# Euroopa Liidu L 158/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 158 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide18. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 158

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide18. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 551/2008, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 seoses teatavate loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade tingimustega (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2008, 17. juuni 2008, 6-fütaasi (Quantum Phytase) lubamise kohta söödalisandina (
  1
  ) | 14 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/60/EÜ, 17. juuni 2008, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/61/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (kodifitseeritud versioon) | 41 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 551/2008, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 seoses teatavate loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade tingimustega (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2008, 17. juuni 2008, 6-fütaasi (Quantum Phytase) lubamise kohta söödalisandina (
  1
  )

1

14

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/60/EÜ, 17. juuni 2008, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  )

(kodifitseeritud versioon)

1

17

*

Komisjoni direktiiv 2008/61/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (kodifitseeritud versioon)

41

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/451/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. juuni 2008, toetuste kohandamise kohta, mis on ette nähtud otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ, mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju | 56 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/452/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2007/27/EÜ, millega võetakse vastu teatavad üleminekumeetmed, mis käsitlevad toorpiima saadetisi töötlemisettevõtetesse ja nimetatud toorpiima töötlemist Rumeenias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2404 all)

   (
  1
  ) | 58 |
| | | 2008/453/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2006/139/EÜ seoses ametiasutusega, mis on heaks kiidetud pidama Ameerika Ühendriikides tõuraamatut või sigade registrit
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2472 all)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/454/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 30. mai 2008, ohu vähendamise meetmete kohta naatriumkromaadi, naatriumdikromaadi ja 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropülideendifenooli (tetrabromobisfenool A) puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2256 all)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/455/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 30. mai 2008, ohu vähendamise meetmete kohta kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi ja kaaliumdikromaadi puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2326 all)

   (
  1
  ) | 65 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/451/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. juuni 2008, toetuste kohandamise kohta, mis on ette nähtud otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ, mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju

56

Komisjon

2008/452/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2007/27/EÜ, millega võetakse vastu teatavad üleminekumeetmed, mis käsitlevad toorpiima saadetisi töötlemisettevõtetesse ja nimetatud toorpiima töötlemist Rumeenias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2404 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2404 all)

1

58

2008/453/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2006/139/EÜ seoses ametiasutusega, mis on heaks kiidetud pidama Ameerika Ühendriikides tõuraamatut või sigade registrit
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2472 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2472 all)

1

60

SOOVITUSED

Komisjon

2008/454/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 30. mai 2008, ohu vähendamise meetmete kohta naatriumkromaadi, naatriumdikromaadi ja 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropülideendifenooli (tetrabromobisfenool A) puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2256 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2256 all)

1

62

2008/455/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 30. mai 2008, ohu vähendamise meetmete kohta kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi ja kaaliumdikromaadi puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2326 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2326 all)

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 551/2008,

17. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 17. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 40,3 |
| TR | 57,1 |
| ZZ | 46,4 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 35,8 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 90,1 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 121,9 |
| EG | 120,2 |
| US | 91,7 |
| ZA | 131,5 |
| ZZ | 116,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,8 |
| BR | 86,7 |
| CL | 95,1 |
| CN | 92,0 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 114,9 |
| US | 112,7 |
| UY | 59,9 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0809 10 00 | IL | 124,0 |
| TR | 184,2 |
| ZZ | 154,1 |
| 0809 20 95 | TR | 421,2 |
| US | 405,5 |
| ZZ | 413,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 239,8 |
| ZZ | 211,0 |
| 0809 40 05 | IL | 190,0 |
| TR | 223,9 |
| ZZ | 207,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,9

MK

40,3

TR

57,1

ZZ

46,4

0707 00 05

JO

151,2

MK

35,8

TR

83,4

ZZ

90,1

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

121,9

EG

120,2

US

91,7

ZA

131,5

ZZ

116,3

0808 10 80

AR

101,8

BR

86,7

CL

95,1

CN

92,0

MK

63,0

NZ

114,9

US

112,7

UY

59,9

ZA

86,7

ZZ

90,3

0809 10 00

IL

124,0

TR

184,2

ZZ

154,1

0809 20 95

TR

421,2

US

405,5

ZZ

413,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

239,8

ZZ

211,0

0809 40 05

IL

190,0

TR

223,9

ZZ

207,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 552/2008,

17. juuni 2008,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 seoses teatavate loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alpharma (Belgium) BVBA on esitanud vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikele 3 taotluse muuta loa omaniku nime komisjoni määruste (EÜ) nr 2430/1999, (2) (EÜ) nr 2380/2001 (3) ja (EÜ) nr 1289/2004 (4) osas. Nende määrustega antakse luba teatavate söödalisandite kasutamiseks. Load on seotud loa omanikuga. |
| --- | --- |

(1)

Alpharma (Belgium) BVBA on esitanud vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikele 3 taotluse muuta loa omaniku nime komisjoni määruste (EÜ) nr 2430/1999, (2) (EÜ) nr 2380/2001 (3) ja (EÜ) nr 1289/2004 (4) osas. Nende määrustega antakse luba teatavate söödalisandite kasutamiseks. Load on seotud loa omanikuga.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2430/1999 I lisas loetletud söödalisandite robenidiinhüdrokloriid 66 g/kg (Cycostat 66G) ja maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) puhul on loa omanik Roche Vitamins Europe Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2430/1999 I lisas loetletud söödalisandite robenidiinhüdrokloriid 66 g/kg (Cycostat 66G) ja maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) puhul on loa omanik Roche Vitamins Europe Ltd.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisas loetletud maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) ja määruse (EÜ) nr 1289/2004 lisas loetletud dekokvinaadi 60,6 g/kg (Deccox) puhul on loa omanik Alpharma AS. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisas loetletud maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) ja määruse (EÜ) nr 1289/2004 lisas loetletud dekokvinaadi 60,6 g/kg (Deccox) puhul on loa omanik Alpharma AS.

| (4) | Taotleja väidab, et Alpharma (Belgium) BVBA on põhjendustes 2 ja 3 osutatud lubade omanike õigusjärglane. Koos taotlusega on Alpharma (Belgium) BVBA esitanud asjakohased dokumendid, mis näitavad, et kõnealuste söödalisandite turustamise õigused on kantud üle Alpharma (Belgium) BVBA-le, ning lisaks tõendavad dokumendid kõnealustes lubades nimetatud algsetelt omanikelt. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja väidab, et Alpharma (Belgium) BVBA on põhjendustes 2 ja 3 osutatud lubade omanike õigusjärglane. Koos taotlusega on Alpharma (Belgium) BVBA esitanud asjakohased dokumendid, mis näitavad, et kõnealuste söödalisandite turustamise õigused on kantud üle Alpharma (Belgium) BVBA-le, ning lisaks tõendavad dokumendid kõnealustes lubades nimetatud algsetelt omanikelt.

| (5) | Kavandatav lubade muutmine on oma olemuselt puhtalt administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametile on kõnealusest taotlusest teatatud. |
| --- | --- |

(5)

Kavandatav lubade muutmine on oma olemuselt puhtalt administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametile on kõnealusest taotlusest teatatud.

| (6) | Et taotleja saaks kasutada oma turustamisõigusi Alpharma (Belgium) BVBA nime all, on vaja muuta lubade tingimusi. |
| --- | --- |

(6)

Et taotleja saaks kasutada oma turustamisõigusi Alpharma (Belgium) BVBA nime all, on vaja muuta lubade tingimusi.

| (7) | Määruseid (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määruseid (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (8) | On asjakohane kehtestada üleminekuaeg, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane kehtestada üleminekuaeg, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2430/1999 I lisas kirjete E 758 ja E 770 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Roche Vitamins Europe Ltd” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.

