīt, ja Kopienas ražošanas nozare būtu pilnībā atguvusies no kaitējumu izraisošā dempinga. |
| --- | --- |

(75)

Kopumā, lai gan situācija nav viennozīmīga, šķiet, ka labvēlīgo pārmaiņu ir vairāk nekā nelabvēlīgo pārmaiņu. Turklāt, ja salīdzina iepriekš minētās tendences ar tām, kas konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, ir skaidri redzams, ka pastāvošie antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tomēr būtu jāuzsver, ka pat tie rādītāji, kas liecina par labvēlīgām pārmaiņām, piemēram, jo īpaši rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, joprojām nav tādā līmenī, kādu varētu gaidīt, ja Kopienas ražošanas nozare būtu pilnībā atguvusies no kaitējumu izraisošā dempinga.

| (76) | Tādēļ jāsecina, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas ir uzlabojies, tas joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(76)

Tādēļ jāsecina, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas ir uzlabojies, tas joprojām ir nestabils.

6.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (77) | Izmeklēšana liecina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kuras apjoms pārsniedz Kopienas patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt, ASV ieviešot antidempinga pasākumus pret tvaikā aktivētas PAO importu no ĶTR, beidzoties pasākumiem, radīsies nopietns to apjomu tirdzniecības pārvietošanās risks, kas iepriekš eksportēti no ASV. Risku pastiprina arī tas, ka cenas, par kurām PAO importē ASV, ir mazākas par importa cenām Kopienā. |
| --- | --- |

(77)

Izmeklēšana liecina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kuras apjoms pārsniedz Kopienas patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt, ASV ieviešot antidempinga pasākumus pret tvaikā aktivētas PAO importu no ĶTR, beidzoties pasākumiem, radīsies nopietns to apjomu tirdzniecības pārvietošanās risks, kas iepriekš eksportēti no ASV. Risku pastiprina arī tas, ka cenas, par kurām PAO importē ASV, ir mazākas par importa cenām Kopienā.

| (78) | Turklāt ir konstatēts, ka pašlaik PAO importē par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām (un izmaksām). |
| --- | --- |

(78)

Turklāt ir konstatēts, ka pašlaik PAO importē par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām (un izmaksām).

| (79) | Tādēļ tādu faktoru kā:






  — | konstatētā ievērojama neizmantotā jauda ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(79)

Tādēļ tādu faktoru kā:

—

konstatētā ievērojama neizmantotā jauda ĶTR,

| — | nopietnais tirdzniecības pārvietošanās risks, ko izraisījuši ASV ieviestie pasākumi, |
| --- | --- |

—

nopietnais tirdzniecības pārvietošanās risks, ko izraisījuši ASV ieviestie pasākumi,

| — | pārsvarā zemais to cenu līmenis, par kurām ĶTR izcelsmes PAO importē Kopienā, kā arī ASV, |
| --- | --- |

—

pārsvarā zemais to cenu līmenis, par kurām ĶTR izcelsmes PAO importē Kopienā, kā arī ASV,

kopējā iedarbība liecina par nopietnu kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, pasākumiem beidzoties.

| (80) | Kā redzams iepriekš, kaut arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir nestabils. Iespējams, ka gadījumā, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar vēl lielākiem ĶTR importa apjomiem par dempinga cenām, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos tādā mērā, kāds konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(80)

Kā redzams iepriekš, kaut arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir nestabils. Iespējams, ka gadījumā, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar vēl lielākiem ĶTR importa apjomiem par dempinga cenām, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos tādā mērā, kāds konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Sākotnējās piezīmes

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses. Šajā izmeklēšanā tika analizēta situācija, kurā antidempinga pasākumi ir darbojušies, un tā ļauj izvērtēt jebkuru neatbilstošu nelabvēlīgu ietekmi uz iesaistītajām personām spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses. Šajā izmeklēšanā tika analizēta situācija, kurā antidempinga pasākumi ir darbojušies, un tā ļauj izvērtēt jebkuru neatbilstošu nelabvēlīgu ietekmi uz iesaistītajām personām spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ.

| (82) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(82)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs.

| (83) | Šā iemesla dēļ anketas tika izsūtītas papildus trim 11. apsvērumā minētajiem ražotājiem, citiem ražotājiem (tostarp tie, kas, samaļot importēto AOG, pārstrādā to par PAO), četriem Kopienas piegādātājiem, trīs Kopienas importētājiem, kas piekrita sadarboties (skatīt 9. apsvērumu iepriekš) un 37 lietotājiem, kas minēti pieprasījumā un/vai zināmi Komisijai. |
| --- | --- |

(83)

Šā iemesla dēļ anketas tika izsūtītas papildus trim 11. apsvērumā minētajiem ražotājiem, citiem ražotājiem (tostarp tie, kas, samaļot importēto AOG, pārstrādā to par PAO), četriem Kopienas piegādātājiem, trīs Kopienas importētājiem, kas piekrita sadarboties (skatīt 9. apsvērumu iepriekš) un 37 lietotājiem, kas minēti pieprasījumā un/vai zināmi Komisijai.

7.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (84) | Saprātīgi spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, palielinot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozare atkal ciestu no kaitējuma, ko radīs palielinātais imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, un pēc tam pašreizējā nestabilā finansiālā situācija pasliktinātos. |
| --- | --- |

(84)

Saprātīgi spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, palielinot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozare atkal ciestu no kaitējuma, ko radīs palielinātais imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, un pēc tam pašreizējā nestabilā finansiālā situācija pasliktinātos.

| (85) | Tādēļ, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozare ražo lielāko daļu Kopienas ražošanas apjoma un ka abi Kopienas ražotāji, kas veido Kopienas ražošanas nozari, atbalsta pasākumu turpināšanu, var secināt, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(85)

Tādēļ, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozare ražo lielāko daļu Kopienas ražošanas apjoma un ka abi Kopienas ražotāji, kas veido Kopienas ražošanas nozari, atbalsta pasākumu turpināšanu, var secināt, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Kopienas piegādātāju intereses

| (86) | Komisija atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim Kopienas izejmateriālu (lignīta, kūdras un zāģskaidu) piegādātājiem. Visi trīs atbalstīja pasākumu turpināšanu un norādīja, ka, pārtraucot pasākumus, pastāv risks zaudēt ievērojamu daļu pārdevumu, tādējādi apdraudot finansiālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(86)

Komisija atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim Kopienas izejmateriālu (lignīta, kūdras un zāģskaidu) piegādātājiem. Visi trīs atbalstīja pasākumu turpināšanu un norādīja, ka, pārtraucot pasākumus, pastāv risks zaudēt ievērojamu daļu pārdevumu, tādējādi apdraudot finansiālo stabilitāti.

| (87) | Tāpēc tika secināts, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas piegādātāju un Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(87)

Tāpēc tika secināts, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas piegādātāju un Kopienas ražošanas nozares interesēs.

7.4.   Kopienas importētāju intereses

| (88) | Kā minēts 8. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 33 pārskatīšanas prasībā uzskaitītajiem importētājiem. Tikai trīs importētāji piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tomēr neviens no šiem trim importētājiem nesniedza atbildes uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(88)

Kā minēts 8. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 33 pārskatīšanas prasībā uzskaitītajiem importētājiem. Tikai trīs importētāji piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tomēr neviens no šiem trim importētājiem nesniedza atbildes uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem.

| (89) | Tādējādi sadarbības trūkums ar izmeklēšanu patiesi norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumi turpinātos, nopietni nebūtu skarta neviena PAO importētāja darbība. |
| --- | --- |

(89)

Tādējādi sadarbības trūkums ar izmeklēšanu patiesi norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumi turpinātos, nopietni nebūtu skarta neviena PAO importētāja darbība.

7.5.   Kopienas lietotāju intereses

| (90) | Kā iepriekš minēts 83. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 37 lietotājiem, no kuriem daudzi ir Kopienas ražošanas nozares klienti. Beigās tikai no trim lietotājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(90)

Kā iepriekš minēts 83. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 37 lietotājiem, no kuriem daudzi ir Kopienas ražošanas nozares klienti. Beigās tikai no trim lietotājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (91) | Neviens no šiem trim lietotājiem nepiekrita tam, ka atbildes uz anketas jautājumiem pārbauda uz vietas. Tomēr, analizējot nepārbaudītus datus, atklāja, ka vidējā svērtā PAO atbilst ļoti nelielai attiecīgo lietotāju darbības izmaksu daļai. |
| --- | --- |

(91)

Neviens no šiem trim lietotājiem nepiekrita tam, ka atbildes uz anketas jautājumiem pārbauda uz vietas. Tomēr, analizējot nepārbaudītus datus, atklāja, ka vidējā svērtā PAO atbilst ļoti nelielai attiecīgo lietotāju darbības izmaksu daļai.

| (92) | Tādēļ secināja, ka pasākumu turpināšanās nopietni neskartu neviena PAO lietotāja darbību. |
| --- | --- |

(92)

Tādēļ secināja, ka pasākumu turpināšanās nopietni neskartu neviena PAO lietotāja darbību.

7.6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (93) | Ņemot vērā to personu intereses, kas izmeklēšanas laikā informēja par sevi, šķiet, ka nav pārliecinošu un ar Kopienas interesēm pamatotu iemeslu, kas neļautu turpināt esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā to personu intereses, kas izmeklēšanas laikā informēja par sevi, šķiet, ka nav pārliecinošu un ar Kopienas interesēm pamatotu iemeslu, kas neļautu turpināt esošos antidempinga pasākumus.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (94) | Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz PAO importu. Tām tika arī dots laiks, lai izteiktu komentārus par izmeklēšanas secinājumiem. |
| --- | --- |

(94)

Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz PAO importu. Tām tika arī dots laiks, lai izteiktu komentārus par izmeklēšanas secinājumiem.

| (95) | No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes PAO importam piemērojamie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(95)

No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes PAO importam piemērojamie antidempinga pasākumi.

9.   MAKSĀJUMI

| (96) | Ņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes PAO importu, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos importa dempinga dēļ. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes PAO importu, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos importa dempinga dēļ.

| (97) | Pamatojoties uz 38,6 % kaitējuma novēršanas pakāpi, pašlaik antidempinga maksājumu nosaka EUR 323 apmērā par tonnu (fiksētas likmes maksājums). |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz 38,6 % kaitējuma novēršanas pakāpi, pašlaik antidempinga maksājumu nosaka EUR 323 apmērā par tonnu (fiksētas likmes maksājums).

| (98) | Attiecībā uz maksājuma apmēru viena ieinteresētā persona iebilda, ka dempinga starpībām jābūt mazākām, jo ir atcelta PVN atlaide, kas pienācās Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, eksportējot preces, kas iegūtas no iekšzemes tirgū iegādātām izejvielām. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz maksājuma apmēru viena ieinteresētā persona iebilda, ka dempinga starpībām jābūt mazākām, jo ir atcelta PVN atlaide, kas pienācās Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, eksportējot preces, kas iegūtas no iekšzemes tirgū iegādātām izejvielām.

| (99) | Tomēr, ievērojot Ķīnas ražotāju eksportētāju pilnīgo nesadarbošanos un pamatojoties uz to, ka nav iesniegts pieprasījums par termiņa starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, minētās eksportēto preču ražošanas izmaksu izmaiņas nav pamatotas un tādēļ tās jānoraida, |
| --- | --- |

(99)

Tomēr, ievērojot Ķīnas ražotāju eksportētāju pilnīgo nesadarbošanos un pamatojoties uz to, ka nav iesniegts pieprasījums par termiņa starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, minētās eksportēto preču ražošanas izmaksu izmaiņas nav pamatotas un tādēļ tās jānoraida,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādas pulverveida aktīvās ogles importam, kura atbilst KN kodam ex 3802 10 00 (Taric kods 3802100020) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgais antidempinga maksājums ir EUR 323 par tonnu (neto svars).

3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms ievešanas laišanai brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšminētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

2. pants

Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 8. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 134, 5.6.1996., 20. lpp.

2

(3)  OV L 155, 14.6.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 931/2003 (OV L 133, 29.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  OV C 228, 22.9.2006., 3. lpp.

4

(5)  OV C 131, 13.6.2007., 14. lpp.

5

(6)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

6

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 650/2008

(2008. gada 9. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 10. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 22,0 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | TR | 74,8 |
| ZZ | 74,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,2 |
| US | 96,6 |
| UY | 75,5 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 96,4 |
| CL | 105,9 |
| CN | 70,5 |
| NZ | 112,2 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 20 50 | AR | 94,9 |
| CL | 103,2 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 142,1 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 112,3 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| US | 284,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 196,6 |
| 0809 20 95 | TR | 365,6 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 272,8 |
| 0809 30 | TR | 313,4 |
| ZZ | 313,4 |
| 0809 40 05 | IL | 191,3 |
| ZZ | 191,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

33,6

MK

22,0

TR

69,0

ZZ

41,5

0707 00 05

TR

74,8

ZZ

74,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

104,2

US

96,6

UY

75,5

ZA

112,5

ZZ

97,2

0808 10 80

AR

99,8

BR

96,4

CL

105,9

CN

70,5

NZ

112,2

US

88,2

UY

93,6

ZA

95,9

ZZ

95,3

0808 20 50

AR

94,9

CL

103,2

CN

113,9

NZ

142,1

ZA

107,3

ZZ

112,3

0809 10 00

TR

174,9

US

284,0

XS

130,8

ZZ

196,6

0809 20 95

TR

365,6

US

179,9

ZZ

272,8

0809 30

TR

313,4

ZZ

313,4

0809 40 05

IL

191,3

ZZ

191,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 651/2008

(2008. gada 9. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildaģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 15. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes atzinumu,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad 2006. gada 13. decembrī pieņemta Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), ir jāpielāgo Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 (4) atbilstoši 2002. gada 25. jūnija Padomes Regulai (EK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk tekstā – Finanšu regula) (5). |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad 2006. gada 13. decembrī pieņemta Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), ir jāpielāgo Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 (4) atbilstoši 2002. gada 25. jūnija Padomes Regulai (EK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk tekstā – Finanšu regula) (5).

| (2) | Ņemot vērā pieredzi, ko guvušas esošās izpildaģentūras, kļuva vajadzīgi citi grozījumi. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieredzi, ko guvušas esošās izpildaģentūras, kļuva vajadzīgi citi grozījumi.

| (3) | Jāprecizē, ka pareizai finanšu pārvaldībai ir nepieciešama efektīva un rezultatīva iekšējā kontrole. Ir jādefinē iekšējās kontroles sistēmu galvenās iezīmes un mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē, ka pareizai finanšu pārvaldībai ir nepieciešama efektīva un rezultatīva iekšējā kontrole. Ir jādefinē iekšējās kontroles sistēmu galvenās iezīmes un mērķi.

| (4) | Ir jāvienkāršo aģentūru administratīvā budžeta publicēšana, vienlaikus saglabājot budžeta lēmējinstitūcijas un Revīzijas palātas prerogatīvas. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāvienkāršo aģentūru administratīvā budžeta publicēšana, vienlaikus saglabājot budžeta lēmējinstitūcijas un Revīzijas palātas prerogatīvas.

| (5) | Procedūra saistībā ar pārskaitījumu veikšanu, kas jāpieņem aģentūru direktoriem, praksē ir izrādījusies neskaidra un laikietilpīga. Tāpēc tā ir jāracionalizē un jāpaātrina. |
| --- | --- |

(5)

Procedūra saistībā ar pārskaitījumu veikšanu, kas jāpieņem aģentūru direktoriem, praksē ir izrādījusies neskaidra un laikietilpīga. Tāpēc tā ir jāracionalizē un jāpaātrina.

| (6) | Finanšu tipa regulā ir jāievieš arī skaidrojums attiecībā uz interešu konflikta situācijām, jauni noteikumi saistībā ar līdzīgu atsevišķu darījumu, kas attiecas uz dažiem kārtējiem izdevumu posteņiem, ex ante pārbaudēm, noteikumi par kredītrīkotāju atbildību un tiešā debeta sistēmas izmantošanu. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu tipa regulā ir jāievieš arī skaidrojums attiecībā uz interešu konflikta situācijām, jauni noteikumi saistībā ar līdzīgu atsevišķu darījumu, kas attiecas uz dažiem kārtējiem izdevumu posteņiem, ex ante pārbaudēm, noteikumi par kredītrīkotāju atbildību un tiešā debeta sistēmas izmantošanu.

| (7) | Lielāka pārredzamība attiecībā pret budžeta lēmējinstitūciju jānodrošina, nosakot jaunas informācijas prasības, kas ir saistošas aģentūrām, kuras piedalās budžeta procedūrā, īpaši attiecībā uz līgumdarbinieku skaitu un atteikšanos no noteikto debitoru parādu atgūšanas. |
| --- | --- |

(7)

Lielāka pārredzamība attiecībā pret budžeta lēmējinstitūciju jānodrošina, nosakot jaunas informācijas prasības, kas ir saistošas aģentūrām, kuras piedalās budžeta procedūrā, īpaši attiecībā uz līgumdarbinieku skaitu un atteikšanos no noteikto debitoru parādu atgūšanas.

| (8) | Lai nodrošinātu budžeta līdzekļu izlietojuma pārredzamību, ir jādara pieejama informācija par šo līdzekļu saņēmējiem, ievērojot noteiktos ierobežojumus, kas ir vajadzīgi, lai aizsargātu likumīgās sabiedriskās un privātās intereses. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu budžeta līdzekļu izlietojuma pārredzamību, ir jādara pieejama informācija par šo līdzekļu saņēmējiem, ievērojot noteiktos ierobežojumus, kas ir vajadzīgi, lai aizsargātu likumīgās sabiedriskās un privātās intereses.

| (9) | Lai pastiprinātu Kopienas finanšu interešu aizsardzību, aģentūrām ir jāpiedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos. |
| --- | --- |

(9)

Lai pastiprinātu Kopienas finanšu interešu aizsardzību, aģentūrām ir jāpiedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka personas datus neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca vai kuriem tos turpmāk apstrādā, ir jāparedz īpaša prasība attiecībā uz apliecinošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka personas datus neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca vai kuriem tos turpmāk apstrādā, ir jāparedz īpaša prasība attiecībā uz apliecinošiem dokumentiem.

| (11) | Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, aģentūrām ir jāizveido saraksts par debitoru parādiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav veikts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Šis saraksts jāpublicē, ņemot vērā tiesību aktus, ko piemēro datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(11)

Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, aģentūrām ir jāizveido saraksts par debitoru parādiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav veikts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Šis saraksts jāpublicē, ņemot vērā tiesību aktus, ko piemēro datu aizsardzībai.

| (12) | Ir jāprecizē grāmatvežu atbildība par pārskatu apstiprināšanu, pamatojoties uz finanšu informāciju, ko saņem no kredītrīkotājiem. Šajā nolūkā grāmatvedim ir jāpiešķir pilnvaras pārbaudīt deleģētā kredītrīkotāja saņemto informāciju un vajadzības gadījumā izdarīt atrunas. |
| --- | --- |

(12)

Ir jāprecizē grāmatvežu atbildība par pārskatu apstiprināšanu, pamatojoties uz finanšu informāciju, ko saņem no kredītrīkotājiem. Šajā nolūkā grāmatvedim ir jāpiešķir pilnvaras pārbaudīt deleģētā kredītrīkotāja saņemto informāciju un vajadzības gadījumā izdarīt atrunas.

| (13) | Ņemot vērā to, ka izpildaģentūras ir kredītrīkotāji, ko deleģē Komisija, iekšējās kontroles jautājumi, kas saistīti ar darbības apropriācijām, ko piešķir to direktori, ir ietverti ziņojumos, kurus sagatavo saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. un 4. punktu. Lai racionalizētu ziņošanas mehānismus un izvairītos no liekām informācijas plūsmām, iekšējā revidenta ziņojums par izpildaģentūru administratīvajām apropriācijām ir jāiekļauj iekšējā revidenta ziņojumā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. punktu. Tā paša iemesla dēļ Komisijai savā ziņojumā, kuru nosūta iestādei, apstiprina budžeta izpildi, atbilstoši vispārējās Finanšu regulas 86. panta 4. punktam ir jāiekļauj ziņojumi, ko aģentūras sagatavojušas saskaņā ar 49. panta ceturto daļu Regulā (EK) Nr. 1653/2004. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka izpildaģentūras ir kredītrīkotāji, ko deleģē Komisija, iekšējās kontroles jautājumi, kas saistīti ar darbības apropriācijām, ko piešķir to direktori, ir ietverti ziņojumos, kurus sagatavo saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. un 4. punktu. Lai racionalizētu ziņošanas mehānismus un izvairītos no liekām informācijas plūsmām, iekšējā revidenta ziņojums par izpildaģentūru administratīvajām apropriācijām ir jāiekļauj iekšējā revidenta ziņojumā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. punktu. Tā paša iemesla dēļ Komisijai savā ziņojumā, kuru nosūta iestādei, apstiprina budžeta izpildi, atbilstoši vispārējās Finanšu regulas 86. panta 4. punktam ir jāiekļauj ziņojumi, ko aģentūras sagatavojušas saskaņā ar 49. panta ceturto daļu Regulā (EK) Nr. 1653/2004.

| (14) | Jāprecizē noteikumi, saskaņā ar kuriem izpildaģentūras izmanto Komisijas dienestu un biroju pakalpojumus, Eiropas starpiestāžu birojus un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidotas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (6). Jāiekļauj noteikums par ekspertu atlasi, kas atbilst noteikumam, ko ieviesa vispārējā Finanšu regulā. |
| --- | --- |

(14)

Jāprecizē noteikumi, saskaņā ar kuriem izpildaģentūras izmanto Komisijas dienestu un biroju pakalpojumus, Eiropas starpiestāžu birojus un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidotas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (6). Jāiekļauj noteikums par ekspertu atlasi, kas atbilst noteikumam, ko ieviesa vispārējā Finanšu regulā.

| (15) | Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību un ņemot vērā to, ka aģentūras nevar īstenot dažas prerogatīvas, kas uzticētas vienīgi Kopienas iestādēm, aģentūrām ir jāpieprasa iekļaut līgumos, kas noslēgti ar trešām personām, īpašus noteikumus, kas ļauj tām īstenot noteiktas tiesības, tostarp apturēt un izbeigt līgumus un konkursa procedūras un noteikt noilguma termiņu. |
| --- | --- |

(15)

Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību un ņemot vērā to, ka aģentūras nevar īstenot dažas prerogatīvas, kas uzticētas vienīgi Kopienas iestādēm, aģentūrām ir jāpieprasa iekļaut līgumos, kas noslēgti ar trešām personām, īpašus noteikumus, kas ļauj tām īstenot noteiktas tiesības, tostarp apturēt un izbeigt līgumus un konkursa procedūras un noteikt noilguma termiņu.

| (16) | Pārredzamības nolūkā attiecībā pret budžeta lēmējinstitūciju ir jāievieš informēšanas procedūra par projektiem, kuri būtiski ietekmē aģentūras administratīvo budžetu. |
| --- | --- |

(16)

Pārredzamības nolūkā attiecībā pret budžeta lēmējinstitūciju ir jāievieš informēšanas procedūra par projektiem, kuri būtiski ietekmē aģentūras administratīvo budžetu.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 58/2003 14. panta 3. punktā paredzēts, ka no atbildības saistībā ar budžeta izpildi atbrīvo ne vēlāk kā līdz N+2 gada 29. aprīlim, vienlaikus skaidri nosakot, ka šo atbrīvojumu piešķir kopā ar atbrīvojumu no atbildības par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi. Pēc tam, kad tika pārskatīta vispārējā Finanšu regula, kurā paredzēts atbrīvojums no atbildības par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi līdz N+2 gada 15. maijam, 14. panta 3. punkts Regulā (EK) Nr. 58/2003 kļuva neatbilstīgs. Tādēļ izpildaģentūru darbības budžeta izpildes apstiprināšanas datums ir jāsaskaņo ar vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas datumu. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 58/2003 14. panta 3. punktā paredzēts, ka no atbildības saistībā ar budžeta izpildi atbrīvo ne vēlāk kā līdz N+2 gada 29. aprīlim, vienlaikus skaidri nosakot, ka šo atbrīvojumu piešķir kopā ar atbrīvojumu no atbildības par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi. Pēc tam, kad tika pārskatīta vispārējā Finanšu regula, kurā paredzēts atbrīvojums no atbildības par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi līdz N+2 gada 15. maijam, 14. panta 3. punkts Regulā (EK) Nr. 58/2003 kļuva neatbilstīgs. Tādēļ izpildaģentūru darbības budžeta izpildes apstiprināšanas datums ir jāsaskaņo ar vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas datumu.

| (18) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1653/2004, |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1653/2004,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1653/2004 groza šādi.

| 1) | Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Budžetu veido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības principiem, kas prasa efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli un pārredzamību, kā izklāstīts šajā regulā.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Budžetu veido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības principiem, kas prasa efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli un pārredzamību, kā izklāstīts šajā regulā.”

| 2) | Ar šādu teikumu papildina 9. panta ceturto daļu:
  “Vēlākais līdz N+1 gada 1. jūnijam aģentūra informē Komisiju par to piešķirto ieņēmumu realizēšanu, kas pārnesti no iepriekšējā gada.” |
| --- | --- |

2)

Ar šādu teikumu papildina 9. panta ceturto daļu:

“Vēlākais līdz N+1 gada 1. jūnijam aģentūra informē Komisiju par to piešķirto ieņēmumu realizēšanu, kas pārnesti no iepriekšējā gada.”

| 3) | Ar šādu tekstu aizstāj 10. panta otro daļu:
  “Tomēr ar regulāro darbību saistītos pārvaldības izdevumus, sākot no katra gada 15. novembra, var veikt, lai segtu apropriācijas, kas paredzētas nākamajam finanšu gadam. Minētās saistības nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām, ko attiecīgajai budžeta pozīcijai pieņēmusi vadības komiteja pašreizējam finanšu gadam. Tās nevar būt saistītas ar jauniem izdevumiem, kuru princips vēl nebija atzīts pēdējā pienācīgi pieņemtajā budžetā.” |
| --- | --- |

3)

Ar šādu tekstu aizstāj 10. panta otro daļu:

“Tomēr ar regulāro darbību saistītos pārvaldības izdevumus, sākot no katra gada 15. novembra, var veikt, lai segtu apropriācijas, kas paredzētas nākamajam finanšu gadam. Minētās saistības nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām, ko attiecīgajai budžeta pozīcijai pieņēmusi vadības komiteja pašreizējam finanšu gadam. Tās nevar būt saistītas ar jauniem izdevumiem, kuru princips vēl nebija atzīts pēdējā pienācīgi pieņemtajā budžetā.”

| 4) | Regulas 18. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Direktors pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu darbības budžeta ietvaros. Direktors iepriekš informē vadības komiteju, kura var iebilst pret minētajiem pārvietojumiem. Pēc tam, kad saņemts vadības komitejas apstiprinājums, vai, ja nav saņemta atbilde triju nedēļu laikā kopš informācijas sniegšanas, direktors var veikt plānoto pārvietošanu.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 18. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Direktors pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu darbības budžeta ietvaros. Direktors iepriekš informē vadības komiteju, kura var iebilst pret minētajiem pārvietojumiem. Pēc tam, kad saņemts vadības komitejas apstiprinājums, vai, ja nav saņemta atbilde triju nedēļu laikā kopš informācijas sniegšanas, direktors var veikt plānoto pārvietošanu.”

| 5) | Regulas II sadaļas 7. nodaļā pievieno šādu 19.a pantu:
  “19.a pants
  1.   Budžetu izpilda saskaņā ar efektīvas un rezultatīvas iekšējās kontroles principiem.
  2.   Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, ko piemēro visos vadības līmeņos un kas ir paredzēts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par turpmāk minēto mērķu sasniegšanu:






  a) | darbības efektivitāte, rezultativitāte un saimnieciskums, |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas II sadaļas 7. nodaļā pievieno šādu 19.a pantu:

“19.a pants

1.   Budžetu izpilda saskaņā ar efektīvas un rezultatīvas iekšējās kontroles principiem.

2.   Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, ko piemēro visos vadības līmeņos un kas ir paredzēts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par turpmāk minēto mērķu sasniegšanu:

a)

darbības efektivitāte, rezultativitāte un saimnieciskums,

| b) | finanšu pārskatu ticamība, |
| --- | --- |

b)

finanšu pārskatu ticamība,

| c) | aktīvu un informācijas aizsardzība, |
| --- | --- |

c)

aktīvu un informācijas aizsardzība,

| d) | krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana, |
| --- | --- |

d)

krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana,

| e) | atbilstīga to risku pārvaldība, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu raksturu.” |
| --- | --- |

e)

atbilstīga to risku pārvaldība, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu raksturu.”

| 6) | Regulas 20. pantu groza šādi.






  a) | Panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē. Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
  Kopsavilkumā parāda piecas galvenās ieņēmumu un piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas, personāla tabulu un līgumdarbinieku paredzamo skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos un kam budžetā ir piešķirtas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norada arī iepriekšējā gada skaitļus.” |
| --- | --- | --- |

6)

Regulas 20. pantu groza šādi.

a)

Panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē. Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.

Kopsavilkumā parāda piecas galvenās ieņēmumu un piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas, personāla tabulu un līgumdarbinieku paredzamo skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos un kam budžetā ir piešķirtas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norada arī iepriekšējā gada skaitļus.”

| b) | Pievieno šādas daļas:
  “Aģentūra savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar 50.b pantu. Publikācija ir viegli pieejama, pārskatāma un visaptveroša. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7), un drošības prasības.
  Ja informācija ir publicēta vienīgi anonīmā veidā, aģentūra pēc pieprasījuma pienācīgi sniedz informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādas daļas:

“Aģentūra savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar 50.b pantu. Publikācija ir viegli pieejama, pārskatāma un visaptveroša. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7), un drošības prasības.

Ja informācija ir publicēta vienīgi anonīmā veidā, aģentūra pēc pieprasījuma pienācīgi sniedz informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem Eiropas Parlamentam.

| 7) | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants
  Aģentūra vēlākais līdz katra gada 5. martam nosūta Komisijai aģentūras direktora sagatavoto un vadības komitejas pieņemto tāmi par prognozētajiem ieņēmumiem un izdevumiem N+1 gadam un vispārīgos norādījumus, kas ir pamatā minētajai tāmei, kā arī savas darba programmas projektu.
  Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmē iekļauj:






  a) | personāla tabulu, norādot pagaidu amatu atļauto skaitu budžeta apropriāciju ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām; |
| --- | --- | --- |

7)

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Aģentūra vēlākais līdz katra gada 5. martam nosūta Komisijai aģentūras direktora sagatavoto un vadības komitejas pieņemto tāmi par prognozētajiem ieņēmumiem un izdevumiem N+1 gadam un vispārīgos norādījumus, kas ir pamatā minētajai tāmei, kā arī savas darba programmas projektu.

Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmē iekļauj:

a)

personāla tabulu, norādot pagaidu amatu atļauto skaitu budžeta apropriāciju ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām;

| b) | ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jaunām amata vietām; |
| --- | --- |

b)

ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jaunām amata vietām;

| c) | skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi; |
| --- | --- |

c)

skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi;

| d) | līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kuri strādā aģentūrā, un to paredzēto skaitu N+1 gadā; |
| --- | --- |

d)

līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kuri strādā aģentūrā, un to paredzēto skaitu N+1 gadā;

| e) | piešķirto ieņēmumu tāmi; |
| --- | --- |

e)

piešķirto ieņēmumu tāmi;

| f) | informāciju par dažādo darbību visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kā arī par jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem. |
| --- | --- |

f)

informāciju par dažādo darbību visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kā arī par jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem.

Novērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas, minot kā pierādījumu iespējamam ieguvumam aģentūras ierosinātā darbības budžeta palielinājuma vai samazinājuma gadījumā salīdzinājumā ar tās darbības budžetu N gadā.”

| 8) | Regulas 22. pantu groza šādi:






  a) | pirmās daļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija nosūta budžeta iestādei aģentūras tāmi un piedāvā aģentūrai paredzamās subsīdijas lielumu un darbinieku skaitu, ko tā uzskata par nepieciešamu. Komisija sagatavo aģentūras personāla tabulas projektu un līgumdarbinieku paredzamo skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos un kam tiek ierosinātas apropriācijas.” |
| --- | --- | --- |

8)

Regulas 22. pantu groza šādi:

a)

pirmās daļas tekstu aizstāj ar šādu:

“Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija nosūta budžeta iestādei aģentūras tāmi un piedāvā aģentūrai paredzamās subsīdijas lielumu un darbinieku skaitu, ko tā uzskata par nepieciešamu. Komisija sagatavo aģentūras personāla tabulas projektu un līgumdarbinieku paredzamo skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos un kam tiek ierosinātas apropriācijas.”

| b) | ar šādu teikumu papildina 22. panta trešo daļu: “Personāla tabulu publicē vispārējā budžeta III iedaļas – Komisija pielikumā.” |
| --- | --- |

b)

ar šādu teikumu papildina 22. panta trešo daļu: “Personāla tabulu publicē vispārējā budžeta III iedaļas – Komisija pielikumā.”

| 9) | Regulas 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | iepriekšējā finanšu gada ieņēmumiem un N-2 finanšu gada ieņēmumiem, tostarp piešķirtajiem ieņēmumiem;” |
| --- | --- | --- |

9)

Regulas 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

iepriekšējā finanšu gada ieņēmumiem un N-2 finanšu gada ieņēmumiem, tostarp piešķirtajiem ieņēmumiem;”

| 10) | Regulas 24. panta 1. punkta otrajā daļā vārdkopu “zemākiem par A3 pakāpi” aizstāj ar “zemākiem par AD13 pakāpi”. |
| --- | --- |

10)

Regulas 24. panta 1. punkta otrajā daļā vārdkopu “zemākiem par A3 pakāpi” aizstāj ar “zemākiem par AD13 pakāpi”.

| 11) | Regulas 25. pantam pievieno šādu daļu:
  “Neskarot kredītrīkotāja pienākumus saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un atklāšanu, aģentūras piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.” |
| --- | --- |

11)

Regulas 25. pantam pievieno šādu daļu:

“Neskarot kredītrīkotāja pienākumus saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un atklāšanu, aģentūras piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.”

| 12) | Regulas 27. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir aizliegts pieņemt jebkādus pasākumus, kuru rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai ir jāatturas no tādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai.” |
| --- | --- |

12)

Regulas 27. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir aizliegts pieņemt jebkādus pasākumus, kuru rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai ir jāatturas no tādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai.”

| 13) | Regulas 29. un 30. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “29. pants
  1.   Kredītrīkotājs atbild par ieņēmumiem un izdevumiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un nodrošina likumību un pareizību. Par veiktajām operācijām tas uzglabā apliecinošus dokumentus piecus gadus, skaitot no datuma, kad pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu. Apliecinošajos dokumentos ietvertos personas datus, ja iespējams, dzēš, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanai, kontrolei un revīzijai. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.
  2.   Kredītrīkotājs izveido organizatorisko struktūru, iekšējās vadības un kontroles procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu veikšanai, tostarp, ja nepieciešams, paredzot arī pēckontroles veikšanu, veidojot tās saskaņā ar obligātajiem standartiem, kurus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un veltot pienācīgu vērību īpašiem riskiem, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansētās darbības raksturu.
  Kredītrīkotājs, vadoties no tam uzticēto pienākumu rakstura un apjoma, savās struktūrvienībās izveido amatu, kas paredzēts speciālo zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu kontrolēt riskus, kas saistīti ar viņa darbību.
  Pirms tiek dota atļauja veikt darbību, tās finanšu un darbības aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību.

  Ex ante pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un medicīnisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar viņa veikto riska novērtējumu veic atbilstīgu ex post pārbaudi.
  Darbības ierosināšana un darbības ex ante un ex post pārbaude ir atsevišķas darbības.
  3.   Saskaņā ar 9. panta 7. punktu Regulā (EK) Nr. 58/2003 kredītrīkotājs katru gadu līdz 15. martam ziņo vadības komitejai par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka ziņojumā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.
  30. pants
  1.   Vadības komiteja ieceļ grāmatvedi, kas ir amatā norīkots ierēdnis vai pagaidu darbinieks, ko darbā tieši pieņēmusi aģentūra, un viņa pienākumi ir šādi:






  a) | maksājumu pienācīga veikšana, ieņēmumu iekasēšana un konstatēto debitoru parādu summu atgūšana; |
| --- | --- | --- |

13)

Regulas 29. un 30. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“29. pants

1.   Kredītrīkotājs atbild par ieņēmumiem un izdevumiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un nodrošina likumību un pareizību. Par veiktajām operācijām tas uzglabā apliecinošus dokumentus piecus gadus, skaitot no datuma, kad pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu. Apliecinošajos dokumentos ietvertos personas datus, ja iespējams, dzēš, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanai, kontrolei un revīzijai. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

2.   Kredītrīkotājs izveido organizatorisko struktūru, iekšējās vadības un kontroles procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu veikšanai, tostarp, ja nepieciešams, paredzot arī pēckontroles veikšanu, veidojot tās saskaņā ar obligātajiem standartiem, kurus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un veltot pienācīgu vērību īpašiem riskiem, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansētās darbības raksturu.

Kredītrīkotājs, vadoties no tam uzticēto pienākumu rakstura un apjoma, savās struktūrvienībās izveido amatu, kas paredzēts speciālo zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu kontrolēt riskus, kas saistīti ar viņa darbību.

Pirms tiek dota atļauja veikt darbību, tās finanšu un darbības aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību.

Ex ante pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un medicīnisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar viņa veikto riska novērtējumu veic atbilstīgu ex post pārbaudi.

Darbības ierosināšana un darbības ex ante un ex post pārbaude ir atsevišķas darbības.

3.   Saskaņā ar 9. panta 7. punktu Regulā (EK) Nr. 58/2003 kredītrīkotājs katru gadu līdz 15. martam ziņo vadības komitejai par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka ziņojumā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.

30. pants

1.   Vadības komiteja ieceļ grāmatvedi, kas ir amatā norīkots ierēdnis vai pagaidu darbinieks, ko darbā tieši pieņēmusi aģentūra, un viņa pienākumi ir šādi:

a)

maksājumu pienācīga veikšana, ieņēmumu iekasēšana un konstatēto debitoru parādu summu atgūšana;

| b) | aģentūras pārskatu sagatavošana saskaņā ar VI sadaļu; |
| --- | --- |

b)

aģentūras pārskatu sagatavošana saskaņā ar VI sadaļu;

| c) | uzskaites kārtošana saskaņā ar VI sadaļu; |
| --- | --- |

c)

uzskaites kārtošana saskaņā ar VI sadaļu;

| d) | spēkā esošo uzskaites noteikumu un metožu, kā arī grāmatvedības plānu ieviešana saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

spēkā esošo uzskaites noteikumu un metožu, kā arī grāmatvedības plānu ieviešana saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem;

| e) | uzskaites sistēmas izveide un apstiprināšana un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšana, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu; |
| --- | --- |

e)

uzskaites sistēmas izveide un apstiprināšana un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšana, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;

| f) | finanšu līdzekļu pārvaldīšana. |
| --- | --- |

f)

finanšu līdzekļu pārvaldīšana.

2.   Pirms vadības komiteja apstiprina gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka ir guvis pietiekami patiesu un godīgu ieskatu par aģentūras finansiālo stāvoklī.

Tālab grāmatvedis pārliecinās, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar vispāratzītajiem grāmatvedības noteikumiem, metodēm un uzskaites sistēmām un ka pārskatos ir iegrāmatoti visi ieņēmumi un izdevumi.

Kredītrīkotājs nosūta grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga viņa pienākumu pildīšanai.

Kredītrīkotājs ir pilnībā atbildīgs par viņa pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, kā arī par viņa kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību.

Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.

Grāmatvedis no kredītrīkotāja, kas garantē datu patiesumu, saņem visu nepieciešamo informāciju, lai sagatavotu aprēķinus par aģentūras aktīviem un budžeta izpildi.