2.   Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisas kirje E 770 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Alpharma AS” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.

3.   Määruse (EÜ) nr 1289/200 lisas kirje E 756 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Alpharma AS” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.

Artikkel 2

Olemasolevaid varusid, mis vastavad enne käesoleva määruse jõustumist kohaldatavatele sätetele, võib turustada ja kasutada kuni 30. septembrini 2008.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2008

komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

1

(2)  EÜT L 296, 17.11.1999, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1519/2007 (ELT L 335, 20.12.2007, lk 15).

2

(3)  EÜT L 321, 6.12.2001, lk 18.

3

(4)  ELT L 243, 15.7.2004, lk 15.

4

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 553/2008,

17. juuni 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust.

| (3) | Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel. Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgimiseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel. Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgimiseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik.

| (4) | Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele. Meetmete eesmärk on vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik. Meetmete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vabatahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks. Pärast nimetatud meetmete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiivsetest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel. |
| --- | --- |

(4)

Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele. Meetmete eesmärk on vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik. Meetmete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vabatahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks. Pärast nimetatud meetmete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiivsetest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks. Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitletavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid. Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks. Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitletavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid. Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul.

| (6) | 8. märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta. (3) Oma arvamuses leidis amet, et „puuduvad tõendid, mis kinnitaksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel. BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja. Kuid arvestades nende mitmekesisust, ei saa praegu välistada teiste TSE tekitajate ülekandumist loomalt inimesele”. Ka leidis amet, et „ühenduse õigusaktides kirjeldatud eristustestid, mida tuleb praegu kasutada skreipi ja BSE eristamiseks, on kättesaadavate andmete põhjal usaldusväärsed BSE eristamisel klassikalisest ja ebatüüpilisest skreipist. Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”. |
| --- | --- |

(6)

8. märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta. (3) Oma arvamuses leidis amet, et „puuduvad tõendid, mis kinnitaksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel. BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja. Kuid arvestades nende mitmekesisust, ei saa praegu välistada teiste TSE tekitajate ülekandumist loomalt inimesele”. Ka leidis amet, et „ühenduse õigusaktides kirjeldatud eristustestid, mida tuleb praegu kasutada skreipi ja BSE eristamiseks, on kättesaadavate andmete põhjal usaldusväärsed BSE eristamisel klassikalisest ja ebatüüpilisest skreipist. Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”.

| (7) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta teatisele TSE suuniste kohta (4) ja kooskõlas 21. novembril 2006. aastal vastu võetud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi TSE töökavaga 2006.–2007. aastaks (5) võttis komisjon 26. juunil 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa. (6) Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatused määrusega (EÜ) nr 727/2007 tehti sel eesmärgil, et vastavalt uusimatele teaduse saavutustele muuta meetmeid, mida võetakse lammaste ja kitsede suhtes seoses TSEga. Määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, on tühistatud kohustus lamba- või kitsekarjas tekkinud TSE-puhangu korral praakida välja kogu kari, juhul kui on välistatud veiste spongioosne entsefalopaatia, ning on pakutud välja teatavaid alternatiivseid meetmeid. Arvestades seda, et lamba- ja kitsekasvatuses on ühenduse ulatuses erinevusi, antakse määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, liikmesriikidele vastavalt määruses (EÜ) nr 727/2007 sätestatule võimalus kohaldada alternatiivseid meetodeid sõltuvalt vastava sektori spetsiifikast liikmesriigis. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta teatisele TSE suuniste kohta (4) ja kooskõlas 21. novembril 2006. aastal vastu võetud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi TSE töökavaga 2006.–2007. aastaks (5) võttis komisjon 26. juunil 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa. (6) Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatused määrusega (EÜ) nr 727/2007 tehti sel eesmärgil, et vastavalt uusimatele teaduse saavutustele muuta meetmeid, mida võetakse lammaste ja kitsede suhtes seoses TSEga. Määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, on tühistatud kohustus lamba- või kitsekarjas tekkinud TSE-puhangu korral praakida välja kogu kari, juhul kui on välistatud veiste spongioosne entsefalopaatia, ning on pakutud välja teatavaid alternatiivseid meetmeid. Arvestades seda, et lamba- ja kitsekasvatuses on ühenduse ulatuses erinevusi, antakse määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, liikmesriikidele vastavalt määruses (EÜ) nr 727/2007 sätestatule võimalus kohaldada alternatiivseid meetodeid sõltuvalt vastava sektori spetsiifikast liikmesriigis.

| (8) | 17. juulil 2007 algatas Prantsusmaa Euroopa Komisjoni vastu Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus kohtuasja T-257/07, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 osalist tühistamist TSEga nakatunud karja suhtes võetavate meetmete osas või kogu kõnealuse määruse tühistamist. Kohus peatas 28. septembri 2007. aasta otsusega (7) kõnealuste määrusesätete kohaldamise kuni lõpliku otsuse tegemiseni. |
| --- | --- |

(8)

17. juulil 2007 algatas Prantsusmaa Euroopa Komisjoni vastu Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus kohtuasja T-257/07, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 osalist tühistamist TSEga nakatunud karja suhtes võetavate meetmete osas või kogu kõnealuse määruse tühistamist. Kohus peatas 28. septembri 2007. aasta otsusega (7) kõnealuste määrusesätete kohaldamise kuni lõpliku otsuse tegemiseni.

| (9) | 28. septembri 2007. aasta otsuses seati kahtluse alla komisjoni hinnang olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta. Komisjon pöördus seejärel toiduohutusameti poole, et saada selgitusi kahe peamise eelduse kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Esiteks, selliste teaduslike andmete puudumine, mis tõendaksid, et kõiki TSE tekitajaid, välja arvatud BSE tekitajad, võib pidada zoonoosseteks haigusetekitajateks. Teiseks, võimalus teha molekulaarsete ja bioloogiliste analüüsidega kindlaks erinevus BSE ja teiste lammastel ja kitsedel esinevate TSEde vahel. 24. jaanuaril 2008. aastal esitas amet teadusliku ja tehnilise selgituse (8) oma 8. märtsi 2007. aasta arvamuse teatavate seisukohtade suhtes, mida oli arvestatud määruse (EÜ) nr 727/2007 vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(9)

28. septembri 2007. aasta otsuses seati kahtluse alla komisjoni hinnang olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta. Komisjon pöördus seejärel toiduohutusameti poole, et saada selgitusi kahe peamise eelduse kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Esiteks, selliste teaduslike andmete puudumine, mis tõendaksid, et kõiki TSE tekitajaid, välja arvatud BSE tekitajad, võib pidada zoonoosseteks haigusetekitajateks. Teiseks, võimalus teha molekulaarsete ja bioloogiliste analüüsidega kindlaks erinevus BSE ja teiste lammastel ja kitsedel esinevate TSEde vahel. 24. jaanuaril 2008. aastal esitas amet teadusliku ja tehnilise selgituse (8) oma 8. märtsi 2007. aasta arvamuse teatavate seisukohtade suhtes, mida oli arvestatud määruse (EÜ) nr 727/2007 vastuvõtmisel.

| (10) | TSE edasikandumise kohta teatas toiduohutusamet järgmist:






  — | lammastel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate; |
| --- | --- | --- |

(10)

TSE edasikandumise kohta teatas toiduohutusamet järgmist:

—

lammastel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;

| — | kitsedel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale BSE tekitaja ning klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate; |
| --- | --- |

—

kitsedel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale BSE tekitaja ning klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;

| — | kasutatav termin „BSE” hõlmab veiste TSEd, mille tekitajaks võib olla kolm erinevat, heterogeensete bioloogiliste omadustega TSE tekitajat; |
| --- | --- |