3.   Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt skaidru naudu un naudas ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to glabāšanu.”

| 14) | Regulas IV sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu 30.a pantu:
  “30.a pants
  Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, kuri ir pagaidu darbinieki.” |
| --- | --- |

14)

Regulas IV sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu 30.a pantu:

“30.a pants

Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, kuri ir pagaidu darbinieki.”

| 15) | Regulas 34. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Kredītrīkotājam ir jāmaksā kompensācija, kā noteikts Civildienesta noteikumos.” |
| --- | --- | --- |

15)

Regulas 34. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kredītrīkotājam ir jāmaksā kompensācija, kā noteikts Civildienesta noteikumos.”

| b) | šo pantu papildina ar šādu 1.a punktu:
  “1.a   Prasību maksāt kompensāciju piemēro jo īpaši, ja:






  a) | kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu; |
| --- | --- | --- |

b)

šo pantu papildina ar šādu 1.a punktu:

“1.a   Prasību maksāt kompensāciju piemēro jo īpaši, ja:

a)

kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu;

| b) | kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai ja viņš izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi padarot aģentūru atbildīgu attiecībā uz trešo personu civilprasībām.” |
| --- | --- |

b)

kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai ja viņš izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi padarot aģentūru atbildīgu attiecībā uz trešo personu civilprasībām.”

| 16) | Ar šādu daļu papildina 35. panta 1. punktu:
  “Direktors gada darbības pārskatā anonīmi atsaucas uz komisijas viedokli un norāda veiktos papildu pasākumus.” |
| --- | --- |

16)

Ar šādu daļu papildina 35. panta 1. punktu:

“Direktors gada darbības pārskatā anonīmi atsaucas uz komisijas viedokli un norāda veiktos papildu pasākumus.”

| 17) | Regulas 38. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Līgumos, ko aģentūra noslēdz ar uzņēmējiem, paredz, ka jebkura parādsaistība, kas nav atmaksāta līdz debetnotā noteiktā termiņa beigām, ir apliekama ar procentiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (8). Līgumos skaidri norāda nosacījumu, saskaņā ar kuru aģentūrai pienākas kavējuma procenti, tostarp kavējuma procentu likmi. |
| --- | --- |

17)

Regulas 38. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Līgumos, ko aģentūra noslēdz ar uzņēmējiem, paredz, ka jebkura parādsaistība, kas nav atmaksāta līdz debetnotā noteiktā termiņa beigām, ir apliekama ar procentiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (8). Līgumos skaidri norāda nosacījumu, saskaņā ar kuru aģentūrai pienākas kavējuma procenti, tostarp kavējuma procentu likmi.

| 18) | Regulas 40. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja atbildīgais kredītrīkotājs nolemj atcelt vai daļēji atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu, viņš nodrošina, ka tāda atcelšana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam. Par savu nodomu atcelt konstatētā debitoru parāda atgūšanu atbildīgais kredītrīkotājs ziņo vadības komitejai. Minēto atcelšanu izdara ar kredītrīkotāja lēmumu, kuram jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs šo lēmumu var pieņemt vienīgi par debitoru parādiem, kas ir mazāki par EUR 5 000. Atcelšanas lēmumā norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma pantus un faktus, uz kuriem tas pamatojas.” |
| --- | --- |

18)

Regulas 40. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja atbildīgais kredītrīkotājs nolemj atcelt vai daļēji atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu, viņš nodrošina, ka tāda atcelšana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam. Par savu nodomu atcelt konstatētā debitoru parāda atgūšanu atbildīgais kredītrīkotājs ziņo vadības komitejai. Minēto atcelšanu izdara ar kredītrīkotāja lēmumu, kuram jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs šo lēmumu var pieņemt vienīgi par debitoru parādiem, kas ir mazāki par EUR 5 000. Atcelšanas lēmumā norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma pantus un faktus, uz kuriem tas pamatojas.”

| 19) | Regulas 42. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “42. pants
  Grāmatvedis, saskaņojot ar atbildīgo kredītrīkotāju, maksāšanas termiņu var pagarināt vienīgi tajā gadījumā, ja par to iepriekš ir saņemts motivēts debitora lūgums, kā arī debitora apņemšanās nomaksāt procentus par visu viņam piešķirto laika periodu, sākot no debetnotā norādītā datuma, un, lai garantētu aģentūras tiesības, viņš sniedz finanšu garantiju, kas segtu gan parāda pamatsummu, gan procentus.” |
| --- | --- |

19)

Regulas 42. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“42. pants

Grāmatvedis, saskaņojot ar atbildīgo kredītrīkotāju, maksāšanas termiņu var pagarināt vienīgi tajā gadījumā, ja par to iepriekš ir saņemts motivēts debitora lūgums, kā arī debitora apņemšanās nomaksāt procentus par visu viņam piešķirto laika periodu, sākot no debetnotā norādītā datuma, un, lai garantētu aģentūras tiesības, viņš sniedz finanšu garantiju, kas segtu gan parāda pamatsummu, gan procentus.”

| 20) | Regulas IV sadaļas 4. nodaļā pievieno šādu 42.a un 42.b pantu:
  “42.a pants
  Grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām. Aģentūras prasījumus sarakstā grupē pēc iekasēšanas rīkojuma izdošanas datuma. Grāmatvedis arī norāda lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos no konstatēto debitoru parādu atgūšanas. Sarakstu pievieno aģentūras ziņojumam par budžeta un finanšu pārvaldību. Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem saistībā ar tās administratīvo budžetu, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.
  42.b pants
  Uz aģentūras prasījumiem pret trešām personām un uz trešo personu prasījumiem pret aģentūru attiecas piecu gadu noilguma periods. Noilguma periodu paredz līgumos, ko noslēdz aģentūra.” |
| --- | --- |

20)

Regulas IV sadaļas 4. nodaļā pievieno šādu 42.a un 42.b pantu:

“42.a pants

Grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām. Aģentūras prasījumus sarakstā grupē pēc iekasēšanas rīkojuma izdošanas datuma. Grāmatvedis arī norāda lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos no konstatēto debitoru parādu atgūšanas. Sarakstu pievieno aģentūras ziņojumam par budžeta un finanšu pārvaldību. Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem saistībā ar tās administratīvo budžetu, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.

42.b pants

Uz aģentūras prasījumiem pret trešām personām un uz trešo personu prasījumiem pret aģentūru attiecas piecu gadu noilguma periods. Noilguma periodu paredz līgumos, ko noslēdz aģentūra.”

| 21) | Regulas 47. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ja par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus un kredītrīkotājam tiem ir jāpiemēro riska analīze, viņš var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.” |
| --- | --- |

21)

Regulas 47. pantā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ja par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus un kredītrīkotājam tiem ir jāpiemēro riska analīze, viņš var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.”

| 22) | Regulas 49. pantu groza šādi:






  a) | otrajā daļā ceturto teikumu aizstāj ar šādu:
  “Iekšējais revidents gada pārskatā, ko iesniedz Komisijai saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. punktu, norāda saistībā ar aģentūrām veikto revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus un pasākumus, kas veikti saskaņā ar šiem ieteikumiem. Minēto informāciju iesniedz arī attiecīgajai aģentūrai.” |
| --- | --- | --- |

22)

Regulas 49. pantu groza šādi:

a)

otrajā daļā ceturto teikumu aizstāj ar šādu:

“Iekšējais revidents gada pārskatā, ko iesniedz Komisijai saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 3. punktu, norāda saistībā ar aģentūrām veikto revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus un pasākumus, kas veikti saskaņā ar šiem ieteikumiem. Minēto informāciju iesniedz arī attiecīgajai aģentūrai.”

| b) | šā panta ceturto daļu aizstāj ar šādu:
  “Direktors katru gadu sagatavo ziņojumu, apkopojot iekšējā revidenta veikto revīziju skaitu un veidus, sniegtos ieteikumus un saistībā ar tiem veiktos pasākumus. Pēc iepriekšējas informācijas saņemšanas no vadības komitejas direktors nosūta ziņojumu Komisijai. Komisija iekļauj šo ziņojumu savā ziņojumā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

b)

šā panta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Direktors katru gadu sagatavo ziņojumu, apkopojot iekšējā revidenta veikto revīziju skaitu un veidus, sniegtos ieteikumus un saistībā ar tiem veiktos pasākumus. Pēc iepriekšējas informācijas saņemšanas no vadības komitejas direktors nosūta ziņojumu Komisijai. Komisija iekļauj šo ziņojumu savā ziņojumā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 86. panta 4. punktu.”

| 23) | Regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:
  “50. pants
  1.   Attiecībā uz aģentūras darbības nodrošināšanu piemēro vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumus saskaņā ar šā panta 3. līdz 5. punktu.
  2.   Izpildaģentūras var lūgt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu piešķiršanu.
  3.   Ja preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu izpildi var nodrošināt Komisija, starpiestāžu dienesti vai Tulkošanas centrs, aģentūras vispirms vēršas pie minētajām struktūrām. Tas ir spēkā arī tad, ja minētās struktūras var nodrošināt šo uzdevumu izpildi, noslēdzot līgumus ar uzņēmējiem, un sniegt būtiskus papildu pakalpojumus, kas pārsniedz vienkārša starpnieka vai konsultanta pakalpojumus. Aģentūra slēdz nolīgumus ar minētajām struktūrām.
  4.   Vispārējās Finanšu regulas 101. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumā uz konkursu paredz, ka, kamēr līgums nav parakstīts, aģentūra var vai nu atteikties no iepirkuma vai atcelt līguma piešķiršanas procedūru, turklāt kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt kompensāciju.
  5.   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumos uz konkursu, ko izsludinājusi aģentūra, paredz, ka tā var apturēt procedūru un veikt visus vajadzīgos pasākumus, ieskaitot procedūras atcelšanu, saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
  Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā līgumos, ko noslēgusi aģentūra, paredz, ka tā var veikt minētajā pantā paredzētos pasākumus saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

23)

Regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

“50. pants

1.   Attiecībā uz aģentūras darbības nodrošināšanu piemēro vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumus saskaņā ar šā panta 3. līdz 5. punktu.

2.   Izpildaģentūras var lūgt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu piešķiršanu.

3.   Ja preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu izpildi var nodrošināt Komisija, starpiestāžu dienesti vai Tulkošanas centrs, aģentūras vispirms vēršas pie minētajām struktūrām. Tas ir spēkā arī tad, ja minētās struktūras var nodrošināt šo uzdevumu izpildi, noslēdzot līgumus ar uzņēmējiem, un sniegt būtiskus papildu pakalpojumus, kas pārsniedz vienkārša starpnieka vai konsultanta pakalpojumus. Aģentūra slēdz nolīgumus ar minētajām struktūrām.

4.   Vispārējās Finanšu regulas 101. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumā uz konkursu paredz, ka, kamēr līgums nav parakstīts, aģentūra var vai nu atteikties no iepirkuma vai atcelt līguma piešķiršanas procedūru, turklāt kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt kompensāciju.

5.   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumos uz konkursu, ko izsludinājusi aģentūra, paredz, ka tā var apturēt procedūru un veikt visus vajadzīgos pasākumus, ieskaitot procedūras atcelšanu, saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā līgumos, ko noslēgusi aģentūra, paredz, ka tā var veikt minētajā pantā paredzētos pasākumus saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem.”

| 24) | Regulā iekļauj šādu VA un VB sadaļu.
  “VA SADAĻA
  PROJEKTI, KAS BŪTISKI IETEKMĒ BUDŽETU
  50.a pants
  Vadības komiteja iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt darbības budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, noma un ēku iegāde. Vadības komiteja par šādiem projektiem informē Komisiju.
  Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijām plāno sniegt atzinumu, tā divās nedēļās pēc tam, kad saņēmusi informāciju par projektu, paziņo attiecīgajai aģentūrai par nodomu sniegt šādu atzinumu. Ja atbildes nav, aģentūra var veikt plānotās darbības.
  Šo atzinumu nosūta attiecīgajai aģentūrai un Komisijai divu nedēļu laikā pēc paziņošanas saskaņā ar otro daļu.
  VB SADAĻA
  EKSPERTI
  50.b pants
  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu piemēro mutatis mutandis, lai izvēlētos ekspertus, kuriem maksā noteiktu summu par aģentūrai sniegto palīdzību, jo īpaši izvērtējot priekšlikumu un dotāciju pieteikumus vai piedāvājumus iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Aģentūras var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija.” |
| --- | --- |

24)

Regulā iekļauj šādu VA un VB sadaļu.

“VA SADAĻA

PROJEKTI, KAS BŪTISKI IETEKMĒ BUDŽETU

50.a pants

Vadības komiteja iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt darbības budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, noma un ēku iegāde. Vadības komiteja par šādiem projektiem informē Komisiju.

Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijām plāno sniegt atzinumu, tā divās nedēļās pēc tam, kad saņēmusi informāciju par projektu, paziņo attiecīgajai aģentūrai par nodomu sniegt šādu atzinumu. Ja atbildes nav, aģentūra var veikt plānotās darbības.

Šo atzinumu nosūta attiecīgajai aģentūrai un Komisijai divu nedēļu laikā pēc paziņošanas saskaņā ar otro daļu.

VB SADAĻA

EKSPERTI

50.b pants

Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu piemēro mutatis mutandis, lai izvēlētos ekspertus, kuriem maksā noteiktu summu par aģentūrai sniegto palīdzību, jo īpaši izvērtējot priekšlikumu un dotāciju pieteikumus vai piedāvājumus iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Aģentūras var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija.”

| 25) | Regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:
  “51. pants
  Aģentūras gada pārskati ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Tiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību tajā gadā, kurā inter alia sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanas līmeni līdz ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā.” |
| --- | --- |

25)

Regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:

“51. pants

Aģentūras gada pārskati ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Tiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību tajā gadā, kurā inter alia sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanas līmeni līdz ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā.”

| 26) | Regulas 57. pantu groza šādi:






  a) | tā a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | vadības komiteja līdz nākamā finanšu gada 1. martam Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai iesniedz provizoriskus pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību gada laikā un līdz tam pašam datumam nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- | --- | --- |

26)

Regulas 57. pantu groza šādi:

a)

tā a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

vadības komiteja līdz nākamā finanšu gada 1. martam Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai iesniedz provizoriskus pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību gada laikā un līdz tam pašam datumam nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| b) | Regulas 57. panta c) punktā vārdus “līdz 31. oktobrim” aizstāj ar “līdz 15. novembrim”. |
| --- | --- |

b)

Regulas 57. panta c) punktā vārdus “līdz 31. oktobrim” aizstāj ar “līdz 15. novembrim”.

| 27) | Regulas 66. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, Padomei pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N+2 gada 15. maijam atbrīvo direktoru no atbildības par N gada administratīvā budžeta izpildi. Direktors informē vadības komiteju par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu.” |
| --- | --- |

27)

Regulas 66. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, Padomei pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N+2 gada 15. maijam atbrīvo direktoru no atbildības par N gada administratīvā budžeta izpildi. Direktors informē vadības komiteju par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu.”

| 28) | Regulas 68. pantu svītro. |
| --- | --- |

28)

Regulas 68. pantu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV C 216, 14.9.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1821/2005 (OV L 293, 9.11.2005., 10. lpp.).

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

5

(6)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.).

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”

7

(8)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.”

8

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK, EURATOM
  ) Nr. 652/2008

(2008. gada 9. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 185. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Padomes atzinumu,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Pēc izdarītajiem grozījumiem Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk tekstā “vispārējā Finanšu regula”), kas tika izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (3), ir jāpielāgo Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (4), lai to saskaņotu ar vispārējo Finanšu regulu. Ņemot vērā Kopienas struktūru gūto pieredzi, radās vajadzība pēc dažiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Pēc izdarītajiem grozījumiem Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk tekstā “vispārējā Finanšu regula”), kas tika izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (3), ir jāpielāgo Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (4), lai to saskaņotu ar vispārējo Finanšu regulu. Ņemot vērā Kopienas struktūru gūto pieredzi, radās vajadzība pēc dažiem grozījumiem.

| (2) | Attiecībā uz atšķirību starp termiņu budžeta izpildes apstiprināšanas lēmumiem par Kopienas struktūrām un vispārējā Finanšu regulā vispārējam budžetam paredzēto termiņu šai regulai jāievēro termiņš, kas noteikts pamata tiesību aktos, ar kuriem izveido Kopienas struktūras, un no kura tā nevar novirzīties. Tāpēc konkrētai iestādei un attiecīgā gadījumā Kopienas struktūrām praksē jācenšas izvairīties no grūtībām un nākotnē jācenšas saskaņot šos pamata tiesību aktus. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz atšķirību starp termiņu budžeta izpildes apstiprināšanas lēmumiem par Kopienas struktūrām un vispārējā Finanšu regulā vispārējam budžetam paredzēto termiņu šai regulai jāievēro termiņš, kas noteikts pamata tiesību aktos, ar kuriem izveido Kopienas struktūras, un no kura tā nevar novirzīties. Tāpēc konkrētai iestādei un attiecīgā gadījumā Kopienas struktūrām praksē jācenšas izvairīties no grūtībām un nākotnē jācenšas saskaņot šos pamata tiesību aktus.

| (3) | Jāprecizē, ka pareizai finanšu vadībai ir nepieciešama efektīva un lietderīga iekšējā kontrole. Ir jādefinē iekšējās kontroles sistēmu galvenās iezīmes un mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē, ka pareizai finanšu vadībai ir nepieciešama efektīva un lietderīga iekšējā kontrole. Ir jādefinē iekšējās kontroles sistēmu galvenās iezīmes un mērķi.

| (4) | Lielāka pārredzamība attiecībā uz budžeta lēmējinstitūciju jānodrošina ar jaunām informācijas prasībām Kopienas struktūrām budžeta procedūrā, jo īpaši attiecībā uz līgumdarbinieku skaita aplēsēm, pārpalikumiem, piešķirtajiem ieņēmumiem un atteikumiem atgūt noteiktos debitoru parādus. |
| --- | --- |

(4)

Lielāka pārredzamība attiecībā uz budžeta lēmējinstitūciju jānodrošina ar jaunām informācijas prasībām Kopienas struktūrām budžeta procedūrā, jo īpaši attiecībā uz līgumdarbinieku skaita aplēsēm, pārpalikumiem, piešķirtajiem ieņēmumiem un atteikumiem atgūt noteiktos debitoru parādus.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka personas dati netiek uzglabāti ilgāk, nekā tas ir nepieciešams mērķiem, kādiem dati tika vākti vai kādiem tos tālāk apstrādā, jānosaka īpašas prasības attiecībā uz attaisnojošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka personas dati netiek uzglabāti ilgāk, nekā tas ir nepieciešams mērķiem, kādiem dati tika vākti vai kādiem tos tālāk apstrādā, jānosaka īpašas prasības attiecībā uz attaisnojošiem dokumentiem.

| (6) | Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, katrai Kopienas struktūrai jāizveido debitoru parādu saraksts, norādot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir noteikta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Šis saraksts jāpublicē, ņemot vērā piemērojamos tiesību aktus par datu aizsardzību. |
| --- | --- |

(6)

Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, katrai Kopienas struktūrai jāizveido debitoru parādu saraksts, norādot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir noteikta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Šis saraksts jāpublicē, ņemot vērā piemērojamos tiesību aktus par datu aizsardzību.

| (7) | Lai nodrošinātu to budžeta līdzekļu izlietošanas pārredzamību, ir lietderīgi noteikt Kopienas struktūru vispārēju pienākumu darīt pieejamu informāciju par šo līdzekļu saņēmējiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to budžeta līdzekļu izlietošanas pārredzamību, ir lietderīgi noteikt Kopienas struktūru vispārēju pienākumu darīt pieejamu informāciju par šo līdzekļu saņēmējiem.

| (8) | Piešķirto ieņēmumu posteņu saraksts nav pilnīgs, tāpēc tas attiecīgi jāpapildina saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Piešķirto ieņēmumu posteņu saraksts nav pilnīgs, tāpēc tas attiecīgi jāpapildina saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 18. panta 1. punktu.

| (9) | Ir jāvienkāršo Kopienas struktūru budžeta publicēšana, vienlaikus saglabājot budžeta lēmējinstitūcijas un Revīzijas palātas prerogatīvas. |
| --- | --- |

(9)

Ir jāvienkāršo Kopienas struktūru budžeta publicēšana, vienlaikus saglabājot budžeta lēmējinstitūcijas un Revīzijas palātas prerogatīvas.

| (10) | Procedūra attiecībā uz pārvietojumiem, kas jāpieņem Kopienas struktūru direktoriem, ir piemērota nekonsekventi, tāpēc tā ir jāprecizē. Jo īpaši budžeta lēmējinstitūcija jāinformē par nozīmīgiem pārvietojumiem. |
| --- | --- |

(10)

Procedūra attiecībā uz pārvietojumiem, kas jāpieņem Kopienas struktūru direktoriem, ir piemērota nekonsekventi, tāpēc tā ir jāprecizē. Jo īpaši budžeta lēmējinstitūcija jāinformē par nozīmīgiem pārvietojumiem.

| (11) | Maksājumu pieprasījumiem Komisijai ir jābūt pamatotiem un balstītiem uz naudas līdzekļu stingru vadību, lai izvairītos no pārpalikumiem gada beigās. |
| --- | --- |

(11)

Maksājumu pieprasījumiem Komisijai ir jābūt pamatotiem un balstītiem uz naudas līdzekļu stingru vadību, lai izvairītos no pārpalikumiem gada beigās.

| (12) | Ir jāprecizē nepilnās slodzes ietekme uz štata plānu, lai atvieglotu tās izmantošanu, jo īpaši mazās Kopienas struktūrās. |
| --- | --- |

(12)

Ir jāprecizē nepilnās slodzes ietekme uz štata plānu, lai atvieglotu tās izmantošanu, jo īpaši mazās Kopienas struktūrās.

| (13) | Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Kopienas struktūrām jāpiedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas darbībās. |
| --- | --- |

(13)

Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Kopienas struktūrām jāpiedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas darbībās.

| (14) | Lai ietvertu visas personas, kas ir iesaistītas iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrās, ir lietderīgi precizēt interešu konflikta situācijas. |
| --- | --- |

(14)

Lai ietvertu visas personas, kas ir iesaistītas iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrās, ir lietderīgi precizēt interešu konflikta situācijas.

| (15) | Līdzīgu atsevišķu pārvietojumu procedūra, kas attiecas uz dažiem kārtējo izdevumu posteņiem, ir jāvienkāršo attiecībā uz iepriekšējas pārbaudes pienākumu. |
| --- | --- |

(15)

Līdzīgu atsevišķu pārvietojumu procedūra, kas attiecas uz dažiem kārtējo izdevumu posteņiem, ir jāvienkāršo attiecībā uz iepriekšējas pārbaudes pienākumu.

| (16) | Kredītrīkotāju finansiālā atbildība ir skaidri jāattiecina uz rupjas nolaidības un tīša pārkāpuma gadījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Kredītrīkotāju finansiālā atbildība ir skaidri jāattiecina uz rupjas nolaidības un tīša pārkāpuma gadījumiem.

| (17) | Lai atsevišķos gadījumos atvieglotu darījumu veikšanu, Kopienas iestādēm ir jābūt iespējai izmantot tiešā debeta sistēmu. |
| --- | --- |

(17)

Lai atsevišķos gadījumos atvieglotu darījumu veikšanu, Kopienas iestādēm ir jābūt iespējai izmantot tiešā debeta sistēmu.

| (18) | Ņemot vērā to, ka Kopienas struktūras direktors, kas ir kredītrīkotājs, ir grāmatveža hierarhiskais priekšnieks, ir skaidri jānosaka grāmatveža funkcionālā neatkarība viņa pienākumu pildīšanā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka Kopienas struktūras direktors, kas ir kredītrīkotājs, ir grāmatveža hierarhiskais priekšnieks, ir skaidri jānosaka grāmatveža funkcionālā neatkarība viņa pienākumu pildīšanā.

| (19) | Ir jāprecizē grāmatveža atbildība par pārskatu apstiprināšanu, pamatojoties uz finanšu informāciju, ko viņš saņem no kredītrīkotāja. Tālab grāmatvedim ir jāpiešķir pilnvaras vajadzības gadījumā pārbaudīt no deleģētā kredītrīkotāja saņemto informāciju un ierakstīt atrunas. |
| --- | --- |

(19)

Ir jāprecizē grāmatveža atbildība par pārskatu apstiprināšanu, pamatojoties uz finanšu informāciju, ko viņš saņem no kredītrīkotāja. Tālab grāmatvedim ir jāpiešķir pilnvaras vajadzības gadījumā pārbaudīt no deleģētā kredītrīkotāja saņemto informāciju un ierakstīt atrunas.

| (20) | Ir jāizveido noteikumu kopums attiecībā uz Kopienas struktūru iekasētajām maksām un atlīdzību, lai apmierinātu atsevišķu Kopienas struktūru vajadzības, kuras tiek finansētas no šādiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(20)

Ir jāizveido noteikumu kopums attiecībā uz Kopienas struktūru iekasētajām maksām un atlīdzību, lai apmierinātu atsevišķu Kopienas struktūru vajadzības, kuras tiek finansētas no šādiem ieņēmumiem.

| (21) | Kopienas struktūrām jābūt iespējai izmantot Komisijas specializētās Finanšu pārkāpumu komisijas zināšanas, kura ir izveidota saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu un kuras kompetencē tiek automātiski ietvertas Kopienas struktūras, ja vien tās neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras. |
| --- | --- |

(21)

Kopienas struktūrām jābūt iespējai izmantot Komisijas specializētās Finanšu pārkāpumu komisijas zināšanas, kura ir izveidota saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu un kuras kompetencē tiek automātiski ietvertas Kopienas struktūras, ja vien tās neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras.

| (22) | Jāprecizē noteikumi, saskaņā ar kuriem Kopienas struktūras izmanto Komisijas dienestus un birojus, Eiropas starpiestāžu birojus un Tulkošanas centru to Eiropas Savienības struktūru vajadzībām, kas izveidotas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (1994. gada 28. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (5), un ar uzņemošām dalībvalstīm kopīgās iepirkumu procedūras, lai pastiprinātu iestāžu sadarbību un sadarbību Kopienas struktūru starpā un ar uzņemošām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

Jāprecizē noteikumi, saskaņā ar kuriem Kopienas struktūras izmanto Komisijas dienestus un birojus, Eiropas starpiestāžu birojus un Tulkošanas centru to Eiropas Savienības struktūru vajadzībām, kas izveidotas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (1994. gada 28. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (5), un ar uzņemošām dalībvalstīm kopīgās iepirkumu procedūras, lai pastiprinātu iestāžu sadarbību un sadarbību Kopienas struktūru starpā un ar uzņemošām dalībvalstīm.

| (23) | Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību un ņemot vērā to, ka Kopienas struktūras nevar izmantot atsevišķas prerogatīvas, kas ekskluzīvi piešķirtas Kopienas iestādēm, tām jāiekļauj īpaši līguma noteikumi līgumos un dotāciju līgumos, kurus noslēdz ar trešām personām, tādējādi ļaujot tām izmantot atsevišķas tiesības, tostarp līgumu un konkursa procedūru pārtraukšanu un izbeigšanu un noilguma noteikšanu. |
| --- | --- |

(23)

Lai stiprinātu Kopienu finanšu interešu aizsardzību un ņemot vērā to, ka Kopienas struktūras nevar izmantot atsevišķas prerogatīvas, kas ekskluzīvi piešķirtas Kopienas iestādēm, tām jāiekļauj īpaši līguma noteikumi līgumos un dotāciju līgumos, kurus noslēdz ar trešām personām, tādējādi ļaujot tām izmantot atsevišķas tiesības, tostarp līgumu un konkursa procedūru pārtraukšanu un izbeigšanu un noilguma noteikšanu.

| (24) | Pārredzamības attiecībā uz budžeta lēmējinstitūciju nolūkā jāievieš informēšanas procedūra projektiem, kuriem ir nozīmīga ietekme uz Kopienas struktūras administratīvo budžetu. |
| --- | --- |

(24)

Pārredzamības attiecībā uz budžeta lēmējinstitūciju nolūkā jāievieš informēšanas procedūra projektiem, kuriem ir nozīmīga ietekme uz Kopienas struktūras administratīvo budžetu.

| (25) | Ir jāparedz īpaša ekspertu atlases procedūra atbilstīgi tai, ko ieviesa vispārējā Finanšu regulā. |
| --- | --- |

(25)

Ir jāparedz īpaša ekspertu atlases procedūra atbilstīgi tai, ko ieviesa vispārējā Finanšu regulā.

| (26) | Jāpastiprina saziņa un sadarbība starp Kopienas struktūras direktoru un valdi budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(26)

Jāpastiprina saziņa un sadarbība starp Kopienas struktūras direktoru un valdi budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.

| (27) | Saskaņā ar vispārējās finanšu regulas 185. panta 1. punktu jāparedz, ka, ja Kopienas struktūra pieņems noteikumus, lai īstenotu finanšu regulu, šo noteikumu pieņemšanai ir nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar vispārējās finanšu regulas 185. panta 1. punktu jāparedz, ka, ja Kopienas struktūra pieņems noteikumus, lai īstenotu finanšu regulu, šo noteikumu pieņemšanai ir nepieciešama Komisijas iepriekšēja piekrišana.

| (28) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 groza šādi.

| 1) | Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Kopienas struktūras budžeta (turpmāk tekstā “budžets”) izveide un īstenošana atbilst vienotības un budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu vadības, kurai ir vajadzīga efektīva un lietderīga iekšējā kontrole, un pārredzamības principiem, kā noteikts šajā regulā.”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Kopienas struktūras budžeta (turpmāk tekstā “budžets”) izveide un īstenošana atbilst vienotības un budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu vadības, kurai ir vajadzīga efektīva un lietderīga iekšējā kontrole, un pārredzamības principiem, kā noteikts šajā regulā.”.

| 2) | Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 1. punktu:
  “1.   Budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un, ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas. Diferencētās apropriācijas ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.”. |
| --- | --- |

2)

Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 1. punktu:

“1.   Budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un, ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas. Diferencētās apropriācijas ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.”.

| 3) | Regulas 10. pantu groza šādi.






  a) | Tā 1. punkta otrajā daļā vārdus “2.–8. punktu” aizstāj ar vārdiem “2.–7. punktu”. |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas 10. pantu groza šādi.

a)

Tā 1. punkta otrajā daļā vārdus “2.–8. punktu” aizstāj ar vārdiem “2.–7. punktu”.

| b) | Tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saimnieciskā gada beigās vēl nav radušās saistības, var pārnest uz nākamo gadu par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām līdz 31. decembrim ir pabeigti lielākā daļa sagatavošanas posmu, kas noteikti saistību uzņemšanas procedūrā, kura jāparedz noteikumos, ar kuriem īsteno katras Kopienas struktūras finanšu noteikumus; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam.”. |
| --- | --- |

b)

Tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saimnieciskā gada beigās vēl nav radušās saistības, var pārnest uz nākamo gadu par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām līdz 31. decembrim ir pabeigti lielākā daļa sagatavošanas posmu, kas noteikti saistību uzņemšanas procedūrā, kura jāparedz noteikumos, ar kuriem īsteno katras Kopienas struktūras finanšu noteikumus; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam.”.

| c) | Ar šādu teikumu aizstāj 4. punkta pirmo teikumu:
  “Maksājumu apropriācijas var pārnest uz nākamo gadu par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar pārnestajām saistību apropriācijām, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus.”. |
| --- | --- |

c)

Ar šādu teikumu aizstāj 4. punkta pirmo teikumu:

“Maksājumu apropriācijas var pārnest uz nākamo gadu par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar pārnestajām saistību apropriācijām, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus.”.

| d) | Panta 7. punktam pievieno šādu daļu:
  “Vēlākais līdz N+1 gada 1. jūnijam Kopienas struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu īstenošanu.”. |
| --- | --- |

d)

Panta 7. punktam pievieno šādu daļu:

“Vēlākais līdz N+1 gada 1. jūnijam Kopienas struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu īstenošanu.”.

| 4) | Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “13. pants
  1.   Katru gadu no 15. novembra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam saimnieciskajam gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām attiecīgajai budžeta pozīcijai, ko pieņēmusi valde pašreizējam saimnieciskajam gadam. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas pēdējā pieņemtajā budžetā vēl nav bijuši apstiprināti principā.
  2.   Izdevumi, kas jāmaksā avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk maksā no budžeta apropriācijām nākamajam saimnieciskajam gadam. Šajā gadījumā 1. punktā minēto ierobežojumu nepiemēro.”. |
| --- | --- |

4)

Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“13. pants

1.   Katru gadu no 15. novembra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam saimnieciskajam gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām attiecīgajai budžeta pozīcijai, ko pieņēmusi valde pašreizējam saimnieciskajam gadam. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas pēdējā pieņemtajā budžetā vēl nav bijuši apstiprināti principā.

2.   Izdevumi, kas jāmaksā avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk maksā no budžeta apropriācijām nākamajam saimnieciskajam gadam. Šajā gadījumā 1. punktā minēto ierobežojumu nepiemēro.”.

| 5) | Regulas 15. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   Kopienas līdzekļi, kurus maksā Kopienas struktūrai, veido tās budžeta līdzsvarojošās subsīdijas, kuras uzskata par iepriekšēju finansējumu vispārējās Finanšu regulas 81. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē.”. |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas 15. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Kopienas līdzekļi, kurus maksā Kopienas struktūrai, veido tās budžeta līdzsvarojošās subsīdijas, kuras uzskata par iepriekšēju finansējumu vispārējās Finanšu regulas 81. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē.”.

| b) | Papildina ar šādu 5. punktu:
  “5.   Kopienas struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Ar saviem maksājumu pieprasījumiem tā iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.”. |
| --- | --- |

b)

Papildina ar šādu 5. punktu:

“5.   Kopienas struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Ar saviem maksājumu pieprasījumiem tā iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.”.

| 6) | Regulas 16. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Kopienas struktūras vēlākais līdz N gada 31. martam sniedz aplēsi par darbības pārpalikumu no N-1 gada, kas jāatdod Kopienas budžetam vēlāk N gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par N-2 gada pārpalikumu. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Kopienas struktūru finanšu vajadzības N+1 gadam.”. |
| --- | --- |

6)

Regulas 16. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Kopienas struktūras vēlākais līdz N gada 31. martam sniedz aplēsi par darbības pārpalikumu no N-1 gada, kas jāatdod Kopienas budžetam vēlāk N gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par N-2 gada pārpalikumu. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Kopienas struktūru finanšu vajadzības N+1 gadam.”.

| 7) | Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants
  1.   Šādus ieņēmumu posteņus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus:






  a) | ieņēmumi, kas atvēlēti īpašiem mērķiem, piemēram, ienākumi no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumi; |
| --- | --- | --- |

7)

Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

1.   Šādus ieņēmumu posteņus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus:

a)

ieņēmumi, kas atvēlēti īpašiem mērķiem, piemēram, ienākumi no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumi;

| b) | dalībvalstu, trešo valstu vai dažādu organizāciju iemaksas Kopienas struktūras darbībām, ciktāl tas paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienas struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai attiecīgajām organizācijām; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu, trešo valstu vai dažādu organizāciju iemaksas Kopienas struktūras darbībām, ciktāl tas paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienas struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai attiecīgajām organizācijām;

| c) | ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc pieprasījuma, izņemot maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc pieprasījuma, izņemot maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā;

| d) | ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Kopienas iestādēm vai citām Kopienas struktūrām; |
| --- | --- |

d)

ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Kopienas iestādēm vai citām Kopienas struktūrām;

| e) | ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas; |
| --- | --- |

e)

ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas;

| f) | ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, aprīkojumu, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem domātas aparatūras, ko maina vai nodod metāllūžņos, ja uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta; |
| --- | --- |

f)

ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, aprīkojumu, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem domātas aparatūras, ko maina vai nodod metāllūžņos, ja uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

| g) | saņemtie apdrošināšanas maksājumi; |
| --- | --- |

g)

saņemtie apdrošināšanas maksājumi;

| h) | ieņēmumi no maksājumiem, kas saistīti ar izīrēšanu; |
| --- | --- |

h)

ieņēmumi no maksājumiem, kas saistīti ar izīrēšanu;

| i) | ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos datu nesējos. |
| --- | --- |

i)

ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos datu nesējos.

1.a.   Piemērojamā pamatdokumentā var noteikt arī ieņēmumus, kurus paredz īpašiem izdevumu posteņiem.

2.   Visi ieņēmumu posteņi 1. punkta a) līdz d) apakšpunkta nozīmē ietver visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.

3.   Budžetā izveido pozīcijas, kur kārtot piešķirtos ieņēmumus, kas minēti 1. punktā un 1.a punktā, un, kur vien iespējams, norāda summas.”.

| 8) | Regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Var veikt šādus atskaitījumus no maksājumu pieprasījumiem, faktūrrēķiniem vai aprēķiniem, ko pēc tam iesniedz tīrās summas maksājumam:






  a) | sodanauda, kas noteikta iepirkumu līguma pusēm vai dotācijas saņēmējiem; |
| --- | --- | --- |

8)

Regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Var veikt šādus atskaitījumus no maksājumu pieprasījumiem, faktūrrēķiniem vai aprēķiniem, ko pēc tam iesniedz tīrās summas maksājumam:

a)

sodanauda, kas noteikta iepirkumu līguma pusēm vai dotācijas saņēmējiem;

| b) | diskoti, atmaksājumi un atlaides par atsevišķiem faktūrrēķiniem un maksājumu pieprasījumiem; |
| --- | --- |

b)

diskoti, atmaksājumi un atlaides par atsevišķiem faktūrrēķiniem un maksājumu pieprasījumiem;

| c) | par priekšfinansējuma maksājumiem radušies procenti.”. |
| --- | --- |

c)

par priekšfinansējuma maksājumiem radušies procenti.”.

| 9) | Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “23. pants
  1.   Direktors var izdarīt pārvietojumus no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu bez ierobežojuma, un no vienas sadaļas uz citu maksimums 10 % apmērā no tā saimnieciskā gada apropriācijām, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums.
  2.   Ja pārvietojums pārsniedz 1. punktā minēto limitu, direktors var iesniegt valdei priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Valde trīs nedēļu laikā izsaka iebildumus pret tādu pārvietošanu. Pēc šā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.
  3.   Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kur norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas saņem.
  4.   Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem. Viņš informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.”. |
| --- | --- |

9)

Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“23. pants

1.   Direktors var izdarīt pārvietojumus no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu bez ierobežojuma, un no vienas sadaļas uz citu maksimums 10 % apmērā no tā saimnieciskā gada apropriācijām, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums.

2.   Ja pārvietojums pārsniedz 1. punktā minēto limitu, direktors var iesniegt valdei priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Valde trīs nedēļu laikā izsaka iebildumus pret tādu pārvietošanu. Pēc šā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.

3.   Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kur norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas saņem.

4.   Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem. Viņš informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.”.

| 10) | Regulas II sadaļas 7. nodaļā iekļauj šādu 25.a pantu:
  “25.a pants
  1.   Budžetu izpilda saskaņā ar efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles principiem.
  2.   Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, ko piemēro visos vadības līmeņos un kas ir paredzēts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par turpmāk minēto mērķu sasniegšanu:






  a) | darbības efektivitāte, lietderība un saimnieciskums; |
| --- | --- | --- |

10)

Regulas II sadaļas 7. nodaļā iekļauj šādu 25.a pantu:

“25.a pants

1.   Budžetu izpilda saskaņā ar efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles principiem.

2.   Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, ko piemēro visos vadības līmeņos un kas ir paredzēts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par turpmāk minēto mērķu sasniegšanu:

a)

darbības efektivitāte, lietderība un saimnieciskums;

| b) | finanšu pārskatu ticamība; |
| --- | --- |

b)

finanšu pārskatu ticamība;

| c) | aktīvu un informācijas aizsardzība; |
| --- | --- |

c)

aktīvu un informācijas aizsardzība;

| d) | krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana; |
| --- | --- |

d)

krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana;

| e) | atbilstīga to risku pārvaldība, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu būtību.”. |
| --- | --- |

e)

atbilstīga to risku pārvaldība, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu būtību.”.

| 11) | Regulas 26. pantu groza šādi.






  a) | Tā 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
  Kopsavilkumā norāda piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas administratīvajam un darbības budžetam, štatu sarakstu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī skaitļus par iepriekšējo gadu.”. |
| --- | --- | --- |

11)

Regulas 26. pantu groza šādi.

a)

Tā 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.

Kopsavilkumā norāda piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas administratīvajam un darbības budžetam, štatu sarakstu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī skaitļus par iepriekšējo gadu.”.

| b) | Šim pantam pievieno šādu 3. un 4. punktu:
  “3.   Budžetu, tostarp štatu sarakstu, un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā, kā arī norādi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc pieņemšanas.
  4.   Kopienas struktūra savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp ekspertiem, ar kuriem noslēgts līgums saskaņā ar 74.b pantu. Publicētajai informācijai jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (6).
  Ja informāciju publicē tikai anonīmā veidā, Kopienas struktūra pēc pieprasījuma pienācīgā veidā sniedz Eiropas Parlamentam informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

b)

Šim pantam pievieno šādu 3. un 4. punktu:

“3.   Budžetu, tostarp štatu sarakstu, un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā, kā arī norādi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc pieņemšanas.

4.   Kopienas struktūra savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp ekspertiem, ar kuriem noslēgts līgums saskaņā ar 74.b pantu. Publicētajai informācijai jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (6).

Ja informāciju publicē tikai anonīmā veidā, Kopienas struktūra pēc pieprasījuma pienācīgā veidā sniedz Eiropas Parlamentam informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem.

| 12) | Regulas 27. pantu aizstāj ar šādu pantu.
  “27. pants
  1.   Budžetu veido saskaņā ar Kopienas struktūras izveides akta noteikumiem.
  2.   Kopienas struktūra nosūta Komisijai savu ieņēmumu un izdevumu tāmes provizorisko projektu un vispārējās pamatnostādnes, kas ir šās tāmes pamatā, līdz katra gada 10. februārim un tāmes galīgo projektu – līdz izveides aktā noteiktajam datumam.
  3.   Kopienas struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:






  a) | štatu sarakstu, nosakot pastāvīgo un pagaidu amatu skaitu budžeta apropriāciju ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām; |
| --- | --- | --- |

12)

Regulas 27. pantu aizstāj ar šādu pantu.

“27. pants

1.   Budžetu veido saskaņā ar Kopienas struktūras izveides akta noteikumiem.

2.   Kopienas struktūra nosūta Komisijai savu ieņēmumu un izdevumu tāmes provizorisko projektu un vispārējās pamatnostādnes, kas ir šās tāmes pamatā, līdz katra gada 10. februārim un tāmes galīgo projektu – līdz izveides aktā noteiktajam datumam.

3.   Kopienas struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:

a)

štatu sarakstu, nosakot pastāvīgo un pagaidu amatu skaitu budžeta apropriāciju ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām;

| b) | ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, – pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jauniem amatiem; |
| --- | --- |

b)

ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, – pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jauniem amatiem;

| c) | skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi; |
| --- | --- |

c)

skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi;

| d) | informāciju par visu dažādām darbībām iepriekš nosprausto mērķu sasniegšanu, kā arī jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem. |
| --- | --- |

d)

informāciju par visu dažādām darbībām iepriekš nosprausto mērķu sasniegšanu, kā arī jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem.

Vērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem par Kopienas struktūras ierosinātā budžeta palielinājuma vai samazinājuma iespējamām vērtībām salīdzinājumā ar tās budžetu N gadam.

4.   Kopienas struktūra ik gadu vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai:

| a) | darba programmas projektu; |
| --- | --- |

a)

darba programmas projektu;

| b) | atjauninātu daudzgadu štatu politikas plānu, kas izveidots atbilstīgi Komisijas noteiktām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

b)

atjauninātu daudzgadu štatu politikas plānu, kas izveidots atbilstīgi Komisijas noteiktām pamatnostādnēm;

| c) | informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (turpmāk tekstā “Civildienesta noteikumi”) par N-1 un N gadu, kā arī tāmi par N+1 gadu; |
| --- | --- |

c)

informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (turpmāk tekstā “Civildienesta noteikumi”) par N-1 un N gadu, kā arī tāmi par N+1 gadu;

| d) | informāciju par iemaksām natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Kopienas struktūrai; |
| --- | --- |

d)

informāciju par iemaksām natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Kopienas struktūrai;

| e) | tāmi par izlietojuma pārskata atlikumu 81. panta nozīmē par N-1 gadu. |
| --- | --- |

e)

tāmi par izlietojuma pārskata atlikumu 81. panta nozīmē par N-1 gadu.