—

kasutatav termin „BSE” hõlmab veiste TSEd, mille tekitajaks võib olla kolm erinevat, heterogeensete bioloogiliste omadustega TSE tekitajat;

| — | terminit „klassikaline skreipi” kasutatakse lammastel ja kitsedel esineva TSE kohta, mida põhjustavad heterogeensete bioloogiliste omadustega erinevad TSE tekitajad; |
| --- | --- |

—

terminit „klassikaline skreipi” kasutatakse lammastel ja kitsedel esineva TSE kohta, mida põhjustavad heterogeensete bioloogiliste omadustega erinevad TSE tekitajad;

| — | terminiga „ebatüüpiline skreipi” hõlmatakse lammastel ja kitsedel esinevat TSEd, mis erineb klassikalisest skreipist. Praegu ei ole kindlat seisukohta, kas seda põhjustab üks või mitu TSE tekitajat. |
| --- | --- |

—

terminiga „ebatüüpiline skreipi” hõlmatakse lammastel ja kitsedel esinevat TSEd, mis erineb klassikalisest skreipist. Praegu ei ole kindlat seisukohta, kas seda põhjustab üks või mitu TSE tekitajat.

| (11) | Toiduohutusamet ei saa aga välistada teiste TSE tekitajate (välja arvatud BSE) ülekandumist inimesele, kuna:






  — | et uurida TSE tekitajate võimet ületada loomalt inimesele siirdumise barjääri, tehakse praegu katselisi ülekandmisi primaati ja hiire mudelorganismi, kuhu on siiratud geen, millega väljendatakse inimese PrP-geeni; |
| --- | --- | --- |

(11)

Toiduohutusamet ei saa aga välistada teiste TSE tekitajate (välja arvatud BSE) ülekandumist inimesele, kuna:

—

et uurida TSE tekitajate võimet ületada loomalt inimesele siirdumise barjääri, tehakse praegu katselisi ülekandmisi primaati ja hiire mudelorganismi, kuhu on siiratud geen, millega väljendatakse inimese PrP-geeni;

| — | kolm kliinilist TSE juhtu (kaks klassikalise skreipi ja üks L-tüüpi BSE juht) näitavad, et TSE tekitajad, mille hulka ei kuulu klassikalise BSE tekitaja, suudavad ületada modelleeritud inimesele ülekandumise barjääri; |
| --- | --- |

—

kolm kliinilist TSE juhtu (kaks klassikalise skreipi ja üks L-tüüpi BSE juht) näitavad, et TSE tekitajad, mille hulka ei kuulu klassikalise BSE tekitaja, suudavad ületada modelleeritud inimesele ülekandumise barjääri;

| — | nende mudelite juures tuleb arvestada teatavate kitsendustega: ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ja ei ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikes tingimustes aset leidvale toimele. |
| --- | --- |

—

nende mudelite juures tuleb arvestada teatavate kitsendustega: ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ja ei ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikes tingimustes aset leidvale toimele.

| (12) | Toiduohutusamet selgitas, et lammaste ja kitsede haigustekitajate liigirikkus on tähtis asjaolu, mistõttu ei ole võimalik välistada ülekandumist inimesele, ning liigirikkus suurendab võimalust, et TSE tekitajate seas võib olla ka selline, mis kandub üle inimesele. Samal ajal kinnitab toiduohutusamet, et teaduslikult ei ole tõestatud, et lammaste ja kitsede TSE (välja arvatud BSE) ja inimese TSE vahel oleks otsene seos. Toiduohutusameti seisukoht, et ei saa välistada lammaste ja kitsede TSE tekitajate inimestele ülekandumise võimalust, põhineb inimeste ja loomade vahel esineva barjääri kohta ja loomsete mudelorganismidega (primaadid ja hiired) tehtud katsetel. Sellised mudelid ei võta aga arvesse inimeste geneetilisi omadusi, mis avaldavad suurt mõju vastuvõtlikkusele prioonhaiguste suhtes. Kitsendustega tuleb arvestada ka tulemuste ülekandmisel tegelikesse looduslikesse tingimustesse, kuna ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ega ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikele tingimustele. Sellest lähtudes võib arvata, et kuigi TSE tekitajate ülekandumist lammastelt ja kitsedelt ei saa välistada, võib oht olla väga väike, arvestades seda asjaolu, et ülekandumise tõendamine põhineb modelleeritud katsetel, mis ei kajasta looduslikes tingimustes inimese puhul esinevat barjääri ja tegelikke inokulatsiooniteid. |
| --- | --- |

(12)

Toiduohutusamet selgitas, et lammaste ja kitsede haigustekitajate liigirikkus on tähtis asjaolu, mistõttu ei ole võimalik välistada ülekandumist inimesele, ning liigirikkus suurendab võimalust, et TSE tekitajate seas võib olla ka selline, mis kandub üle inimesele. Samal ajal kinnitab toiduohutusamet, et teaduslikult ei ole tõestatud, et lammaste ja kitsede TSE (välja arvatud BSE) ja inimese TSE vahel oleks otsene seos. Toiduohutusameti seisukoht, et ei saa välistada lammaste ja kitsede TSE tekitajate inimestele ülekandumise võimalust, põhineb inimeste ja loomade vahel esineva barjääri kohta ja loomsete mudelorganismidega (primaadid ja hiired) tehtud katsetel. Sellised mudelid ei võta aga arvesse inimeste geneetilisi omadusi, mis avaldavad suurt mõju vastuvõtlikkusele prioonhaiguste suhtes. Kitsendustega tuleb arvestada ka tulemuste ülekandmisel tegelikesse looduslikesse tingimustesse, kuna ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ega ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikele tingimustele. Sellest lähtudes võib arvata, et kuigi TSE tekitajate ülekandumist lammastelt ja kitsedelt ei saa välistada, võib oht olla väga väike, arvestades seda asjaolu, et ülekandumise tõendamine põhineb modelleeritud katsetel, mis ei kajasta looduslikes tingimustes inimese puhul esinevat barjääri ja tegelikke inokulatsiooniteid.

| (13) | Eristustestide kohta teatas toiduohutusamet järgmist:






  — | arvestades olemasolevaid piiratud andmeid, on Euroopa Liidu tasandil rakendatavad eristustestid, mis on nimetatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c, praktiline vahend tegelikkuses aset leidvate TSE juhtude sõeluuringuks, kuna nad täidavad kiiresti eesmärgi määrata TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja neid on võimalik korrata; |
| --- | --- | --- |

(13)

Eristustestide kohta teatas toiduohutusamet järgmist:

—

arvestades olemasolevaid piiratud andmeid, on Euroopa Liidu tasandil rakendatavad eristustestid, mis on nimetatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c, praktiline vahend tegelikkuses aset leidvate TSE juhtude sõeluuringuks, kuna nad täidavad kiiresti eesmärgi määrata TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja neid on võimalik korrata;

| — | eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, kuna ei ole selge lammastel ja kitsedel esinevate TSE tekitajate tegelik liigirikkus ega see, milline on haigustekitajate vastasmõju mitme nakkuse olemasolul korraga. |
| --- | --- |

—

eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, kuna ei ole selge lammastel ja kitsedel esinevate TSE tekitajate tegelik liigirikkus ega see, milline on haigustekitajate vastasmõju mitme nakkuse olemasolul korraga.

| (14) | Komisjoni päringule selle kohta, kas statistiliselt piisavate andmete puudumist analüüside kohta korvab kasutatav menetlus, mis hõlmab laboritevahelist tulemuste võrdlust koos täiendavate molekulaarsete analüüsimeetoditega eri laboratooriumides ja eksperdikogu hindamisega ühenduse TSE referentlabori juhtimisel, teatas amet:






  — | vaatamata ühtlasele diagnostilisele tasemele laboritevahelistes võrdluskatsetes, kus on uuritud lammastel esineva BSE eksperimentaalseid proove, ei ole siiski kindlust, milline on diagnostiline tase looduslike tingimuste korral, kuna puuduvad andmed BSE ilmnemisest lammastel ja kitsedel; |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisjoni päringule selle kohta, kas statistiliselt piisavate andmete puudumist analüüside kohta korvab kasutatav menetlus, mis hõlmab laboritevahelist tulemuste võrdlust koos täiendavate molekulaarsete analüüsimeetoditega eri laboratooriumides ja eksperdikogu hindamisega ühenduse TSE referentlabori juhtimisel, teatas amet:

—

vaatamata ühtlasele diagnostilisele tasemele laboritevahelistes võrdluskatsetes, kus on uuritud lammastel esineva BSE eksperimentaalseid proove, ei ole siiski kindlust, milline on diagnostiline tase looduslike tingimuste korral, kuna puuduvad andmed BSE ilmnemisest lammastel ja kitsedel;

| — | TSE positiivsed juhtumid läbivad kogu eristusprotsessi, kaasa arvatud bioloogiline test, sel juhul, kui biokeemiline eristustest on kooskõlas BSE „käekirjaga”; selle tõttu ei saa sellisel protsessil saadud andmeid kasutada eritustestide tundlikkuse või spetsiifilisuse määramiseks; |
| --- | --- |

—

TSE positiivsed juhtumid läbivad kogu eristusprotsessi, kaasa arvatud bioloogiline test, sel juhul, kui biokeemiline eristustest on kooskõlas BSE „käekirjaga”; selle tõttu ei saa sellisel protsessil saadud andmeid kasutada eritustestide tundlikkuse või spetsiifilisuse määramiseks;

| — | suurem negatiivsete tulemuste arv lammastel ja kitsedel esineva TSE eristustestidel ei korva seda, et testide diagnostilise taseme kohta ei ole piisavalt statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

—

suurem negatiivsete tulemuste arv lammastel ja kitsedel esineva TSE eristustestidel ei korva seda, et testide diagnostilise taseme kohta ei ole piisavalt statistilisi andmeid.

| (15) | Toiduohutusamet kinnitas, et määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatud eristustestid on praktiline vahend määrata kiiresti TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja nad on korratavad. Kuna puuduvad teaduslikud andmed BSE ja teiste TSE tekitajate põhjustatud nakkuse korraga esinemisest lammastel või kitsedel looduslikes tingimustes ja kui arvestada seda, et lammastel ja kitsedel ilmneb BSE juhtusid harva (kui üldse esineb), ning järelikult nende esinemine korraga on veelgi harukordsem, peaks lammastel ja kitsedel avastamata jäänud BSE juhtude arv olema eriti väike. Seega, ehkki eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, on siiski asjakohane pidada neid sobivaks vahendiks TSE tõrjeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(15)

Toiduohutusamet kinnitas, et määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatud eristustestid on praktiline vahend määrata kiiresti TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja nad on korratavad. Kuna puuduvad teaduslikud andmed BSE ja teiste TSE tekitajate põhjustatud nakkuse korraga esinemisest lammastel või kitsedel looduslikes tingimustes ja kui arvestada seda, et lammastel ja kitsedel ilmneb BSE juhtusid harva (kui üldse esineb), ning järelikult nende esinemine korraga on veelgi harukordsem, peaks lammastel ja kitsedel avastamata jäänud BSE juhtude arv olema eriti väike. Seega, ehkki eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, on siiski asjakohane pidada neid sobivaks vahendiks TSE tõrjeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001.

| (16) | 25. jaanuari 2007. aasta arvamuses (9) esitas toiduohutusamet hinnangu BSE tõenäolise esinemise kohta lammastel. Toiduohutusameti järeldus oli, et suure riskiga riikides on see vähem kui 0,3–0,5 BSE juhtu 10 000 tapetud terve looma kohta. Amet väitis, et Euroopa Liidus on „95 % usaldusnivoo korral juhtude arv väiksem kui neli juhtu miljoni lamba kohta; 99 % usaldusnivoo korral on see kuni kuus juhtu miljoni kohta. Kuna lammastel ei ole BSEd veel leitud, siis tõenäoliselt on esinemissagedus null”. Pärast seda kui 2005. aastal võeti kasutusele määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud eristustestide menetlus, on tehtud 2 798 eritustesti TSE nakkusega lammastele ja 265 eritustesti TSE nakkusega kitsedele ja mitte ükski juhtum ei ole osutunud BSE-sarnase nakkuse juhtumiks. |
| --- | --- |

(16)

25. jaanuari 2007. aasta arvamuses (9) esitas toiduohutusamet hinnangu BSE tõenäolise esinemise kohta lammastel. Toiduohutusameti järeldus oli, et suure riskiga riikides on see vähem kui 0,3–0,5 BSE juhtu 10 000 tapetud terve looma kohta. Amet väitis, et Euroopa Liidus on „95 % usaldusnivoo korral juhtude arv väiksem kui neli juhtu miljoni lamba kohta; 99 % usaldusnivoo korral on see kuni kuus juhtu miljoni kohta. Kuna lammastel ei ole BSEd veel leitud, siis tõenäoliselt on esinemissagedus null”. Pärast seda kui 2005. aastal võeti kasutusele määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud eristustestide menetlus, on tehtud 2 798 eritustesti TSE nakkusega lammastele ja 265 eritustesti TSE nakkusega kitsedele ja mitte ükski juhtum ei ole osutunud BSE-sarnase nakkuse juhtumiks.

| (17) | Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse toidu ja sööda alased meetmed peavad tuginema inimeste ja loomade tervisele mõju avaldavate võimalike ohtude asjakohasele hindamisele, peavad võtma arvesse olemasolevaid teaduslikke tõendusmaterjale, säilitama, või kui see on teaduslikult põhjendatud, parandama inimeste ja loomade tervisekaitse taset. Tegelikkuses ei saa ühegi riskihaldusmeetme eesmärgiks seada toiduohutust kahjustavate võimalike ohtude täielikku kõrvaldamist ning tuleb hoolikalt kaaluda ohutusmeetmetest loodetavat kasu ja neist tingitud kulu, et tagada meetmete proportsionaalsus. Riskihaldaja otsustab teadusliku ohuanalüüsi kõiki tegureid arvesse võttes, milline on vastuvõetav ohutase, ning vastutab oma otsuste eest. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse toidu ja sööda alased meetmed peavad tuginema inimeste ja loomade tervisele mõju avaldavate võimalike ohtude asjakohasele hindamisele, peavad võtma arvesse olemasolevaid teaduslikke tõendusmaterjale, säilitama, või kui see on teaduslikult põhjendatud, parandama inimeste ja loomade tervisekaitse taset. Tegelikkuses ei saa ühegi riskihaldusmeetme eesmärgiks seada toiduohutust kahjustavate võimalike ohtude täielikku kõrvaldamist ning tuleb hoolikalt kaaluda ohutusmeetmetest loodetavat kasu ja neist tingitud kulu, et tagada meetmete proportsionaalsus. Riskihaldaja otsustab teadusliku ohuanalüüsi kõiki tegureid arvesse võttes, milline on vastuvõetav ohutase, ning vastutab oma otsuste eest.