5.   Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūrā Komisija nosūta Kopienas struktūras tāmju pārskatu budžeta lēmējinstitūcijai un ierosina Kopienas struktūrai piešķiramās dotācijas apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata ir struktūrai vajadzīgs. Komisija nodrošina Kopienas struktūru štatu saraksta projektu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem ierosinātas apropriācijas.

6.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Kopienas struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus grozījumus tajā saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Štatu sarakstu publicē pielikumā vispārējā budžeta III sadaļai – Komisija.

7.   Budžetu un štatu sarakstu pieņem valde. Tie kļūst galīgi pēc vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kas nosaka dotācijas summu un štatu sarakstu, un nepieciešamības gadījumā budžetu un štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.”.

| 13) | Regulas 32. pantu groza šādi.






  a) | Tā 1. punkta trešajā daļā vārdus “A1, A2 un A3” aizstāj ar vārdiem “AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13”. |
| --- | --- | --- |

13)

Regulas 32. pantu groza šādi.

a)

Tā 1. punkta trešajā daļā vārdus “A1, A2 un A3” aizstāj ar vārdiem “AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13”.

| b) | Ar šādu teikumu papildina 2. punktu:
  “Ja darbinieks pieprasa izbeigt piešķirto atļauju pirms tās termiņa beigām, Kopienas struktūra veic attiecīgus pasākumus, lai cik drīz vien iespējams ievērotu 1. punkta b) apakšpunktā noteikto limitu.”. |
| --- | --- |

b)

Ar šādu teikumu papildina 2. punktu:

“Ja darbinieks pieprasa izbeigt piešķirto atļauju pirms tās termiņa beigām, Kopienas struktūra veic attiecīgus pasākumus, lai cik drīz vien iespējams ievērotu 1. punkta b) apakšpunktā noteikto limitu.”.

| 14) | Regulas 33. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Kopienas struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.”. |
| --- | --- |

14)

Regulas 33. pantu papildina ar šādu daļu:

“Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Kopienas struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.”.

| 15) | Regulas 34. panta 1. punktā vārdus “regulas un noteikumi par Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem (še turpmāk “Civildienesta noteikumi”)” aizstāj ar “Civildienesta noteikumi”. |
| --- | --- |

15)

Regulas 34. panta 1. punktā vārdus “regulas un noteikumi par Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem (še turpmāk “Civildienesta noteikumi”)” aizstāj ar “Civildienesta noteikumi”.

| 16) | Regulas 35. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Jebkuram šīs sadaļas 2. nodaļā minētajam finanšu dalībniekam un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītajai personai ir aizliegts veikt jebkādus pasākumus, kā rezultātā varētu rasties interešu konflikts starp viņu interesēm un Kopienas struktūras interesēm. Ja tāda situācija izveidojas, attiecīgajai personai jāatturas no šādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei.
  2.   Interešu konflikts ir tad, ja 1. punktā minētas personas funkciju objektīvu izpildi negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai jebkādām citām dalītām interesēm, kas tai ir kopīgas ar saņēmēju.”. |
| --- | --- |

16)

Regulas 35. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Jebkuram šīs sadaļas 2. nodaļā minētajam finanšu dalībniekam un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītajai personai ir aizliegts veikt jebkādus pasākumus, kā rezultātā varētu rasties interešu konflikts starp viņu interesēm un Kopienas struktūras interesēm. Ja tāda situācija izveidojas, attiecīgajai personai jāatturas no šādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei.

2.   Interešu konflikts ir tad, ja 1. punktā minētas personas funkciju objektīvu izpildi negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai jebkādām citām dalītām interesēm, kas tai ir kopīgas ar saņēmēju.”.

| 17) | Regulas 38. panta 6. punktam pievieno šādus teikumus:
  “Apliecinošajos dokumentos ietvertos personas datus, ja iespējams, dzēš, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanai, kontrolei un revīzijai. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.”. |
| --- | --- |

17)

Regulas 38. panta 6. punktam pievieno šādus teikumus:

“Apliecinošajos dokumentos ietvertos personas datus, ja iespējams, dzēš, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanai, kontrolei un revīzijai. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.”.

| 18) | Regulas 39. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:
  “Iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un medicīnisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.
  Otrajā daļā minētajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar viņa veikto riska novērtējumu veic attiecīgu paveiktā pārbaudi saskaņā ar 4. punktu.”. |
| --- | --- |

18)

Regulas 39. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

“Iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un medicīnisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.

Otrajā daļā minētajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar viņa veikto riska novērtējumu veic attiecīgu paveiktā pārbaudi saskaņā ar 4. punktu.”.

| 19) | Ar šādu punktu aizstāj 40. panta 1. punktu:
  “1.   Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.
  Gada darbības pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un lietderību. Iekšējais revidents 71. panta nozīmē pieņem zināšanai gada darbības pārskatu un citus materiālus, kuros ietverta noteikta informācija.”. |
| --- | --- |

19)

Ar šādu punktu aizstāj 40. panta 1. punktu:

“1.   Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.

Gada darbības pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un lietderību. Iekšējais revidents 71. panta nozīmē pieņem zināšanai gada darbības pārskatu un citus materiālus, kuros ietverta noteikta informācija.”.

| 20) | Regulas 43. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “43. pants
  1.   Valde ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir funkcionāli neatkarīgs. Viņš Kopienas struktūrā atbild par:






  a) | pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; |
| --- | --- | --- |

20)

Regulas 43. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“43. pants

1.   Valde ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir funkcionāli neatkarīgs. Viņš Kopienas struktūrā atbild par:

a)

pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

| b) | pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar VII sadaļu; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar VII sadaļu;

| c) | uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII sadaļu; |
| --- | --- |

c)

uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII sadaļu;

| d) | grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar VII sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis; |
| --- | --- |

d)

grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar VII sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;

| e) | uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju izpildi; |
| --- | --- |

e)

uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju izpildi;

| f) | finanšu līdzekļu pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

f)

finanšu līdzekļu pārvaldīšanu.

2.   Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kas dod patiesu priekšstatu par Kopienas struktūras aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotāja, kurš galvo par tās ticamību.

2.a.   Pirms direktors pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Kopienas struktūras finansiālo stāvokli.

Tālab grāmatvedis pārliecinās, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar vispāratzītajiem grāmatvedības noteikumiem, metodēm un uzskaites sistēmām un ka pārskatos ir ierakstīti visi ieņēmumi un izdevumi.

Kredītrīkotājs norsūta grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga viņa pienākumu pildīšanai.

Kredītrīkotājs ir pilnībā atbildīgs par viņa pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, kā arī par viņa kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību.

2.b.   Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.

2.c.   Kopienas struktūras grāmatvedis paraksta savus gada pārskatus un nosūta tos Komisijas grāmatvedim.

3.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu un 44. pantu vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudu un naudas ekvivalentus. Viņš ir atbildīgs par to glabāšanu.

4.   Pildot savus pienākumus, grāmatvedis, ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.

5.   Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajām personām, kā arī viņu tiesības un pienākumus.”.

| 21) | Regulas 44. pantam pievieno šādu daļu:
  “Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī 66. panta 1.a punktā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.”. |
| --- | --- |

21)

Regulas 44. pantam pievieno šādu daļu:

“Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī 66. panta 1.a punktā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.”.

| 22) | Ar šādu virsrakstu aizstāj IV sadaļas 3. nodaļas 2. iedaļas virsrakstu:
  “2.   iedaļa
  Noteikumi, ko piemēro kredītrīkotājam un kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras” |
| --- | --- |

22)

Ar šādu virsrakstu aizstāj IV sadaļas 3. nodaļas 2. iedaļas virsrakstu:

“2.   iedaļa

Noteikumi, ko piemēro kredītrīkotājam un kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras”

| 23) | Regulas 47. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “47. pants
  1.   Kredītrīkotājam jāmaksā kompensācija, kā noteikts Civildienesta noteikumos.
  1.a.   Prasību maksāt kompensāciju jo īpaši piemēro, ja:






  a) | kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai paraksta maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus; |
| --- | --- | --- |

23)

Regulas 47. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“47. pants

1.   Kredītrīkotājam jāmaksā kompensācija, kā noteikts Civildienesta noteikumos.

1.a.   Prasību maksāt kompensāciju jo īpaši piemēro, ja:

a)

kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai paraksta maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus;

| b) | kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi padarot Kopienas struktūru atbildīgu attiecībā uz trešo personu civilprasībām. |
| --- | --- |

b)

kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi padarot Kopienas struktūru atbildīgu attiecībā uz trešo personu civilprasībām.

2.   Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras un kurš uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja tādā gadījumā deleģētāja iestāde kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, rakstveidā dod pamatotu norādījumu īstenot minēto lēmumu, kredītrīkotājam tas jāīsteno, un viņu nevar saukt pie atbildības.

3.   Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par izveidotās iekšējās vadības un kontroles sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arī par to, kāda persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju.

4.   Specializētā finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām, ja vien valde neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras. Lietām, kas iesniegtas Kopienas struktūrām, specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija, ir viens Kopienas struktūras darbinieks.

Pamatojoties uz šīs komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas samaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā gada darbības pārskatā un norāda veiktos pēckontroles pasākumus.

5.   Jebkuram darbiniekam var pieprasīt, lai viņš pilnīgi vai daļēji atlīdzinātu jebkurus zaudējumus, kas Kopienas struktūrai radušies smaga pārkāpuma rezultātā, ko viņš nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā.

Attiecīgā iestāde, kas iecēlusi šo darbinieku amatā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad izpildītas formalitātes, kas Civildienesta noteikumos paredzētas attiecībā uz disciplinārlietām.”.

| 24) | Regulas 50. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “50. pants
  Kopienas struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu no Kopienas dotācijas saskaņā ar 15. panta 5. punktu.”. |
| --- | --- |

24)

Regulas 50. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“50. pants

Kopienas struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu no Kopienas dotācijas saskaņā ar 15. panta 5. punktu.”.

| 25) | Regulas 53. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Kopienas struktūras noslēgtie līgumi un dotāciju līgumi nosaka, ka par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Komisjas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (7). Nosacījumu, ar ko Kopienas struktūrai pienākas sodanauda, tostarp soda procentu likme, skaidri norāda līgumos un dotāciju līgumos. |
| --- | --- |

25)

Regulas 53. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Kopienas struktūras noslēgtie līgumi un dotāciju līgumi nosaka, ka par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Komisjas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (7). Nosacījumu, ar ko Kopienas struktūrai pienākas sodanauda, tostarp soda procentu likme, skaidri norāda līgumos un dotāciju līgumos.

| 26) | Regulas 55. panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atteikties vai daļēji atteikties atgūt konstatētu debitoru parādu, viņš nodrošina, ka atteikums ir likumīgs un atbilst pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principam.
  Šādu atteikumu sniedz ar kredītrīkotāja pienācīgi pamatotu lēmumu. Kredītrīkotājs šo lēmumu var pieņemt vienīgi par kredītsaistībām, kuras ir mazākas par EUR 5 000.”. |
| --- | --- |

26)

Regulas 55. panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

“Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atteikties vai daļēji atteikties atgūt konstatētu debitoru parādu, viņš nodrošina, ka atteikums ir likumīgs un atbilst pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principam.

Šādu atteikumu sniedz ar kredītrīkotāja pienācīgi pamatotu lēmumu. Kredītrīkotājs šo lēmumu var pieņemt vienīgi par kredītsaistībām, kuras ir mazākas par EUR 5 000.”.

| 27) | Regulas 58. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no parādzīmē norādītā datuma, atbilstoši likmei, kāda paredzēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 86. pantā;”. |
| --- | --- | --- |

27)

Regulas 58. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no parādzīmē norādītā datuma, atbilstoši likmei, kāda paredzēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 86. pantā;”.

| 28) | Regulas IV sadaļas 4. nodaļas 5. iedaļā iekļauj šādu 58.a un 58.b pantu:
  “58.a pants
  Grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot Kopienas struktūras prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Viņš norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētas summas. Sarakstu pievieno Kopienas struktūras pārskatam par budžeta un finanšu vadību.
  Kopienas struktūra izveido sarakstu par struktūras prasījumiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.
  58.b pants
  Uz Kopienas struktūras prasījumiem pret trešām personām un uz trešo personu prasījumiem pret Kopienas struktūru attiecas piecu gadu noilguma periods, kuru nosaka Kopienas struktūras noslēgtos līgumos un dotāciju līgumos.”. |
| --- | --- |

28)

Regulas IV sadaļas 4. nodaļas 5. iedaļā iekļauj šādu 58.a un 58.b pantu:

“58.a pants

Grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot Kopienas struktūras prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Viņš norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētas summas. Sarakstu pievieno Kopienas struktūras pārskatam par budžeta un finanšu vadību.

Kopienas struktūra izveido sarakstu par struktūras prasījumiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.

58.b pants

Uz Kopienas struktūras prasījumiem pret trešām personām un uz trešo personu prasījumiem pret Kopienas struktūru attiecas piecu gadu noilguma periods, kuru nosaka Kopienas struktūras noslēgtos līgumos un dotāciju līgumos.”.

| 29) | Regulas 59. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “59. pants
  Ja Kopienas struktūra iekasē maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā, katra saimnieciskā gada sākumā sastāda kopēju provizorisku tāmi par šādām maksām un atlīdzībām.
  Ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds; šādā gadījumā reģistrē Kopienas struktūras prasījuma visus datus. Grāmatvedis veido visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Kopienas struktūras ziņojumā par budžeta un finanšu vadību.
  Ja Kopienas struktūra lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri, vismaz reizi mēnesī, iegrāmato saņemto maksu un atlīdzību summu.
  Saskaņā ar parasto kārtību Kopienas struktūra pakalpojumus sniedz atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad attiecīgā maksa vai atlīdzība samaksāta pilnīgi. Ja izņēmuma kārtā pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro šīs nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu.”. |
| --- | --- |

29)

Regulas 59. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“59. pants

Ja Kopienas struktūra iekasē maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā, katra saimnieciskā gada sākumā sastāda kopēju provizorisku tāmi par šādām maksām un atlīdzībām.

Ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds; šādā gadījumā reģistrē Kopienas struktūras prasījuma visus datus. Grāmatvedis veido visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Kopienas struktūras ziņojumā par budžeta un finanšu vadību.

Ja Kopienas struktūra lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri, vismaz reizi mēnesī, iegrāmato saņemto maksu un atlīdzību summu.

Saskaņā ar parasto kārtību Kopienas struktūra pakalpojumus sniedz atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad attiecīgā maksa vai atlīdzība samaksāta pilnīgi. Ja izņēmuma kārtā pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro šīs nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu.”.

| 30) | Regulas 60. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu: “Darba programmā norāda sīki izstrādātus mērķus un darbības rādītājus.”. |
| --- | --- |

30)

Regulas 60. panta 3. punktam pievieno šādu teikumu: “Darba programmā norāda sīki izstrādātus mērķus un darbības rādītājus.”.

| 31) | Regulas 62. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “62. pants
  1.   Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir vispirms jāuzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām.
  2.   Kopējās budžeta saistības sedz atbilstošo atsevišķo juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras ir noslēgtas līdz N + 1 gada 31. decembrim.
  Atsevišķas juridiskas saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz N gada 31. decembrim.
  Pirmajā un otrajā daļā minētā termiņa beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.
  3.   Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.
  Jebkuru tādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā galīgā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu.
  Budžeta saistību summu, kas atbilst juridiskām saistībām, atceļ, ja triju gadu laikā pēc juridisko saistību parakstīšanas nav veikts neviens maksājums 67. panta nozīmē.”. |
| --- | --- |

31)

Regulas 62. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“62. pants

1.   Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir vispirms jāuzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām.

2.   Kopējās budžeta saistības sedz atbilstošo atsevišķo juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras ir noslēgtas līdz N + 1 gada 31. decembrim.

Atsevišķas juridiskas saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz N gada 31. decembrim.

Pirmajā un otrajā daļā minētā termiņa beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.

3.   Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.

Jebkuru tādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā galīgā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu.

Budžeta saistību summu, kas atbilst juridiskām saistībām, atceļ, ja triju gadu laikā pēc juridisko saistību parakstīšanas nav veikts neviens maksājums 67. panta nozīmē.”.

| 32) | Regulas 66. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:
  “1.a.   Ja par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus un kredītrīkotājam tiem ir jāpiemēro riska analīze, viņš var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.”. |
| --- | --- |

32)

Regulas 66. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a.   Ja par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus un kredītrīkotājam tiem ir jāpiemēro riska analīze, viņš var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.”.

| 33) | Regulas 72. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un lietderības novērtējumu, ko piemēro visām budžeta izpildes operācijām.”. |
| --- | --- | --- |

33)

Regulas 72. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un lietderības novērtējumu, ko piemēro visām budžeta izpildes operācijām.”.

| 34) | Regulas 74. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “74. pants
  1.   Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro attiecīgos vispārējās Finanšu regulas noteikumus, kā arī attiecīgos Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumus atbilstīgi šā panta 4. līdz 7. punktam.
  2.   Kopienas struktūrai pēc tās lūguma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu piešķiršanu un citu Kopienas struktūru līgumu piešķiršanu.
  3.   Kopienas struktūra piedalās kopējā centrālajā datu bāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija, saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 95. pantu.
  4.   Kopienas struktūra var noslēgt līgumu ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (8), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai tulkošanas centra darbu veikšanu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.
  5.   Kopienas struktūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantu.
  6.   Vispārējās Finanšu regulas 101. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumā uz konkursu nosaka, ka Kopienas struktūra pirms līguma parakstīšanas var vai nu atteikties no iepirkuma, vai anulēt iepirkuma procedūru, un kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt kompensāciju.
  7.   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā Kopienas struktūras izsludinātos uzaicinājumos uz konkursu nosaka, ka tā var atlikt procedūru un var veikt jebkādus nepieciešamos pasākumus, tostarp procedūras anulēšanu saskaņā ar minētajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.
  Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā līgumos, kurus Kopienas struktūra noslēdz ar uzņēmējiem, nosaka, ka tā var veikt minētajā pantā paredzētos pasākumus saskaņā ar tajā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

34)

Regulas 74. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“74. pants

1.   Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro attiecīgos vispārējās Finanšu regulas noteikumus, kā arī attiecīgos Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumus atbilstīgi šā panta 4. līdz 7. punktam.

2.   Kopienas struktūrai pēc tās lūguma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu piešķiršanu un citu Kopienas struktūru līgumu piešķiršanu.

3.   Kopienas struktūra piedalās kopējā centrālajā datu bāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija, saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 95. pantu.

4.   Kopienas struktūra var noslēgt līgumu ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (8), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai tulkošanas centra darbu veikšanu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.

5.   Kopienas struktūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantu.

6.   Vispārējās Finanšu regulas 101. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumā uz konkursu nosaka, ka Kopienas struktūra pirms līguma parakstīšanas var vai nu atteikties no iepirkuma, vai anulēt iepirkuma procedūru, un kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt kompensāciju.

7.   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā Kopienas struktūras izsludinātos uzaicinājumos uz konkursu nosaka, ka tā var atlikt procedūru un var veikt jebkādus nepieciešamos pasākumus, tostarp procedūras anulēšanu saskaņā ar minētajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.

Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā līgumos, kurus Kopienas struktūra noslēdz ar uzņēmējiem, nosaka, ka tā var veikt minētajā pantā paredzētos pasākumus saskaņā ar tajā noteiktajiem nosacījumiem.

| 35) | Iekļauj šādu VA un VB sadaļu:
  “VA   SADAĻA
  PROJEKTI, KURIEM IR BŪTISKA IETEKME UZ BUDŽETU
  74.a pants
  Valde iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt tās administratīvā budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, ēku noma vai iegāde. Valde par šādiem projektiem informē Komisiju.
  Ja kāda budžeta lēmējinstitūcija paredz sniegt atzinumu, tā attiecīgo Kopienas struktūru informē par šādu ieceri divu nedēļu laikā no brīža, kad saņemta informācija par projektu. Ja atbildes nav, Kopienas struktūra var veikt plānoto darbību.
  Šo atzinumu nosūta Kopienas struktūrai četru nedēļu laikā no informēšanas brīža saskaņā ar otro daļu.
  VB   SADAĻA
  EKSPERTI
  74.b pants
  Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu. Šiem ekspertiem maksā noteiktu summu par Kopienas struktūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Kopienas iestāde var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Kopienas struktūras.”. |
| --- | --- |

35)

Iekļauj šādu VA un VB sadaļu:

“VA   SADAĻA

PROJEKTI, KURIEM IR BŪTISKA IETEKME UZ BUDŽETU

74.a pants

Valde iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt tās administratīvā budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, ēku noma vai iegāde. Valde par šādiem projektiem informē Komisiju.

Ja kāda budžeta lēmējinstitūcija paredz sniegt atzinumu, tā attiecīgo Kopienas struktūru informē par šādu ieceri divu nedēļu laikā no brīža, kad saņemta informācija par projektu. Ja atbildes nav, Kopienas struktūra var veikt plānoto darbību.

Šo atzinumu nosūta Kopienas struktūrai četru nedēļu laikā no informēšanas brīža saskaņā ar otro daļu.

VB   SADAĻA

EKSPERTI

74.b pants

Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu. Šiem ekspertiem maksā noteiktu summu par Kopienas struktūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Kopienas iestāde var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Kopienas struktūras.”.

| 36) | Regulas 75. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “75. pants
  1.   Ja Kopienas struktūra var piešķirt dotācijas atbilstīgi izveides aktam vai Komisijas deleģētām pilnvarām saskaņā ar vispārējās Finanšu regula 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, piemēro vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 attiecīgos noteikumus atbilstīgi šā panta 2. un 3. punktam.
  2.   Par dotācijām noslēdz rakstiskus līgumus starp Kopienas struktūru un saņēmēju.
  3.   Vispārējās Finanšu regulas 119. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā Kopienas struktūras noslēgtajos dotāciju līgumos nosaka, ka tā var atlikt, samazināt vai izbeigt dotāciju Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 183. pantā paredzētajos gadījumos pēc tam, kad saņēmējam ir bijusi dota iespēja izteikt apsvērumus.”. |
| --- | --- |

36)

Regulas 75. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“75. pants

1.   Ja Kopienas struktūra var piešķirt dotācijas atbilstīgi izveides aktam vai Komisijas deleģētām pilnvarām saskaņā ar vispārējās Finanšu regula 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, piemēro vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 attiecīgos noteikumus atbilstīgi šā panta 2. un 3. punktam.

2.   Par dotācijām noslēdz rakstiskus līgumus starp Kopienas struktūru un saņēmēju.

3.   Vispārējās Finanšu regulas 119. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā Kopienas struktūras noslēgtajos dotāciju līgumos nosaka, ka tā var atlikt, samazināt vai izbeigt dotāciju Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 183. pantā paredzētajos gadījumos pēc tam, kad saņēmējam ir bijusi dota iespēja izteikt apsvērumus.”.

| 37) | Regulas 76. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Kopienas struktūras pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā. Pārskatā, inter alia, sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanu kopā ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā.”. |
| --- | --- |

37)

Regulas 76. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Kopienas struktūras pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā. Pārskatā, inter alia, sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanu kopā ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā.”.

| 38) | Regulas 82. un 83. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “82. pants
  Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, kas minēts šīs regulas 76. pantā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.
  Grāmatvedis nosūta pārskatu par budžeta un finanšu vadību Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.
  83. pants
  1.   Revīzijas palāta saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. panta 1. punktu vēlākais līdz nākamā gada 15. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem.
  2.   Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem.
  3.   Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus kopā ar valdes atzinumu vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam.
  4.   Kopienas struktūras galīgos pārskatus konsolidētus ar Komisijas pārskatiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.
  5.   Direktors iesniedz Revīzijas palātai atbildi uz apsvērumiem, kas izteikti par gada pārskatu, vēlākais līdz nākamā gada 30. septembrim. Kopienas struktūras atbildi vienlaicīgi nosūta arī Komisijai.”. |
| --- | --- |

38)

Regulas 82. un 83. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“82. pants

Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, kas minēts šīs regulas 76. pantā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.

Grāmatvedis nosūta pārskatu par budžeta un finanšu vadību Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.

83. pants

1.   Revīzijas palāta saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. panta 1. punktu vēlākais līdz nākamā gada 15. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem.

2.   Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem.

3.   Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus kopā ar valdes atzinumu vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam.

4.   Kopienas struktūras galīgos pārskatus konsolidētus ar Komisijas pārskatiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.

5.   Direktors iesniedz Revīzijas palātai atbildi uz apsvērumiem, kas izteikti par gada pārskatu, vēlākais līdz nākamā gada 30. septembrim. Kopienas struktūras atbildi vienlaicīgi nosūta arī Komisijai.”.

| 39) | Regulas 94. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “94. pants
  1.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz N+2 gada 15. maijam, ja izveides aktā nav paredzēts citādi, apstiprina direktoram N gada budžeta izpildi. Direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kuri iekļauti rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par izpildi.
  2.   Ja nav iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.
  3.   Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, direktors sadarbībā ar valdi veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu.”. |
| --- | --- |

39)

Regulas 94. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“94. pants

1.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz N+2 gada 15. maijam, ja izveides aktā nav paredzēts citādi, apstiprina direktoram N gada budžeta izpildi. Direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kuri iekļauti rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par izpildi.

2.   Ja nav iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.

3.   Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, direktors sadarbībā ar valdi veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu.”.

| 40) | Regulas 97. pantu svītro. |
| --- | --- |

40)

Regulas 97. pantu svītro.

| 41) | Regulas 99. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “99. pants
  Valde pēc direktora priekšlikuma, cik nepieciešams, ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu pieņem sīki izstrādātus noteikumus Kopienas struktūras Finanšu noteikumu izpildei.”. |
| --- | --- |

41)

Regulas 99. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“99. pants

Valde pēc direktora priekšlikuma, cik nepieciešams, ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu pieņem sīki izstrādātus noteikumus Kopienas struktūras Finanšu noteikumu izpildei.”.

2. pants

Ikviena struktūra, kas minēta vispārējās Finanšu regulas 185. pantā, groza savus finanšu noteikumus vēlākais līdz 2009. gada 10. janvārim.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

1

(2)  OV C 23, 28.1.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

4

(5)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.).

5

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”.

6

(7)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.”.

7

(8)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.”.

8

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 653/2008

(2008. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši minētās regulas 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006 vai Komisijas 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1832/2006, ar ko nosaka pārejas pasākumus cukura nozarē sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (3), kompetentajai iestādei laikā no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam tika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas ir vienāds vai lielāks par apjomu, kas pieejams saskaņā ar sērijas numuru 09.4340 (2007–2008). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006 vai Komisijas 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1832/2006, ar ko nosaka pārejas pasākumus cukura nozarē sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (3), kompetentajai iestādei laikā no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam tika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas ir vienāds vai lielāks par apjomu, kas pieejams saskaņā ar sērijas numuru 09.4340 (2007–2008).

| (2) | Šādā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķiršanas koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jāinformē dalībvalstis par to, ka ir sasniegta attiecīgā robeža, |
| --- | --- |

(2)

Šādā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķiršanas koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jāinformē dalībvalstis par to, ka ir sasniegta attiecīgā robeža,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ņemot vērā ievešanas atļauju pieteikumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1832/2006 5. pantu iesniegti no 2008. gada 30. jūnija līdz 4. jūlijam, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzuma ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 371/2007 (OV L 92, 3.4.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 354, 14.12.2006., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK preferences cukurs – Indija

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV sadaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokrātiskā Republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gviāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 24,6827 | Sasniegts |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa-Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Demokrātiskā Republika

—

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gviāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

24,6827

Sasniegts

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa-Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

0

Sasniegts

ĀKK preferences cukurs – Indija

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV sadaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokrātiskā Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gviāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa-Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Demokrātiskā Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gviāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa-Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V sadaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4315

Indija

100

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI sadaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII sadaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija, Melnkalne un Kosova | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija, Melnkalne un Kosova

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Īpaša un rūpnieciska ieveduma cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII sadaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Veids | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | — | |

Sērijas numurs

Veids

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

—

Cukura imports saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 1832/2006 1. nodaļas 2. iedaļa

2007./2008. tirdzniecības gads

| Kārtas numurs | Veids | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008 | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 0 | Sasniegts |

Kārtas numurs

Veids

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 30.6.2008-4.7.2008

Limits

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

0

Sasniegts

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/39

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 3. jūnijs),

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/694/EK par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā

(2008/560/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2005/694/EK (1) pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Itālijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka gan 2003., gan 2004. gadā valsts kopbudžeta deficīts pārsniedza atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP, tomēr paliekot tuvu tai, savukārt valsts kopējais parāds abos gados saglabājās aptuveni 106–107 % apmērā no IKP – nepārprotami virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t. i., 60 % no IKP –, un pēdējos gados tas nav samazinājies pietiekami ātri. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2005/694/EK (1) pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Itālijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka gan 2003., gan 2004. gadā valsts kopbudžeta deficīts pārsniedza atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP, tomēr paliekot tuvu tai, savukārt valsts kopējais parāds abos gados saglabājās aptuveni 106–107 % apmērā no IKP – nepārprotami virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t. i., 60 % no IKP –, un pēdējos gados tas nav samazinājies pietiekami ātri.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu (2), 3. panta 4. punktu Padome 2005. gada 28. jūlijā pēc Komisijas ieteikuma pieņēma Itālijai adresētu ieteikumu, lai pārmērīgā budžeta deficīta situāciju novērstu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu (2), 3. panta 4. punktu Padome 2005. gada 28. jūlijā pēc Komisijas ieteikuma pieņēma Itālijai adresētu ieteikumu, lai pārmērīgā budžeta deficīta situāciju novērstu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

| (4) | Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3) divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3) divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam sniegtajiem datiem pēc Itālijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. aprīlim un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | valsts kopbudžeta deficīts pēc pieauguma no 3,5 % no IKP 2004. gadā līdz 4,2 % no IKP 2005. gadā tika samazināts līdz 3,4 % no IKP 2006. gadā un visbeidzot līdz 1,9 % no IKP 2007. gadā, kas ir zem budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP. Atskaitot vienreizēju pasākumu ietekmi uz budžetu, tā deficīts 2007. gadā būtu 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim – 2,8 % no IKP, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam sniegtajiem datiem pēc Itālijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. aprīlim un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

valsts kopbudžeta deficīts pēc pieauguma no 3,5 % no IKP 2004. gadā līdz 4,2 % no IKP 2005. gadā tika samazināts līdz 3,4 % no IKP 2006. gadā un visbeidzot līdz 1,9 % no IKP 2007. gadā, kas ir zem budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP. Atskaitot vienreizēju pasākumu ietekmi uz budžetu, tā deficīts 2007. gadā būtu 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim – 2,8 % no IKP,

| — | korekciju veicināja pastāvīgs nodokļu ieņēmumu pieaugums 2006.–2007. gadā, kas ievērojami pārsniedza prognozes. Tas galvenokārt panākts pieņemto pasākumu lielākas nekā prognozēts efektivitātes un nedaudz lielākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes rezultātā. Aplēsts, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pēc lēstās pasliktināšanās par procentpunktiem no IKP 2005. gadā uzlabojās par 1 un 1 procentpunktiem no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

korekciju veicināja pastāvīgs nodokļu ieņēmumu pieaugums 2006.–2007. gadā, kas ievērojami pārsniedza prognozes. Tas galvenokārt panākts pieņemto pasākumu lielākas nekā prognozēts efektivitātes un nedaudz lielākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes rezultātā. Aplēsts, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pēc lēstās pasliktināšanās par Formula procentpunktiem no IKP 2005. gadā uzlabojās par 1Formula un 1Formula procentpunktiem no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā,

| — | attiecībā uz 2008. gadu 2008. gada pavasara prognoze paredz budžeta deficīta pieaugumu līdz 2,3 % no IKP, ietverot vienreizējus ieņēmumus no nekustamā īpašuma pārdošanas 0,1 % apmērā no IKP. Prognozēto budžeta bilances pasliktināšanos veicinās gan kārtējo primāro izdevumu un IKP attiecības pieaugums, gan zemāki pārskata perioda nodokļi. To daļēji kompensē prognozētais kapitālizdevumu samazinājums, kas atspoguļo ievērojamus vienreizējos izdevumus, kas radušies 2007. gadā. Lai gan deficīta prognozes 2,3 % apmērā no IKP tikai nedaudz pārsniedz 2007. gada novembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto oficiālo budžeta deficīta mērķi – 2,2 % no IKP, šis mērķa rādītājs tika prognozēts, pamatojoties uz 2007. gadā lēsto budžeta deficīta rezultātu, kas bija daudz lielāks nekā paziņotais rezultāts. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, pavasara prognozēs 2009. gadam paredzētais budžeta deficīts ir 2,4 % no IKP. Tas nozīmē, ka budžeta deficīts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināts zem atsauces vērtības – 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2008. gadu 2008. gada pavasara prognoze paredz budžeta deficīta pieaugumu līdz 2,3 % no IKP, ietverot vienreizējus ieņēmumus no nekustamā īpašuma pārdošanas 0,1 % apmērā no IKP. Prognozēto budžeta bilances pasliktināšanos veicinās gan kārtējo primāro izdevumu un IKP attiecības pieaugums, gan zemāki pārskata perioda nodokļi. To daļēji kompensē prognozētais kapitālizdevumu samazinājums, kas atspoguļo ievērojamus vienreizējos izdevumus, kas radušies 2007. gadā. Lai gan deficīta prognozes 2,3 % apmērā no IKP tikai nedaudz pārsniedz 2007. gada novembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto oficiālo budžeta deficīta mērķi – 2,2 % no IKP, šis mērķa rādītājs tika prognozēts, pamatojoties uz 2007. gadā lēsto budžeta deficīta rezultātu, kas bija daudz lielāks nekā paziņotais rezultāts. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, pavasara prognozēs 2009. gadam paredzētais budžeta deficīts ir 2,4 % no IKP. Tas nozīmē, ka budžeta deficīts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināts zem atsauces vērtības – 3 % no IKP,

| — | tomēr tiek prognozēta strukturālās bilances pasliktināšanās par vairāk nekā procentpunktiem no IKP 2008. gadā un, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, uzlabošanās par procentpunktiem – 2009. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību virzīties uz budžeta vidējā termiņa mērķi (VTM) – stāvokli, kurā Itālijai ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, |
| --- | --- |

—

tomēr tiek prognozēta strukturālās bilances pasliktināšanās par vairāk nekā Formula procentpunktiem no IKP 2008. gadā un, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, uzlabošanās par Formula procentpunktiem – 2009. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību virzīties uz budžeta vidējā termiņa mērķi (VTM) – stāvokli, kurā Itālijai ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē,

| — | pēc desmit gadu ilgušas samazināšanās nedaudz zem 104 % no IKP 2004. gadā (no vairāk nekā 121 % no IKP 1994. gadā) valsts parāda attiecība pieauga par diviem procentpunktiem 2005. gadā un vēl par 0,6 procentpunktiem 2006. gadā, sasniedzot 106,5 % no IKP. Parāda attiecība atkal samazinājās līdz 104 % no IKP 2007. gadā. Parāda attiecības attīstību ievērojami ietekmēja parādu palielinoša pagaidu finanšu operācija, t. i., likvīdo aktīvu uzkrāšana 2006. gadā, un tās atcelšana 2007. gadā. Bez šīs operācijas parāda attiecība 2006. gadā saglabātos visumā stabila, atspoguļojot primārā pārpalikuma uzlabojumu atbilstīgi Padomes ieteikumam. Saskaņā ar Komisijas 2008. gada pavasara prognozi un pieņēmumu par nemainīgu politiku paredzams, ka līdz 2009. gadam parāda attiecība kritīsies līdz aptuveni 102,5 %. Kamēr parāda attiecība Itālijā joprojām saglabājas augsta un nepārprotami pārsniedz atsauces vērtību, var uzskatīt, ka 2007. gadā tā samazināta atbilstīgi pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai. |
| --- | --- |

—

pēc desmit gadu ilgušas samazināšanās nedaudz zem 104 % no IKP 2004. gadā (no vairāk nekā 121 % no IKP 1994. gadā) valsts parāda attiecība pieauga par diviem procentpunktiem 2005. gadā un vēl par 0,6 procentpunktiem 2006. gadā, sasniedzot 106,5 % no IKP. Parāda attiecība atkal samazinājās līdz 104 % no IKP 2007. gadā. Parāda attiecības attīstību ievērojami ietekmēja parādu palielinoša pagaidu finanšu operācija, t. i., likvīdo aktīvu uzkrāšana 2006. gadā, un tās atcelšana 2007. gadā. Bez šīs operācijas parāda attiecība 2006. gadā saglabātos visumā stabila, atspoguļojot primārā pārpalikuma uzlabojumu atbilstīgi Padomes ieteikumam. Saskaņā ar Komisijas 2008. gada pavasara prognozi un pieņēmumu par nemainīgu politiku paredzams, ka līdz 2009. gadam parāda attiecība kritīsies līdz aptuveni 102,5 %. Kamēr parāda attiecība Itālijā joprojām saglabājas augsta un nepārprotami pārsniedz atsauces vērtību, var uzskatīt, ka 2007. gadā tā samazināta atbilstīgi pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai.

| (6) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Itālijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/694/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(6)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Itālijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/694/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Itālijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/694/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 266, 11.10.2005., 57. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

3

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/41

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 3. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2005/730/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Portugālē

(2008/561/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2005/730/EK (1), pamatojoties uz Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika noteikts, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības deficīts 2005. gadā plānots 6,2 % apmērā no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības kopējais parāds paredzams 66,5 % apmērā no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2005/730/EK (1), pamatojoties uz Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika noteikts, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības deficīts 2005. gadā plānots 6,2 % apmērā no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības kopējais parāds paredzams 66,5 % apmērā no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2005. gada 20. septembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Portugālei adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2008. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2005. gada 20. septembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Portugālei adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2008. gadam. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

| (4) | Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3), divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3), divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu sniegtajiem datiem pēc Portugāles līdz 2008. gada 1. aprīlim paziņotās informācijas un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | vispārējās valdības deficīts ir samazinājies no 6,1 % no IKP 2005. gadā līdz 3,9 % no IKP 2006. gadā un 2,6 % no IKP 2007. gadā, tādējādi vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa kļūstot zemāks par deficīta atsauces vērtību – 3 % no IKP. Tas ir tuvu mērķim par 3 % no IKP, kas bija noteikts Portugāles stabilitātes programmas 2007. gada decembra atjauninājumā, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu sniegtajiem datiem pēc Portugāles līdz 2008. gada 1. aprīlim paziņotās informācijas un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:

—

vispārējās valdības deficīts ir samazinājies no 6,1 % no IKP 2005. gadā līdz 3,9 % no IKP 2006. gadā un 2,6 % no IKP 2007. gadā, tādējādi vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa kļūstot zemāks par deficīta atsauces vērtību – 3 % no IKP. Tas ir tuvu mērķim par 3 % no IKP, kas bija noteikts Portugāles stabilitātes programmas 2007. gada decembra atjauninājumā,

| — | valsts budžeta bilances uzlabošanos veicināja gan valsts izdevumu attiecības pret IKP samazināšanās, gan ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanās. Izdevumu attiecība 2006. gadā samazinājās par 1 procentpunktiem no IKP un gandrīz procentpunktiem no IKP 2007. gadā. Līdztekus valsts ieņēmumu attiecība 2006. un 2007. gadā palielinājās par aptuveni procentpunktiem no IKP. Fiskālo konsolidāciju galvenokārt nodrošināja strukturālie pasākumi, taču neliela ietekme bija arī vienreizējam pasākumam 2007. gadā, kas deva 0,1 % no IKP. Strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojās par apmēram diviem procentpunktiem no IKP 2006. gadā un par vienu procentpunktu no IKP 2007. gadā, kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu samazināt strukturālo bilanci par 1,5 % no IKP 2006. gadā un par vismaz  % no IKP 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

valsts budžeta bilances uzlabošanos veicināja gan valsts izdevumu attiecības pret IKP samazināšanās, gan ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanās. Izdevumu attiecība 2006. gadā samazinājās par 1Formula procentpunktiem no IKP un gandrīz Formula procentpunktiem no IKP 2007. gadā. Līdztekus valsts ieņēmumu attiecība 2006. un 2007. gadā palielinājās par aptuveni Formula procentpunktiem no IKP. Fiskālo konsolidāciju galvenokārt nodrošināja strukturālie pasākumi, taču neliela ietekme bija arī vienreizējam pasākumam 2007. gadā, kas deva 0,1 % no IKP. Strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojās par apmēram diviem procentpunktiem no IKP 2006. gadā un par vienu procentpunktu no IKP 2007. gadā, kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu samazināt strukturālo bilanci par 1,5 % no IKP 2006. gadā un par vismaz Formula % no IKP 2007. gadā,

| — | attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēs paredzēts, ka deficīts tiks vēl vairāk samazināts, sasniedzot 2,2 % no IKP, ko galvenokārt nodrošinās zināmi papildu ieņēmumi, budžeta izpildes gaitā 0,2 % no IKP gūstot no vienreizēja deficītu samazinoša pasākuma. Tas kopumā atbilst oficiālajiem budžeta deficīta mērķiem – 2,4 % no IKP, kā noteikts Portugāles stabilitātes programmas 2007. gada decembra atjauninājumā, un pārskatītajam mērķim 2,2 % no IKP, ko Portugāles iestādes paziņoja 2008. gada marta beigās. Attiecībā uz 2009. gadu pavasara prognozēs paredzēts, ka valsts budžeta deficīts būs 2,6 % no IKP, ja politika nemainīsies. Tas liecina par to, ka budžeta deficīta samazināšana zem robežlieluma – 3 % no IKP – ir notikusi ticamā un ilgtspējīgā veidā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēs paredzēts, ka deficīts tiks vēl vairāk samazināts, sasniedzot 2,2 % no IKP, ko galvenokārt nodrošinās zināmi papildu ieņēmumi, budžeta izpildes gaitā 0,2 % no IKP gūstot no vienreizēja deficītu samazinoša pasākuma. Tas kopumā atbilst oficiālajiem budžeta deficīta mērķiem – 2,4 % no IKP, kā noteikts Portugāles stabilitātes programmas 2007. gada decembra atjauninājumā, un pārskatītajam mērķim 2,2 % no IKP, ko Portugāles iestādes paziņoja 2008. gada marta beigās. Attiecībā uz 2009. gadu pavasara prognozēs paredzēts, ka valsts budžeta deficīts būs 2,6 % no IKP, ja politika nemainīsies. Tas liecina par to, ka budžeta deficīta samazināšana zem robežlieluma – 3 % no IKP – ir notikusi ticamā un ilgtspējīgā veidā,

| — | tomēr paredzams, ka strukturālā bilance 2008. gadā uzlabosies par aptuveni procentpunktiem no IKP un, ja politika nemainīsies, sagaidāms, ka 2009. gadā tā pasliktināsies par procentpunktiem no IKP. Tas jāskata kopsakarā ar nepieciešamību virzīties uz budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kas attiecībā uz Portugāli ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP, |
| --- | --- |