| (18) | Komisjon, kelle osaks on olla riskihaldaja Euroopa Liidu tasandil, vastutab vastuvõetava ohutaseme ja selle eest, et inimeste tervise kõrge kaitsetaseme tagamiseks rakendataks kõige asjakohasemaid meetmeid. Komisjon on läbi vaadanud ja andnud oma hinnangu uusimatele teaduslikele andmetele TSE ülekandumise kohta inimestele. Komisjoni hinnangul on see oht praegu väike. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon, kelle osaks on olla riskihaldaja Euroopa Liidu tasandil, vastutab vastuvõetava ohutaseme ja selle eest, et inimeste tervise kõrge kaitsetaseme tagamiseks rakendataks kõige asjakohasemaid meetmeid. Komisjon on läbi vaadanud ja andnud oma hinnangu uusimatele teaduslikele andmetele TSE ülekandumise kohta inimestele. Komisjoni hinnangul on see oht praegu väike.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud meetmeid tuleks selle tõttu ümber hinnata, et tagada, et nad ei osutuks liikmesriikidele ja ettevõtjatele liiga suureks koormaks, mis ei ole kooskõlas ohutaseme ega eesmärgiga. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud meetmeid tuleks selle tõttu ümber hinnata, et tagada, et nad ei osutuks liikmesriikidele ja ettevõtjatele liiga suureks koormaks, mis ei ole kooskõlas ohutaseme ega eesmärgiga.

| (20) | Seetõttu tuleks muuta meetmeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas, ja anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas tühistada TSE juhtude ilmnemisel lammastel või kitsedel kogu karja või osa karja hukkamise nõue. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu tuleks muuta meetmeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas, ja anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas tühistada TSE juhtude ilmnemisel lammastel või kitsedel kogu karja või osa karja hukkamise nõue.

| (21) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (22) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 357/2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 3).

1

(2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 202/2008 (ELT L 60, 5.3.2008, lk 17).

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 466, 1–10.

3

(4)  KOM(2005) 322 (lõplik).

4

(5)  SEK(2006) 1527.

5

(6)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 8.

6

(7)  ELT C 283, 24.11.2007, lk 28.

7

(8)  Scientific Report of the Panel on Biological Hazards on a request from the European Commission on „Scientific and technical clarification in the interpretation and consideration of some facets of the conclusions of its Opinion of 8 March 2007 on certain aspects related to the risk of Transmissible Spongiform Encephalopathies (TSEs) in ovine and caprine animals”. The EFSA Journal (2008) 626, 1–11.

8

(9)  Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the European Commission on the quantitative risk assessment on the residual BSE risk in sheep meat and meat products, The EFSA Journal (2007) 442, 1–44.

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatükk asendatakse järgmisega:

„A   PEATÜKK

TSE esinemise kinnitamisele järgnevad meetmed

| 1. | Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:






  a) | veiste puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:

a)

veiste puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised;

| — | nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist;

| — | nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad;

| — | taudi võimalik päritolu; |
| --- | --- |

—

taudi võimalik päritolu;

| — | teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud; |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud;

| b) | lammaste ja kitsede puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed;

| — | võimaluse korral vanemad, ja emaste loomade puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased nakkuskinnitusega emaslooma puhul; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral vanemad, ja emaste loomade puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased nakkuskinnitusega emaslooma puhul;

| — | lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik muud lambad ja kitsed nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes; |
| --- | --- |

—

lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik muud lambad ja kitsed nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes;

| — | haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud. |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud.

| 2. | Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt:






  2.1. | BSE esinemise kinnitamise puhul veistel punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud veiste tapmist ja täielikku hävitamist; liikmesriik võib siiski otsustada:






  — | mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt:

2.1.

BSE esinemise kinnitamise puhul veistel punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud veiste tapmist ja täielikku hävitamist; liikmesriik võib siiski otsustada:

—

mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta;

| — | punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmist ja hävitamist edasi lükata kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine. |
| --- | --- |

—

punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmist ja hävitamist edasi lükata kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine.

| 2.2. | Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, siis rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut, kuni selguvad uurimise tulemused. Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt see põllumajandusettevõte, kus loom TSEga kokku võis puutuda, võib pädev asutus otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud põllumajandusettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost. |
| --- | --- |

2.2.

Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, siis rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut, kuni selguvad uurimise tulemused. Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt see põllumajandusettevõte, kus loom TSEga kokku võis puutuda, võib pädev asutus otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud põllumajandusettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost.

| 2.3. | TSE esinemise kinnitamise puhul lambal või kitsel:






  a) | kui pärast X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, kõigi punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomade, embrüote ja munarakkude hävitamine; |
| --- | --- | --- |

2.3.

TSE esinemise kinnitamise puhul lambal või kitsel:

a)

kui pärast X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, kõigi punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomade, embrüote ja munarakkude hävitamine;

| b) | kui BSE esinemine välistatakse X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt, siis vastavalt pädeva asutuse otsusele:
  kas






  i) | punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kui BSE esinemine välistatakse X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt, siis vastavalt pädeva asutuse otsusele:

kas

i)

punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;

või

| ii) | punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine, välja arvatud:






  — | ARR/ARR-genotüübi tõujäärad; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine, välja arvatud:

—

ARR/ARR-genotüübi tõujäärad;

| — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted, ja kui sellised uted on uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted, ja kui sellised uted on uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele;

| — | ainult tapaks mõeldud vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad; |
| --- | --- |

—

ainult tapaks mõeldud vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad;

| — | kui pädev asutus nii otsustab, alla kolme kuu vanused ainult tapaks ette nähtud lambad ja kitsed. |
| --- | --- |

—

kui pädev asutus nii otsustab, alla kolme kuu vanused ainult tapaks ette nähtud lambad ja kitsed.

Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;

või

| iii) | liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomi mitte tappa ega hävitada, kui neid on raske asendada teadaoleva genotüübiga lammastega või kui ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks või lähtudes kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud arvessevõtmisest. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomi mitte tappa ega hävitada, kui neid on raske asendada teadaoleva genotüübiga lammastega või kui ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks või lähtudes kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud arvessevõtmisest. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud tingimusi;

| c) | erandina punktis b sätestatud meetmetest ja üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes kinnitatud TSE juhtumi näol on tegu ebatüüpilise skreipijuhtumiga, võib liikmesriik otsustada kohaldada punktis 5 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

erandina punktis b sätestatud meetmetest ja üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes kinnitatud TSE juhtumi näol on tegu ebatüüpilise skreipijuhtumiga, võib liikmesriik otsustada kohaldada punktis 5 sätestatud meetmeid.

| d) | liikmesriigid võivad otsustada:






  i) | asendada punkti b alapunktis i osutatud kõigi loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega; |
| --- | --- | --- |

d)

liikmesriigid võivad otsustada:

i)

asendada punkti b alapunktis i osutatud kõigi loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega;

| ii) | asendada punkti b alapunktis ii osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, tingimusel et:






  — | loomad tapetakse asjaomase liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

ii)

asendada punkti b alapunktis ii osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, tingimusel et:

—

loomad tapetakse asjaomase liikmesriigi territooriumil;

| — | kõiki üle 18 kuu vanuseid või enam kui kahe igemest väljunud jäävlõikehambaga loomi, kes on tapetud inimtoiduks, testitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud meetoditele; |
| --- | --- |

—

kõiki üle 18 kuu vanuseid või enam kui kahe igemest väljunud jäävlõikehambaga loomi, kes on tapetud inimtoiduks, testitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud meetoditele;

| e) | määratakse kuni 50 punkti b alapunktide i ja iii kohaselt hävitatud või inimtoiduks tapetud lamba prioonvalgu genotüüp; |
| --- | --- |

e)

määratakse kuni 50 punkti b alapunktide i ja iii kohaselt hävitatud või inimtoiduks tapetud lamba prioonvalgu genotüüp;

| f) | juhul kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu või põllumajandusettevõtte puhul väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks, võib liikmesriik otsustada lükata loomade hävitamist edasi kuni viis aastat vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktidele i ja ii. |
| --- | --- |

f)

juhul kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu või põllumajandusettevõtte puhul väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks, võib liikmesriik otsustada lükata loomade hävitamist edasi kuni viis aastat vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktidele i ja ii.

| 2.4. | Kui nakatunud loom on sisse toodud teisest põllumajandusettevõttest, võib liikmesriik juhtumi arenguloost lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid ka päritoluettevõttes lisaks nakkuskinnitusega ettevõttele või selle asemel; kui maad kasutab ühiskarjatamiseks mitu karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

2.4.