—

tomēr paredzams, ka strukturālā bilance 2008. gadā uzlabosies par aptuveni Formula procentpunktiem no IKP un, ja politika nemainīsies, sagaidāms, ka 2009. gadā tā pasliktināsies par Formula procentpunktiem no IKP. Tas jāskata kopsakarā ar nepieciešamību virzīties uz budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kas attiecībā uz Portugāli ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP,

| — | valsts parāds ir samazinājies no 64,7 % no IKP 2006. gadā līdz 63,6 % no IKP 2007. gadā. Ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara ekonomiskajās prognozēs paredzēto zemo IKP pieaugumu un joprojām salīdzinoši lielo valsts budžeta deficītu, sagaidāms, ka 2009. gadā valsts parāds būs aptuveni 64 % no IKP. |
| --- | --- |

—

valsts parāds ir samazinājies no 64,7 % no IKP 2006. gadā līdz 63,6 % no IKP 2007. gadā. Ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara ekonomiskajās prognozēs paredzēto zemo IKP pieaugumu un joprojām salīdzinoši lielo valsts budžeta deficītu, sagaidāms, ka 2009. gadā valsts parāds būs aptuveni 64Formula % no IKP.

| (6) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/730/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(6)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/730/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/730/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 274, 20.10.2005., 91. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

3

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/43

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 3. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2005/182/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Slovākijā

(2008/562/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2005/182/EK (1), pamatojoties uz Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika noteikts, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka valsts kopbudžeta deficīts 2003. gadā bijis 3,6 % apmērā no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2005/182/EK (1), pamatojoties uz Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika noteikts, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka valsts kopbudžeta deficīts 2003. gadā bijis 3,6 % apmērā no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 5. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Slovākijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 5. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Slovākijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai jāatceļ savs lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai jāatceļ savs lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu.

| (4) | Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3), divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3), divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu sniegtajiem datiem pēc Slovākijas līdz 2008. gada 1. aprīlim paziņotās informācijas un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | ņemot vērā datu pārskatīšanu pēc tam, kad Padome 2004. gadā bija pieņēmusi lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu, valsts kopbudžeta deficīts 2003.–2005. gadā bija zemāks par 3 % no IKP. Pēc tam, kad tas 2006. gadā palielinājās līdz 3,6 % no IKP, 2007. gadā tas tika samazināts līdz 2,2 %, t. i., zem budžeta deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP. Tas ir tuvu konverģences programmas 2006. gada decembra atjauninājumā noteiktajam mērķim – 2,9 % no IKP, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu sniegtajiem datiem pēc Slovākijas līdz 2008. gada 1. aprīlim paziņotās informācijas un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:

—

ņemot vērā datu pārskatīšanu pēc tam, kad Padome 2004. gadā bija pieņēmusi lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu, valsts kopbudžeta deficīts 2003.–2005. gadā bija zemāks par 3 % no IKP. Pēc tam, kad tas 2006. gadā palielinājās līdz 3,6 % no IKP, 2007. gadā tas tika samazināts līdz 2,2 %, t. i., zem budžeta deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP. Tas ir tuvu konverģences programmas 2006. gada decembra atjauninājumā noteiktajam mērķim – 2,9 % no IKP,

| — | fiskālo konsolidāciju veicināja sparīgais IKP, nodarbinātības un ieņēmumu pieaugums, kura rezultātā izdevumu attiecība pret IKP kritās straujāk nekā ieņēmumu attiecība pret IKP. Izdevumu un IKP attiecības mazināšanos sekmēja arī izdevumu iegrožošana un izdevumu reformas, piemēram, ievērojama sociālo pabalstu ierobežošana. Neraugoties uz to, cikliskais uzplaukums un strukturālo reformu radītais papildu pieaugums netika pilnībā izmantots, lai panāktu fiskālo konsolidāciju. Līdz ar to tiek lēsts, ka strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) palielinājās no aptuveni 1 % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 3 % no IKP 2006. gadā, bet pēc tam samazinājās līdz aptuveni 2 % no IKP 2007. gadā. Tomēr strukturālā stāvokļa pasliktināšanos daļēji noteica otrā, fondētā pensiju līmeņa ieviešana 2005. gadā – tiek lēsts, ka pārvedumi uz šā līmeņa shēmām palielinājās no 0,8 % no IKP 2005. gadā līdz 1,2 % un 1,3 % no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Turklāt cigaretēm piemērojamo nodokļu palielināšana, pirms kuras dažādos izplatīšanas ķēdes posmos tika veidoti ievērojami cigarešu krājumi, izraisīja ievērojamas nodokļu ieņēmumu svārstības – 2003., 2005. un 2007. gadā tika iekasēti papildu nodokļu ieņēmumi, kam sekoja līdzvērtīgs ieņēmumu iztrūkums nākamajos gados, |
| --- | --- |

—

fiskālo konsolidāciju veicināja sparīgais IKP, nodarbinātības un ieņēmumu pieaugums, kura rezultātā izdevumu attiecība pret IKP kritās straujāk nekā ieņēmumu attiecība pret IKP. Izdevumu un IKP attiecības mazināšanos sekmēja arī izdevumu iegrožošana un izdevumu reformas, piemēram, ievērojama sociālo pabalstu ierobežošana. Neraugoties uz to, cikliskais uzplaukums un strukturālo reformu radītais papildu pieaugums netika pilnībā izmantots, lai panāktu fiskālo konsolidāciju. Līdz ar to tiek lēsts, ka strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) palielinājās no aptuveni 1Formula % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 3 % no IKP 2006. gadā, bet pēc tam samazinājās līdz aptuveni 2Formula % no IKP 2007. gadā. Tomēr strukturālā stāvokļa pasliktināšanos daļēji noteica otrā, fondētā pensiju līmeņa ieviešana 2005. gadā – tiek lēsts, ka pārvedumi uz šā līmeņa shēmām palielinājās no 0,8 % no IKP 2005. gadā līdz 1,2 % un 1,3 % no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Turklāt cigaretēm piemērojamo nodokļu palielināšana, pirms kuras dažādos izplatīšanas ķēdes posmos tika veidoti ievērojami cigarešu krājumi, izraisīja ievērojamas nodokļu ieņēmumu svārstības – 2003., 2005. un 2007. gadā tika iekasēti papildu nodokļu ieņēmumi, kam sekoja līdzvērtīgs ieņēmumu iztrūkums nākamajos gados,

| — | attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēs paredzēts, ka kopējais deficīts tiks vēl vairāk samazināts, sasniedzot 2,0 % no IKP, ko galvenokārt nodrošinās joprojām spēcīgās izaugsmes perspektīvas un atsevišķi ieņēmumu palielināšanas pasākumi, piemēram, uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzu paplašināšana un sociālo iemaksu maksimālā robežlieluma paaugstināšana. Tas atbilst oficiālajam 2008. gada februārī izvirzītajam budžeta deficīta mērķim – 2,0 % no IKP. Attiecībā uz 2009. gadu pavasara prognozēs paredzēts, ka, ja politika nemainīsies, deficīts pieaugs līdz 2,3 % no IKP. Tas liecina, ka budžeta deficīta samazināšana zem atsauces vērtības – 3 % no IKP – ir notikusi ticami un noturīgi, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēs paredzēts, ka kopējais deficīts tiks vēl vairāk samazināts, sasniedzot 2,0 % no IKP, ko galvenokārt nodrošinās joprojām spēcīgās izaugsmes perspektīvas un atsevišķi ieņēmumu palielināšanas pasākumi, piemēram, uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzu paplašināšana un sociālo iemaksu maksimālā robežlieluma paaugstināšana. Tas atbilst oficiālajam 2008. gada februārī izvirzītajam budžeta deficīta mērķim – 2,0 % no IKP. Attiecībā uz 2009. gadu pavasara prognozēs paredzēts, ka, ja politika nemainīsies, deficīts pieaugs līdz 2,3 % no IKP. Tas liecina, ka budžeta deficīta samazināšana zem atsauces vērtības – 3 % no IKP – ir notikusi ticami un noturīgi,

| — | neskatoties uz to, paredzams, ka strukturālā bilance 2008. gadā pasliktināsies par aptuveni procentpunktiem no IKP un, ja politika nemainīsies, arī 2009. gadā pasliktināsies par aptuveni procentpunktiem. Tas jāskata kopsakarā ar nepieciešamību virzīties uz budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), kas attiecībā uz Slovākiju ir strukturālais deficīts mazliet zem 1 % no IKP, |
| --- | --- |

—

neskatoties uz to, paredzams, ka strukturālā bilance 2008. gadā pasliktināsies par aptuveni Formula procentpunktiem no IKP un, ja politika nemainīsies, arī 2009. gadā pasliktināsies par aptuveni Formula procentpunktiem. Tas jāskata kopsakarā ar nepieciešamību virzīties uz budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), kas attiecībā uz Slovākiju ir strukturālais deficīts mazliet zem 1 % no IKP,

| — | valsts parāds joprojām ir ievērojami mazāks par atsauces vērtību – 60 % no IKP. Tas ir samazinājies no 42,4 % no IKP 2003. gadā līdz 29,4 % 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība prognožu periodā pārsvarā saglabāsies stabila (ja politika nemainīsies). |
| --- | --- |

—

valsts parāds joprojām ir ievērojami mazāks par atsauces vērtību – 60 % no IKP. Tas ir samazinājies no 42,4 % no IKP 2003. gadā līdz 29,4 % 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība prognožu periodā pārsvarā saglabāsies stabila (ja politika nemainīsies).

| (6) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovākijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/182/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(6)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovākijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/182/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovākijā ir novērsts.

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums 2005/182/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 62, 9.3.2005., 16. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

3

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/45

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 3. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas Republikā

(2008/563/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2005/185/EK (1) pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Čehijas Republikā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bijis 12,9 % no IKP (5,9 % no IKP, atskaitot nozīmīgu vienreizēju operāciju, kas saistīta ar aprēķinātajām valsts garantijām), kas ievērojami pārsniedz Līguma atsauces vērtību – 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2005/185/EK (1) pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Čehijas Republikā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bijis 12,9 % no IKP (5,9 % no IKP, atskaitot nozīmīgu vienreizēju operāciju, kas saistīta ar aprēķinātajām valsts garantijām), kas ievērojami pārsniedz Līguma atsauces vērtību – 3 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu (2), Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Čehijai adresētu ieteikumu pārmērīgā budžeta deficīta situācijas novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu (2), Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Čehijai adresētu ieteikumu pārmērīgā budžeta deficīta situācijas novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Ņemot vērā prognozes par ievērojamām novirzēm budžeta izpildē 2007. gadā un budžeta deficīta saglabāšanos virs atsauces vērtības 2008. gadā, Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2007. gada 10. jūlijā pieņēma lēmumu, norādot, ka Čehijas veiktie pasākumi nav pietiekami, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu līdz noteiktajam termiņam – 2008. gadam (3). Padome 2007. gada 10. oktobrī saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu nāca klajā ar jaunu ieteikumu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, aicinot Čehiju turpināt ierobežot budžeta pasliktināšanos 2007. gadā un vēlreiz apstiprinot, ka pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš vēlākais līdz 2008. gada beigām, nosakot Čehijas iestādēm efektīvas rīcības termiņu – 2008. gada 9. aprīli. Pamatojoties uz tajā laikā pieejamajām prognozēm, Padome aicināja Čehijas iestādes 2008. gadā nodrošināt strukturālās bilances (t. i., cikliski koriģētas bilances, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojumu par vismaz

   % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gadu. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

| (5) | Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji (4). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji (4).

| (6) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam sniegtajiem datiem pēc Čehijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. aprīlim un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | valsts kopbudžeta deficīts ir sarucis no 2,7 % no IKP 2006. gadā līdz 1,6 % 2007. gadā, tādējādi tas ir zem Līguma budžeta deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP pirms Padomes noteiktā termiņa. Tas atbilst 2007. gada marta konverģences programmas mērķim – 4 % no IKP, |
| --- | --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam sniegtajiem datiem pēc Čehijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. aprīlim un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:

—

valsts kopbudžeta deficīts ir sarucis no 2,7 % no IKP 2006. gadā līdz 1,6 % 2007. gadā, tādējādi tas ir zem Līguma budžeta deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP pirms Padomes noteiktā termiņa. Tas atbilst 2007. gada marta konverģences programmas mērķim – 4 % no IKP,

| — | lai gan negaidīti labas ekonomiskās izaugsmes rezultātā nodokļu ieņēmumi pārsniedza prognozes, budžeta deficīta samazināšanās 2007. gadā bija arī izdevumu ierobežošanas sekas, jo īpaši attiecībā uz valsts sektora darbinieku atlīdzību un starppatēriņu. Lielākā daļa izdevumu ietaupījumu ir pastāvīga rakstura. Uzlabojumi strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētā bilancē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 2007. gadā tiek lēsti nedaudz virs  % no IKP, |
| --- | --- |

—

lai gan negaidīti labas ekonomiskās izaugsmes rezultātā nodokļu ieņēmumi pārsniedza prognozes, budžeta deficīta samazināšanās 2007. gadā bija arī izdevumu ierobežošanas sekas, jo īpaši attiecībā uz valsts sektora darbinieku atlīdzību un starppatēriņu. Lielākā daļa izdevumu ietaupījumu ir pastāvīga rakstura. Uzlabojumi strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētā bilancē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 2007. gadā tiek lēsti nedaudz virs Formula % no IKP,

| — | 2008. gada pavasara prognozēs attiecībā uz 2008. gadu paredzēta budžeta deficīta turpmāka samazināšanās līdz 1,4 % no IKP, ko veicinās izdevumu taupīšanas papildu pasākumi, tiesiskā regulējuma pasākumi sociālo izdevumu samazināšanai un daļējas maksas par veselības aprūpes pakalpojumiem ieviešana. Prognozēts, ka ieņēmumi procentuālā izteiksmē no IKP vairāku 2008. gadā nodokļu jomā ieviestu pasākumu rezultātā saglabāsies visumā nemainīgi. Pavasara prognozes atbilst aprīļa fiskālajā paziņojumā norādītajam budžeta deficīta mērķim – 1,5 % no IKP. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, ko raksturo turpmāks izdevumu ierobežojums, pavasara prognozēs 2009. gadam paredzēts, ka budžeta deficīts turpinās rukt līdz 1,1 % no IKP. Tas norāda, ka budžeta deficīts pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazināts zem atsauces vērtības 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

2008. gada pavasara prognozēs attiecībā uz 2008. gadu paredzēta budžeta deficīta turpmāka samazināšanās līdz 1,4 % no IKP, ko veicinās izdevumu taupīšanas papildu pasākumi, tiesiskā regulējuma pasākumi sociālo izdevumu samazināšanai un daļējas maksas par veselības aprūpes pakalpojumiem ieviešana. Prognozēts, ka ieņēmumi procentuālā izteiksmē no IKP vairāku 2008. gadā nodokļu jomā ieviestu pasākumu rezultātā saglabāsies visumā nemainīgi. Pavasara prognozes atbilst aprīļa fiskālajā paziņojumā norādītajam budžeta deficīta mērķim – 1,5 % no IKP. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, ko raksturo turpmāks izdevumu ierobežojums, pavasara prognozēs 2009. gadam paredzēts, ka budžeta deficīts turpinās rukt līdz 1,1 % no IKP. Tas norāda, ka budžeta deficīts pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazināts zem atsauces vērtības 3 % no IKP,

| — | prognozēta strukturālās bilances uzlabošanās par procentpunktiem no IKP 2008. gadā un, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, ko raksturo turpmāks izdevumu ierobežojums arī 2009. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību paātrināt budžeta vidējā termiņa mērķa (VTM) – stāvokļa, kurā Čehijas strukturālais deficīts ir 1 % apmērā no IKP, – sasniegšanu, kā ieteikts Padomes atzinumā 2008. gada martā par 2007. gada novembra konverģences programmas atjauninājumu, |
| --- | --- |

—

prognozēta strukturālās bilances uzlabošanās par Formula procentpunktiem no IKP 2008. gadā un, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, ko raksturo turpmāks izdevumu ierobežojums arī 2009. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību paātrināt budžeta vidējā termiņa mērķa (VTM) – stāvokļa, kurā Čehijas strukturālais deficīts ir 1 % apmērā no IKP, – sasniegšanu, kā ieteikts Padomes atzinumā 2008. gada martā par 2007. gada novembra konverģences programmas atjauninājumu,

| — | valsts parāds saglabājas ievērojami zem Līguma atsauces vērtības – 60 % no IKP. Tas samazinājās no 29,4 % IKP 2006. gadā līdz 28,7 % no IKP 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība līdz 2009. gada beigām samazināsies zem 28 % no IKP (pamatojoties uz politikas nemainīguma pieņēmumu). |
| --- | --- |

—

valsts parāds saglabājas ievērojami zem Līguma atsauces vērtības – 60 % no IKP. Tas samazinājās no 29,4 % IKP 2006. gadā līdz 28,7 % no IKP 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība līdz 2009. gada beigām samazināsies zem 28 % no IKP (pamatojoties uz politikas nemainīguma pieņēmumu).

| (7) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Čehijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/185/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(7)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Čehijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2005/185/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Čehijas Republikā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/185/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  Lēmums 2007/640/EK (OV L 260, 5.10.2007., 13. lpp.).

3

(4)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

4

---

Komisija

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 30. jūnijs),

ar ko atļauj dalībvalstīm pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunajai darbīgajai vielai profoksidimam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3080)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/564/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Spānija 1998. gada martā no BASF AG saņēma pieteikumu iekļaut darbīgo vielu profoksidimu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu. Ar Komisijas Lēmumu 1999/43/EK (2) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Spānija 1998. gada martā no BASF AG saņēma pieteikumu iekļaut darbīgo vielu profoksidimu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu. Ar Komisijas Lēmumu 1999/43/EK (2) apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (2) | Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem, un īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, ņemot vērā minētajā direktīvā noteiktās prasības, dalībvalstis ne ilgāk kā uz trim gadiem varētu piešķirt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas. |
| --- | --- |

(2)

Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem, un īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, ņemot vērā minētajā direktīvā noteiktās prasības, dalībvalstis ne ilgāk kā uz trim gadiem varētu piešķirt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas.

| (3) | Šīs vielas iedarbība uz cilvēka veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja paredzētajiem izmantošanas veidiem. Ziņotāja dalībvalsts 2001. gada 28. martā iesniegusi Komisijai novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs vielas iedarbība uz cilvēka veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja paredzētajiem izmantošanas veidiem. Ziņotāja dalībvalsts 2001. gada 28. martā iesniegusi Komisijai novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Kad ziņotāja dalībvalsts bija iesniegusi novērtējuma ziņojuma projektu, tika konstatēts, ka no pieteikuma iesniedzēja jāpieprasa papildu informācija un ziņotājai dalībvalstij šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz savs novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta un šo novērtēšanu Direktīvā 91/414/EEK paredzētajā termiņā pabeigt nebūs iespējams. |
| --- | --- |

(4)

Kad ziņotāja dalībvalsts bija iesniegusi novērtējuma ziņojuma projektu, tika konstatēts, ka no pieteikuma iesniedzēja jāpieprasa papildu informācija un ziņotājai dalībvalstij šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz savs novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta un šo novērtēšanu Direktīvā 91/414/EEK paredzētajā termiņā pabeigt nebūs iespējams.

| (5) | Novērtēšanas gaitā līdz šim nav bijis iemesla bažām un neatliekamai rīcībai, tāpēc, lai dokumentācijas izskatīšanu varētu turpināt, jādod dalībvalstīm iespēja saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu par 24 mēnešiem pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir minētā darbīgā viela. Paredzams, ka novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas process, pieņemot lēmumu par profoksidima iespējamo iekļaušanu I pielikumā, tiks pabeigts 24 mēnešos. |
| --- | --- |

(5)

Novērtēšanas gaitā līdz šim nav bijis iemesla bažām un neatliekamai rīcībai, tāpēc, lai dokumentācijas izskatīšanu varētu turpināt, jādod dalībvalstīm iespēja saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu par 24 mēnešiem pagarināt termiņu pagaidu atļaujām, kas piešķirtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir minētā darbīgā viela. Paredzams, ka novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas process, pieņemot lēmumu par profoksidima iespējamo iekļaušanu I pielikumā, tiks pabeigts 24 mēnešos.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis uz laikposmu, kas nepārsniedz 24 mēnešus no šā lēmuma pieņemšanas dienas, var pagarināt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur profoksidimu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/45/EK (OV L 94, 5.4.2008., 21. lpp.).

1

(2)  OV L 14, 19.1.1999., 30. lpp.

2

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 30. jūnijs),

ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta sīkākai pārbaudei saistībā ar Paecilomyces fumosoroseus celma Fe 9901 un Trichoderma atroviride celma I-1237 iespējamo iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3114)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/565/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to Kopienas darbīgo vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to Kopienas darbīgo vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | FuturEco2005. gada 4. februārī Beļģijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgās vielas Paecilomyces fumosoroseus celmu Fe 9901, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. AGRAUXINE2007. gada 28. augustā Francijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par Trichoderma atroviride celmu I-1237 kopā ar pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

FuturEco2005. gada 4. februārī Beļģijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgās vielas Paecilomyces fumosoroseus celmu Fe 9901, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. AGRAUXINE2007. gada 28. augustā Francijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par Trichoderma atroviride celmu I-1237 kopā ar pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Beļģijas un Francijas iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu pieteikuma iesniedzējs pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un pārējām dalībvalstīm un informēja par to Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(3)

Beļģijas un Francijas iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu pieteikuma iesniedzējs pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un pārējām dalībvalstīm un informēja par to Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām attiecībā uz vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām attiecībā uz vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu.

| (5) | Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neierobežojot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, dokumentācija par šā lēmuma pielikumā norādītajām darbīgajām vielām, kura iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai panāktu minēto vielu iekļaušanu šīs direktīvas I pielikumā, principā atbilst direktīvas II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

Ņemot vērā piedāvātos izmantošanas veidus, attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur darbīgo vielu, dokumentācija atbilst arī minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

2. pants

Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā viena gada laikā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ziņotāja dalībvalsts veic sīkāku pārbaudi 1. pantā minētajā dokumentācijā un nosūta Komisijai pārbaudes secinājumus, pievienojot ieteikumu 1. pantā minētās darbīgās vielas iekļaut vai neiekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un iekļaušanas nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/45/EK (OV L 94, 5.4.2008., 21. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Darbīgā viela, uz ko attiecas šis lēmums

| Vispārpieņemts nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Pieteikuma iesniegšanas datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Paecilomyces fumosoroseus

  celms Fe 9901

  CIPAC Nr.: nepiemēro | FuturEco | 2005. gada 4. februāris | BE |
| Trichoderma atroviride

  celms I-1237

  CIPAC Nr.: nepiemēro | AGRAUXINE | 2007. gada 28. augusts | FR |

Vispārpieņemts nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma iesniegšanas datums

Ziņotāja dalībvalsts

Paecilomyces fumosoroseus

celms Fe 9901

CIPAC Nr.: nepiemēro

FuturEco

2005. gada 4. februāris

BE

Trichoderma atroviride

celms I-1237

CIPAC Nr.: nepiemēro

AGRAUXINE

2007. gada 28. augusts

FR

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 1. jūlijs),

ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo fosfāna un tiēnkarbazona iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3216)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/566/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to Kopienas darbīgo vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to Kopienas darbīgo vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | Uzņēmums S&A Service und Anwendungstechnik GmbH2007. gada 11. oktobrī Vācijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgo vielu fosfānu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Uzņēmums Bayer Crop Science2007. gada 13. aprīlī Apvienotās Karalistes iestādēm iesniedza dokumentāciju par tiēnkarbazonu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums S&A Service und Anwendungstechnik GmbH2007. gada 11. oktobrī Vācijas iestādēm iesniedza dokumentāciju par darbīgo vielu fosfānu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Uzņēmums Bayer Crop Science2007. gada 13. aprīlī Apvienotās Karalistes iestādēm iesniedza dokumentāciju par tiēnkarbazonu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Vācijas un Apvienotās Karalistes iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. Dokumentācija, kas iesniegta par vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu, atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma datu un informācijas prasībām. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu pieteikuma iesniedzēji pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un pārējām dalībvalstīm un informēja par to Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas un Apvienotās Karalistes iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. Dokumentācija, kas iesniegta par vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu, atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma datu un informācijas prasībām. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu pieteikuma iesniedzēji pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un pārējām dalībvalstīm un informēja par to Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un, vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un, vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām.

| (5) | Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, dokumentācija par šā lēmuma pielikumā norādītajām darbīgajām vielām, kura iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai panāktu to iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā, principā atbilst tās II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

Ņemot vērā piedāvātos izmantošanas veidus, vienam augu aizsardzības līdzeklim, kas satur darbīgo vielu, dokumentācija atbilst arī minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

2. pants

Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā viena gada laikā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ziņotāja dalībvalsts rūpīgi pārbauda 1. pantā minēto dokumentāciju un nosūta Komisijai pārbaudes secinājumus, pievienojot ieteikumu 1. pantā minētās darbīgās vielas iekļaut vai neiekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un iekļaušanas nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/45/EK (OV L 94, 5.4.2008., 21. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Darbīgā viela, uz ko attiecas šis lēmums

| Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Pieteikuma iesniegšanas datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Fosfāns

  CIPAC Nr. 127 | S&A Service und Anwendungstechnik GmbH | 2007. gada 11. oktobris | DE |
| Tiēnkarbazons

  CIPAC Nr. 797 | Bayer Crop Science AG | 2007. gada 13. aprīlis | UK |

Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma iesniegšanas datums

Ziņotāja dalībvalsts

Fosfāns

CIPAC Nr. 127

S&A Service und Anwendungstechnik GmbH

2007. gada 11. oktobris

DE

Tiēnkarbazons

CIPAC Nr. 797

Bayer Crop Science AG

2007. gada 13. aprīlis

UK

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 4. jūlijs)

par Kopienas finansiālo atbalstu OIE darbībām dzīvnieku labturības un dzīvnieku slimību uzraudzības un kategorizēšanas jomā 2008. gadā

(2008/567/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopiena var uzņemties vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām uzņemties veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī lai pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopiena var uzņemties vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām uzņemties veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī lai pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā vienā no piecām galvenajām darbības jomām konstatēta nepieciešamība turpināt atbalstīt un ierosināt turpmākas starptautiskās iniciatīvas, lai vairotu informētību un panāktu lielāku vienprātību dzīvnieku labturības jautājumā. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā vienā no piecām galvenajām darbības jomām konstatēta nepieciešamība turpināt atbalstīt un ierosināt turpmākas starptautiskās iniciatīvas, lai vairotu informētību un panāktu lielāku vienprātību dzīvnieku labturības jautājumā.

| (3) | Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) ir starpvaldību organizācija, kas atbild par dzīvnieku veselības uzlabošanu visa pasaulē. OIE 2005. gadā pieņēma dzīvnieku labturības pamatprincipus par dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes un jūras transportu, dzīvnieku nokaušanu lietošanai pārtikā un dzīvnieku humānu nogalināšanu, kontrolējot slimības. OIE plāno pilnveidot minētos pamatprincipus, pieņemt jaunus pamatprincipus un atbalstīt jau pieņemto pamatprincipu īstenošanu OIE dalībvalstīs, konkrēti, piedāvājot apmācību un ieteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) ir starpvaldību organizācija, kas atbild par dzīvnieku veselības uzlabošanu visa pasaulē. OIE 2005. gadā pieņēma dzīvnieku labturības pamatprincipus par dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes un jūras transportu, dzīvnieku nokaušanu lietošanai pārtikā un dzīvnieku humānu nogalināšanu, kontrolējot slimības. OIE plāno pilnveidot minētos pamatprincipus, pieņemt jaunus pamatprincipus un atbalstīt jau pieņemto pamatprincipu īstenošanu OIE dalībvalstīs, konkrēti, piedāvājot apmācību un ieteikumus.

| (4) | OIE paredzētie apmācības un saziņas pasākumi ir vajadzīgi, lai pilnveidotu spēkā esošos tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī lai visas dalībvalstis pilnveidotu veterināro izglītību un apmācību. Uzlabojumi trešās valstīs ir cieši saistīti ar Kopienas veterinārijas jomas tiesību aktu pilnveidošanu un nepieciešamību, lai šādi tiesību akti efektīvi sasniegtu nospraustos mērķus. Turklāt paredzētā apmācība un saziņas pasākumi atbilst vairākuma Eiropas iedzīvotāju vēlmei (2), lai dzīvnieku labturības nosacījumi valstīs, kas eksportē uz Kopienu, būtu līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Kopienā. Tādēļ Kopienai jāpalīdz finansēt minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

OIE paredzētie apmācības un saziņas pasākumi ir vajadzīgi, lai pilnveidotu spēkā esošos tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī lai visas dalībvalstis pilnveidotu veterināro izglītību un apmācību. Uzlabojumi trešās valstīs ir cieši saistīti ar Kopienas veterinārijas jomas tiesību aktu pilnveidošanu un nepieciešamību, lai šādi tiesību akti efektīvi sasniegtu nospraustos mērķus. Turklāt paredzētā apmācība un saziņas pasākumi atbilst vairākuma Eiropas iedzīvotāju vēlmei (2), lai dzīvnieku labturības nosacījumi valstīs, kas eksportē uz Kopienu, būtu līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Kopienā. Tādēļ Kopienai jāpalīdz finansēt minētos pasākumus.

| (5) | Otrās OIE vispasaules konferences par dzīvnieku labturību – “OIE standartu izmantošana” – mērķis ir atbalstīt OIE pamatprincipu īstenošanu visā pasaulē attiecībā uz lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes un jūras transportu, lauksaimniecības dzīvnieku nokaušanu lietošanai pārtikā un nogalināšanu, kontrolējot slimības. Konferences mērķis ir arī pievērst uzmanību dzīvnieku labturībai un rosināt veterinārārstus un veterināros dienestus uzņemties lielāku atbildību par dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

(5)

Otrās OIE vispasaules konferences par dzīvnieku labturību – “OIE standartu izmantošana” – mērķis ir atbalstīt OIE pamatprincipu īstenošanu visā pasaulē attiecībā uz lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes un jūras transportu, lauksaimniecības dzīvnieku nokaušanu lietošanai pārtikā un nogalināšanu, kontrolējot slimības. Konferences mērķis ir arī pievērst uzmanību dzīvnieku labturībai un rosināt veterinārārstus un veterināros dienestus uzņemties lielāku atbildību par dzīvnieku labturību.

| (6) | Otrā OIE vispasaules konference par dzīvnieku labturību var būtiski ietekmēt Kopienas veterinārijas jomas tiesību aktu izstrādi. Tās mērķi atbilst mērķiem, kas izklāstīti Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā. Tādēļ ir lietderīgi sniegt Kopienas finansiālu atbalstu OIE konferencei. |
| --- | --- |

(6)

Otrā OIE vispasaules konference par dzīvnieku labturību var būtiski ietekmēt Kopienas veterinārijas jomas tiesību aktu izstrādi. Tās mērķi atbilst mērķiem, kas izklāstīti Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā. Tādēļ ir lietderīgi sniegt Kopienas finansiālu atbalstu OIE konferencei.

| (7) | Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā (2007–2013) ES intervences noteikšana par prioritāti ir raksturota kā viens no pamatelementiem jaunajā stratēģijā dzīvnieku veselības jomā. Šajā kontekstā pētījums par dzīvnieku slimību uzraudzību un kategorizēšanu OIE sistēmā saskaņā ar vispasaules iniciatīvu dzīvnieku veselībai sniegs informāciju, kas palīdzēs kategorizēt dzīvnieku slimības un noteikt uzraudzības pasākumu prioritāti. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā (2007–2013) ES intervences noteikšana par prioritāti ir raksturota kā viens no pamatelementiem jaunajā stratēģijā dzīvnieku veselības jomā. Šajā kontekstā pētījums par dzīvnieku slimību uzraudzību un kategorizēšanu OIE sistēmā saskaņā ar vispasaules iniciatīvu dzīvnieku veselībai sniegs informāciju, kas palīdzēs kategorizēt dzīvnieku slimības un noteikt uzraudzības pasākumu prioritāti.

| (8) | OIE de facto ir monopols šajā jomā, kā minēts 168. panta 1. punkta c) apakšpunktā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3); tādējādi aicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(8)

OIE de facto ir monopols šajā jomā, kā minēts 168. panta 1. punkta c) apakšpunktā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3); tādējādi aicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ir apstiprināts Kopienas finansiālais atbalsts EUR 100 000 apmērā, kurš veido Kopienas līdzfinansējumu, kas nepārsniedz 65 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem, lai finansētu apmācības semināru par OIE dzīvnieku labturības pamatprincipu īstenošanu, ko organizē Pasaules dzīvnieku veselības organizācija (OIE).

2. pants

Ir apstiprināts Kopienas finansiālais atbalsts EUR 200 000 apmērā, kurš veido Kopienas līdzfinansējumu, kas nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem, lai finansētu otro OIE vispasaules konferenci “OIE standartu izmantošana”, ko organizē OIE 2008. gadā.

3. pants

Ir apstiprināts Kopienas finansiālais atbalsts EUR 200 000 apmērā, kurš veido Kopienas līdzfinansējumu, kas nepārsniedz 67 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem, lai 2008. gadā finansētu OIE pētījumu par dzīvnieku slimību uzraudzības un kategorizēšanas izmaksām.

4. pants

Finansiālo atbalstu, kas paredzēts 1., 2. un 3. pantā finansē no Eiropas Kopienu 2008. gada budžeta pozīcijas 17 04 02 01.

OIE saņems subsīdiju līgumu par 1., 2. un 3. pantā paredzēto finansiālo atbalstu bez aicinājuma iesniegt priekšlikumus, jo OIE ir starpvaldību organizācija dzīvnieku veselības uzlabošanai visā pasaulē un tai de facto ir monopols.

Briselē, 2008. gada 4. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  Eurobarometer speciālizlaidums Nr. 270, Attitudes of EU citizens towards Animal Welfare (ES iedzīvotāju viedoklis par dzīvnieku labturību), http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/survey/sp_barometer_aw_en.pdf, 32. lpp.

2

Eurobarometer

Attitudes of EU citizens towards Animal Welfare

(3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

3

Euratom

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/57

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 24. jūnijs)

par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

(2008/568/KĀDP)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (2) | Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, apsprieda ar Šveices Konfederāciju Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, apsprieda ar Šveices Konfederāciju Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (3) | Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2005. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. LUX

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Šveices Konfederāciju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Šveices Konfederācijai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un nodrošināt saviem pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni drošības telpā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka Šveices Konfederācija un ES ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas apspriedes un sadarbība vispārsvarīgos jautājumos drošības jomā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka tādēļ šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Šveices Konfederācijai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju;

APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām apspriedēm un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve Šveices Konfederācijas un ES rīcībā esošajai klasificētai informācijai un materiāliem, kā arī Šveices Konfederācijai un ES var būt nepieciešams apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem;

APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām apspriedēm un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve Šveices Konfederācijas un ES rīcībā esošajai klasificētai informācijai un materiāliem, kā arī Šveices Konfederācijai un ES var būt nepieciešams apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem;

APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un to apmaiņa prasa atbilstīgus drošības pasākumus,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Lai īstenotu mērķi visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz jebkādas formas klasificētu informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.

2. pants

Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kam ir piešķirta attiecīga drošības klasifikācija (turpmāk “klasificēta informācija”).

3. pants

Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).

4. pants

Katra Puse:

| a) | sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

a)

sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

| b) | nodrošina to, ka klasificēta informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi sniedzēja Puse. Saņēmēja Puse sargā un glabā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina to, ka klasificēta informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi sniedzēja Puse. Saņēmēja Puse sargā un glabā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

| c) | šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā; |
| --- | --- |

c)

šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā;

| d) | šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana. |
| --- | --- |

d)

šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

5. pants

1.   Saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “sniedzēja Puse”, otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.

2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar sniedzējas Puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.

3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz konkrētu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.

6. pants

Lai nodrošinātu, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro līdzvērtīgu aizsardzības līmeni, katrai Pusei un to struktūrām, kā noteikts 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un minimālajiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.

7. pants

1.   Puses nodrošina, ka visām personām, kurām dienesta pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, kas nodota vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas var dot tām šādu piekļuvi, ir atbilstīga drošības pielaide, pirms tām nodrošina piekļuvi šādai informācijai.

2.   Drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai drīkst nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā tās lojalitāti un uzticamību.

8. pants

Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums, un drošības jautājumiem, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko abpusēji saskaņotas savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu to drošības pasākumu efektivitāti attiecīgo iestāžu atbildības jomā, ko nosaka saskaņā ar 11. un 12. pantu.

9. pants

1.   Šajā nolīgumā:

| a) | attiecībā uz ES:
  visu korespondenci sūta Padomei uz šādu adresi:






  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels. |

a)

attiecībā uz ES:

visu korespondenci sūta Padomei uz šādu adresi:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels.

Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, ievērojot 2. punktu;

| b) | attiecībā uz Šveices Konfederāciju:
  visu korespondenci adresē Šveices Ārlietu ministrijas galvenajam reģistratoram un vajadzības gadījumā ar Šveices Konfederācijas pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību pārsūta uz šādu adresi:






  Mission of Switzerland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Place du Luxembourg, 1 |
| B-1050 Brussels. |

b)

attiecībā uz Šveices Konfederāciju:

visu korespondenci adresē Šveices Ārlietu ministrijas galvenajam reģistratoram un vajadzības gadījumā ar Šveices Konfederācijas pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību pārsūta uz šādu adresi:

Mission of Switzerland to the European Union

Registry Officer

Place du Luxembourg, 1

B-1050 Brussels.

2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, vajadzības gadījumā operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot vajadzības pēc informācijas principu. Attiecībā uz ES šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību. Attiecībā uz Šveices Konfederāciju šo korespondenci var sūtīt ar Šveices pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību.

10. pants

Šveices Konfederācijas Federālā Ārlietu departamenta valsts sekretārs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.

11. pants

Lai īstenotu šo nolīgumu:

| 1. | Šveices Konfederācijas valsts drošības iestādes (Federālais Tieslietu un policijas departaments, Federālais Policijas birojs un Federālais Aizsardzības, civilās aizsardzības un sporta departaments – bruņoto spēku, informācijas drošības un iekārtu aizsardzības priekšnieka darbinieki), darbojoties Šveices Konfederācijas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgas par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tās klasificētas informācijas drošību un aizsardzību, ko sniedz Šveices Konfederācijai saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

1.

Šveices Konfederācijas valsts drošības iestādes (Federālais Tieslietu un policijas departaments, Federālais Policijas birojs un Federālais Aizsardzības, civilās aizsardzības un sporta departaments – bruņoto spēku, informācijas drošības un iekārtu aizsardzības priekšnieka darbinieki), darbojoties Šveices Konfederācijas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgas par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tās klasificētas informācijas drošību un aizsardzību, ko sniedz Šveices Konfederācijai saskaņā ar šo nolīgumu.

| 2. | Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tās klasificētās informācijas drošību un aizsardzību, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

2.

Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tās klasificētās informācijas drošību un aizsardzību, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu.

| 3. | Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu attiecībā uz tās klasificētas informācijas aizsardzību, kas sniegta vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, Eiropas Komisijā un tās telpās. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu attiecībā uz tās klasificētas informācijas aizsardzību, kas sniegta vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, Eiropas Komisijā un tās telpās.

12. pants

Drošības pasākumi, ko izstrādā saskaņā ar 11. pantu, attiecīgajiem četriem birojiem vienojoties, noteiks standartus tās klasificētas informācijas drošības savstarpējai aizsardzībai, uz ko attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šie standarti ir jāapstiprina Padomes Drošības komitejai.

13. pants

Šā nolīguma 11. pantā paredzētās iestādes izstrādā procedūras, kas jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz kuru attiecas šis nolīgums.

14. pants

Pirms Puses viena otrai nodod klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, 11. punktā paredzētajām atbildīgajām drošības iestādēm ir jāvienojas par to, ka saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, atbilstīgi pasākumiem, kas ir jānosaka saskaņā ar 11. un 12. pantu.

15. pants

Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ja vien tie nav pretrunā šā nolīguma noteikumiem.

16. pants

Visas Pušu domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina to savstarpējās sarunās.

17. pants

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas šim nolūkam.

2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.

3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.

18. pants

Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Jo īpaši – visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai saņem apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

Briselē 2008. gada 28. aprīlī divos eksemplāros angļu valodā.

Šveices Konfederācijas vārdā —

Eiropas Savienības vārdā —

---

| 10.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/62

---

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

Eiropas Savienība un Šveices Konfederācija attiecīgi 2008. gada 28. aprīlī un 2008. gada 7. maijā savstarpēji ir viena otrai paziņojušas, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās procedūras, lai nolīgums stātos spēkā (1).

Nolīgums attiecīgi ir stājies spēkā 2008. gada 1. jūnijā saskaņā ar tā 17. pantu.

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 57. lpp.

---