Kui nakatunud loom on sisse toodud teisest põllumajandusettevõttest, võib liikmesriik juhtumi arenguloost lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid ka päritoluettevõttes lisaks nakkuskinnitusega ettevõttele või selle asemel; kui maad kasutab ühiskarjatamiseks mitu karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline.

| 3. | Pärast punkti 2.3 alapunktide a ja b alapunktides i ja ii osutatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes:






  3.1. | Põllumajandusettevõt(e)tesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pärast punkti 2.3 alapunktide a ja b alapunktides i ja ii osutatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes:

3.1.

Põllumajandusettevõt(e)tesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad; |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad;

| c) | kitsed, tingimusel et:






  i) | põllumajandusettevõttes ei leidu lisaks alapunktides a ja b nimetatud genotüübiga lammastele muid lambaid; |
| --- | --- | --- |

c)

kitsed, tingimusel et:

i)

põllumajandusettevõttes ei leidu lisaks alapunktides a ja b nimetatud genotüübiga lammastele muid lambaid;

| ii) | pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud. |
| --- | --- |

ii)

pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud.

| 3.2. | Põllumajandusettevõt(e)tes võib kasutada üksnes järgmist lambaspermat ja -embrüoid:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Põllumajandusettevõt(e)tes võib kasutada üksnes järgmist lambaspermat ja -embrüoid:

a)

ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod. |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod.

| 3.3. | Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest toimub järgmistel tingimustel:






  a) | ARR/ARR-tüüpi lammaste põllumajandusettevõttest väljaviimise suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest toimub järgmistel tingimustel:

a)

ARR/ARR-tüüpi lammaste põllumajandusettevõttest väljaviimise suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid;

| b) | ainult ühe ARR-alleeliga lambaid võib põllumajandusettevõttest välja viia ainult kohe inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks, siiski:






  — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uttesid võib viia teistesse põllumajandusettevõtetesse, millel on piirang vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktiga ii või punktiga 4 kooskõlas olevate meetmete rakendamisele; |
| --- | --- | --- |

b)

ainult ühe ARR-alleeliga lambaid võib põllumajandusettevõttest välja viia ainult kohe inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks, siiski:

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uttesid võib viia teistesse põllumajandusettevõtetesse, millel on piirang vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktiga ii või punktiga 4 kooskõlas olevate meetmete rakendamisele;

| — | kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia ainult ühte teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks; sihtkoha põllumajandusettevõttes ei tohi olla muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi, ning põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia ainult ühte teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks; sihtkoha põllumajandusettevõttes ei tohi olla muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi, ning põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil;

| c) | kitsi võib välja viia tingimusel, et põllumajandusettevõttes teostatakse tõhustatud TSE seiret koos kõigi üle 18 kuu vanuste kitsede kontrollimisega, kes:






  i) | kas tapetakse oma tootliku elu lõpus inimtoiduks või |
| --- | --- | --- |

c)

kitsi võib välja viia tingimusel, et põllumajandusettevõttes teostatakse tõhustatud TSE seiret koos kõigi üle 18 kuu vanuste kitsede kontrollimisega, kes:

i)

kas tapetakse oma tootliku elu lõpus inimtoiduks või

| ii) | kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes ja vastavad III lisa A peatüki II osa punktis 3 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes ja vastavad III lisa A peatüki II osa punktis 3 sätestatud tingimustele;

| d) | kui liikmesriik nii otsustab, võib alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled põllumajandusettevõttest välja viia otse inimtoiduks tapmiseks. |
| --- | --- |

d)

kui liikmesriik nii otsustab, võib alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled põllumajandusettevõttest välja viia otse inimtoiduks tapmiseks.

| 3.4. | Punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 loetletud piirangud kehtivad põllumajandusettevõttele kolme aasta jooksul alates:






  a) | kuupäevast, mil kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, või |
| --- | --- | --- |

3.4.

Punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 loetletud piirangud kehtivad põllumajandusettevõttele kolme aasta jooksul alates:

a)

kuupäevast, mil kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, või

| b) | kuupäevast, mil põllumajandusettevõttes viimast päeva peeti lambaid või kitsi, või |
| --- | --- |

b)

kuupäevast, mil põllumajandusettevõttes viimast päeva peeti lambaid või kitsi, või

| c) | kuupäevast, mil algas punkti 3.3 alapunktis c sätestatud tugevdatud TSE-seire, või |
| --- | --- |

c)

kuupäevast, mil algas punkti 3.3 alapunktis c sätestatud tugevdatud TSE-seire, või

| d) | kuupäevast, mil kõik ettevõtte tõujäärad on ARR/ARR-genotüübiga ja kõigil aretusuttedel on vähemalt üks ARR-alleel ja puudub VRQ-alleel, ja tingimusel, et kaheaastase perioodi jooksul on järgmised üle 18 kuu vanused loomad saanud TSE esinemise kontrollis negatiivse tulemuse:






  — | iga-aastane valim lambaid, kes tapetakse nende tootliku elu lõpus inimtoiduks, vastavalt III lisa A peatüki II osa punktis 5 esitatud tabelis osutatud valimi suurusele; ning |
| --- | --- | --- |

d)

kuupäevast, mil kõik ettevõtte tõujäärad on ARR/ARR-genotüübiga ja kõigil aretusuttedel on vähemalt üks ARR-alleel ja puudub VRQ-alleel, ja tingimusel, et kaheaastase perioodi jooksul on järgmised üle 18 kuu vanused loomad saanud TSE esinemise kontrollis negatiivse tulemuse:

—

iga-aastane valim lambaid, kes tapetakse nende tootliku elu lõpus inimtoiduks, vastavalt III lisa A peatüki II osa punktis 5 esitatud tabelis osutatud valimi suurusele; ning

| — | kõik III lisa A peatüki II osa punktis 3 nimetatud lambad, kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes. |
| --- | --- |

—

kõik III lisa A peatüki II osa punktis 3 nimetatud lambad, kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes.

| 4. | Pärast punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii sätestatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes ja kahe aasta jooksul pärast viimase TSE juhtumi avastamist:






  a) | tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

4.

Pärast punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii sätestatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes ja kahe aasta jooksul pärast viimase TSE juhtumi avastamist:

a)

tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed;

| b) | võib kõiki põllumajandusettevõttes olevaid lambaid ja kitsi sealt välja viia üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumi piires inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks; kõiki inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuseid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt; |
| --- | --- |

b)

võib kõiki põllumajandusettevõttes olevaid lambaid ja kitsi sealt välja viia üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumi piires inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks; kõiki inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuseid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt;

| c) | pädev asutus peab tagama, et embrüoid ja munarakke ei saadeta põllumajandusettevõttest välja; |
| --- | --- |

c)

pädev asutus peab tagama, et embrüoid ja munarakke ei saadeta põllumajandusettevõttest välja;

| d) | põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes ARR/ARR-genotüübiga jäärade spermat ning vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüoid; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes ARR/ARR-genotüübiga jäärade spermat ning vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüoid;

| e) | kõigil üle 18 kuu vanustel lammastel ja kitsedel, kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses, tuleb kontrollida TSE esinemist; |
| --- | --- |

e)

kõigil üle 18 kuu vanustel lammastel ja kitsedel, kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses, tuleb kontrollida TSE esinemist;

| f) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes ARR/ARR-genotüübiga isaseid lambaid ja emaseid lambaid põllumajandusettevõtetest, kus ei ole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

f)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes ARR/ARR-genotüübiga isaseid lambaid ja emaseid lambaid põllumajandusettevõtetest, kus ei ole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele;

| g) | põllumajandusettevõttesse võib tuua kitsi üksnes põllumajandusettevõtetest, kus pole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

g)

põllumajandusettevõttesse võib tuua kitsi üksnes põllumajandusettevõtetest, kus pole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele;

| h) | kõigi põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes kohaldatakse ühiskarjatamise piiranguid, mille määrab kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud kaalumisel pädev asutus; |
| --- | --- |

h)

kõigi põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes kohaldatakse ühiskarjatamise piiranguid, mille määrab kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud kaalumisel pädev asutus;

| i) | kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid erandina punktist b viia sama liikmesriigi piires teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi ja põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

i)

kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid erandina punktist b viia sama liikmesriigi piires teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi ja põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| 5. | Pärast punkti 2.3 alapunktis c ette nähtud erandi kohaldamist kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | kas punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade, embrüote ja munarakkude tapmine ja täielik hävitamine. Liikmesriigid võivad otsustada määrata tapetud ja hävitatud lammaste prioonvalgu genotüübi; |
| --- | --- | --- |

5.

Pärast punkti 2.3 alapunktis c ette nähtud erandi kohaldamist kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

kas punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade, embrüote ja munarakkude tapmine ja täielik hävitamine. Liikmesriigid võivad otsustada määrata tapetud ja hävitatud lammaste prioonvalgu genotüübi;

| b) | või kahe aretusaasta jooksul pärast viimase TSE-juhtumi avastamist vähemalt järgmised meetmed:






  i) | tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

b)

või kahe aretusaasta jooksul pärast viimase TSE-juhtumi avastamist vähemalt järgmised meetmed:

i)

tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed;

| ii) | põllumajandusettevõttes tuleb kaks aastat läbi viia tõhustatud TSE seiret koos kõigi inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede ning kõigi põllumajandusettevõttes surnud või tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede kontrollimisega; |
| --- | --- |

ii)

põllumajandusettevõttes tuleb kaks aastat läbi viia tõhustatud TSE seiret koos kõigi inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede ning kõigi põllumajandusettevõttes surnud või tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede kontrollimisega;

| iii) | pädev asutus peab tagama, et põllumajandusettevõttest pärit eluslambaid ja -kitsi, embrüoid ja munarakke ei saadeta teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

iii)

pädev asutus peab tagama, et põllumajandusettevõttest pärit eluslambaid ja -kitsi, embrüoid ja munarakke ei saadeta teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.

| 6. | Liikmesriigid, kes kohaldavad punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii või punkti 2.3 alapunktides c ja d sätestatud erandeid, esitavad komisjonile aruande nimetatud erandite andmise tingimustest ja kriteeriumidest. Kui karjades, kus kohaldatakse erandeid, avastatakse täiendavaid TSE juhtumeid, hinnatakse kõnealuste erandite võimaldamise tingimused ümber.” |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid, kes kohaldavad punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii või punkti 2.3 alapunktides c ja d sätestatud erandeid, esitavad komisjonile aruande nimetatud erandite andmise tingimustest ja kriteeriumidest. Kui karjades, kus kohaldatakse erandeid, avastatakse täiendavaid TSE juhtumeid, hinnatakse kõnealuste erandite võimaldamise tingimused ümber.”

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 554/2008,

17. juuni 2008,

6-fütaasi (Quantum Phytase) lubamise kohta söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb loa andmist ensüümipreparaadile. Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil toodetud 6-fütaas (Quantum Phytase) söödalisandina broilerkanadele, munakanadele, nuumkalkunitele, nuumpartidele ja (võõrutatud) põrsastele tuleks liigitada söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb loa andmist ensüümipreparaadile. Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil toodetud 6-fütaas (Quantum Phytase) söödalisandina broilerkanadele, munakanadele, nuumkalkunitele, nuumpartidele ja (võõrutatud) põrsastele tuleks liigitada söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) esitas oma 1. veebruari 2007. aasta ja 30. jaanuari 2008. aasta arvamuses (2) järelduse, et ensüümpreparaat 6-fütaas (Quantum Phytase), mida toodetakse Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil, ei avalda kahjulikku toimet ei loomadele, tarbijatele ega keskkonnale ning see soodustab taotleja esitatud andmete põhjal sööda seedimist. Lisaks järeldati, et toode on kergelt ärritava toimega ja nahka ärritava toimega ning võib olla sissehingamisel ärritava toimega. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) esitas oma 1. veebruari 2007. aasta ja 30. jaanuari 2008. aasta arvamuses (2) järelduse, et ensüümpreparaat 6-fütaas (Quantum Phytase), mida toodetakse Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil, ei avalda kahjulikku toimet ei loomadele, tarbijatele ega keskkonnale ning see soodustab taotleja esitatud andmete põhjal sööda seedimist. Lisaks järeldati, et toode on kergelt ärritava toimega ja nahka ärritava toimega ning võib olla sissehingamisel ärritava toimega. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks seedimist soodustava ainena käesoleva määruse lisas esitatud viisil. Tuleb võtta meetmed kasutajate kaitsmiseks ameti arvamuses kindlaks tehtud ohtude eest. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks seedimist soodustava ainena käesoleva määruse lisas esitatud viisil. Tuleb võtta meetmed kasutajate kaitsmiseks ameti arvamuses kindlaks tehtud ohtude eest.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

1

(2)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) and of the Panel on Genetically Modified Organisms (GMO) on „Safety and efficacy of the product Quantum Phytase 5000 L and Quantum Phytase 2500 D (6-phytase) as a feed additive for chickens for fattening, laying hens, turkeys for fattening, ducks for fattening and piglets (weaned)”. The EFSA Journal (2008) 627, 1–27.

2

The EFSA Journal

---

LISA

| Lisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Lisand
  (kaubanduslik nimetus) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a5 | AB Enzyme GmbH | 6-fütaas
  EC 3.1.3.26
  (Quantum Phytase 2500 D
  Quantum Phytase 5000 L) | | Söödalisandi koostis


  Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil saadud 6-fütaas minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul: 2 500 FTU/g (1) |

Lisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Lisand

(kaubanduslik nimetus)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a5

AB Enzyme GmbH

6-fütaas

EC 3.1.3.26

(Quantum Phytase 2500 D

Quantum Phytase 5000 L)

Söödalisandi koostis

Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil saadud 6-fütaas minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 2 500 FTU/g (1)

| | vedelal kujul: 5 000 FTU/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul: 5 000 FTU/ml

| | Toimeaine iseloomustus


  Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil saadud 6-fütaas |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Pichia pastoris’e (DSM 15927) abil saadud 6-fütaas

| | Analüüsimeetod
   (2)

  Kolorimeetriline meetod, mis põhineb vanadomolübdaadi reageerimisel orgaanilise fosfaadiga, mis tekib fütaati sisaldava substraadiga reageerimisel (naatriumfütaat) pH 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (2)

Kolorimeetriline meetod, mis põhineb vanadomolübdaadi reageerimisel orgaanilise fosfaadiga, mis tekib fütaati sisaldava substraadiga reageerimisel (naatriumfütaat) pH 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures.

Broilerkanad

—

500 FTU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta:






  — | broilerkanad: 500–2 500 FTU |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta:

—

broilerkanad: 500–2 500 FTU

| — | munakanad: 2 000 FTU |
| --- | --- |

—

munakanad: 2 000 FTU

| — | nuumpardid: 250–2 000 FTU |
| --- | --- |

—

nuumpardid: 250–2 000 FTU

| — | nuumkalkunid: 1 000–2 700 FTU |
| --- | --- |

—

nuumkalkunid: 1 000–2 700 FTU

| — | (võõrutatud) põrsad: 100–2 500 FTU |
| --- | --- |

—

(võõrutatud) põrsad: 100–2 500 FTU

| 3. | Kasutamiseks segajõusöödas, mis sisaldab üle 0,25 % fütiiniga seotud fosforit. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segajõusöödas, mis sisaldab üle 0,25 % fütiiniga seotud fosforit.

| 4. | Kuni umbes 35 kg kaaluvatele võõrutatud põrsastele. |
| --- | --- |

4.

Kuni umbes 35 kg kaaluvatele võõrutatud põrsastele.

| 5. | Kasutajate ohutuseks: käsitlemisel tuleks kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

5.

Kasutajate ohutuseks: käsitlemisel tuleks kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

8. juuli 2018

Munakanad

—

2 000 FTU

—

Nuumpardid

—

250 FTU

—

Nuumkalkunid

—

1 000 FTU

—

Põrsad (võõrutatud)

—

100 FTU

—

---

(1)  1 FTU on ensüümi hulk, mis vabastab naatriumfütaadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis pH taseme 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

DIREKTIIVID

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/17

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/60/EÜ,

17. juuni 2008,

millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid

(EMPs kohaldatav tekst)

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiivi 95/31/EÜ millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiivi 95/31/EÜ millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Tuleb kehtestada puhtusekriteeriumid kõigi magusainete jaoks, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta. (4) |
| --- | --- |

(2)

Tuleb kehtestada puhtusekriteeriumid kõigi magusainete jaoks, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta. (4)

| (3) | Tuleb arvesse võtta FAO/WHO toidu lisaainete ühise ekspertkomitee (JECFA) poolt Codex Alimentarius’e esitatud magusainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb arvesse võtta FAO/WHO toidu lisaainete ühise ekspertkomitee (JECFA) poolt Codex Alimentarius’e esitatud magusainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid.

| (4) | Kui toiduainetes kasutatavate lisaainete valmistamisel on kasutatud selliseid tootmismeetodeid või lähteaineid, mis erinevad märkimisväärselt toidu teaduskomitee hinnangus käsitletutest või käesolevas direktiivis nimetatutest, tuleb need lisaained esitada Euroopa Toiduohutusametile, et viidaks läbi ohutuse hindamine rõhuasetusega puhtusekriteeriumidel. |
| --- | --- |

(4)

Kui toiduainetes kasutatavate lisaainete valmistamisel on kasutatud selliseid tootmismeetodeid või lähteaineid, mis erinevad märkimisväärselt toidu teaduskomitee hinnangus käsitletutest või käesolevas direktiivis nimetatutest, tuleb need lisaained esitada Euroopa Toiduohutusametile, et viidaks läbi ohutuse hindamine rõhuasetusega puhtusekriteeriumidel.

| (5) | Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega.

| (6) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivis 94/35/EÜ nimetatud magusainete puhtusekriteeriumid, mida nimetatakse direktiivi 89/107/EMÜ artikli 3 lõike 3 punktis a, on sätestatud käesoleva direktiivi I lisas.

Artikkel 2

Direktiiv 95/31/EÜ mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/128/EÜ (ELT L 346, 9.12.2006, lk 6).

2

(3)  Vt lisa II A osa.

3

(4)  EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/52/EÜ (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10).

4

---

I LISA

| E 420 (i) –   SORBITOOL |
| --- |
| Sünonüümid | D-glütsitool, D-sorbitool |
| Määratlus |
| Keemiline nimetus | D-glütsitool |
| Einecs | 200-061-5 |
| Keemiline valem | C6H14O6 |
| Suhteline molekulmass | 182,17 |
| Analüüs | Üldine glütsitoolide sisaldus on vähemalt 97 % ja D-sorbitooli sisaldus vähemalt 91 % kuivainest.
  Glütsitoolid on ühendid struktuurvalemiga CH2OH-(CHOH)n-CH2OH, kus n on täisarv |
| Kirjeldus | Valge värvuse ja magusa maitsega hügroskoopne pulber, kristalliline pulber, helbed või graanulid |
| Identifitseerimine |
| A. | Lahustuvus |

SORBITOOL

Sünonüümid

D-glütsitool, D-sorbitool

Määratlus

Keemiline nimetus

D-glütsitool

Einecs

200-061-5

Keemiline valem

C6H14O6

Suhteline molekulmass

182,17

Analüüs

Üldine glütsitoolide sisaldus on vähemalt 97 % ja D-sorbitooli sisaldus vähemalt 91 % kuivainest.

Glütsitoolid on ühendid struktuurvalemiga CH2OH-(CHOH)n-CH2OH, kus n on täisarv

Kirjeldus

Valge värvuse ja magusa maitsega hügroskoopne pulber, kristalliline pulber, helbed või graanulid

Identifitseerimine

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis vähelahustuv

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

88–102 °C

| C. | Sorbitoolmonobensülideeni derivaat |
| --- | --- |

C.

Sorbitoolmonobensülideeni derivaat

5 g proovile lisatakse 7 ml metanooli, 1 ml bensaldehüüdi ja 1 ml vesinikkloriidhapet. Segatakse ja loksutatakse mehaanilisel loksutil kristallide ilmumiseni. Filtreeritakse vaakumi abil, kristallid lahustatakse 20 ml keevas vees, mis sisaldab 1 g naatriumvesinikkarbonaati, filtreeritakse kuumalt, filtraat jahutatakse, filtreeritakse vaakumi abil, pestakse 5 ml metanooli ja vee seguga (1: 2) ning kuivatatakse õhu käes. Selliselt saadud kristallid sulavad 173–179 °C juures

Puhtus

Veesisaldus

Mitte üle 1 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 % kuivainest

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Üldsuhkur

Mitte üle 1 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Kloriidid

Mitte üle 50 mg/kg kuivaines

Sulfaadid

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

SORBITOOLISIIRUP

Sünonüümid

D-glütsitoolisiirup

Määratlus

Keemiline nimetus

Glükoosisiirupi hüdrogeenimisel saadud sorbitoolisiirup koosneb D-sorbitoolist, D-mannitoolist ja hüdrogeenitud sahhariididest.

See osa tootest, mis ei ole D-mannitool, koosneb peamiselt hüdrogeenitud oligosahhariididest, mis on saadud toormaterjaliks kasutatud glükoosisiirupi (sellisel juhul siirup ei kristalliseeru) või mannitooli hüdrogeenimisel. Väikestes kogustes võib esineda glütsitoole, kus n ≤ 4. Glütsitoolid on ühendid struktuurvalemiga CH2OH-(CHOH)n-CH2OH, kus n on täisarv

Einecs

270-337-8

Analüüs

Üldine tahkete ainete sisaldus on vähemalt 69 % ja D-sorbitooli sisaldus vähemalt 50 % veevabast ainest

Kirjeldus

Selge värvusetu ja magusa maitsega vesilahus

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Seguneb vee, glütserooli ja 1,2-propaandiooliga

| B. | Sorbitoolmonobensülideeni derivaat |
| --- | --- |

B.

Sorbitoolmonobensülideeni derivaat

5 g proovile lisatakse 7 ml metanooli, 1 ml bensaldehüüdi ja 1 ml vesinikkloriidhapet. Segatakse ja loksutatakse mehaanilisel loksutil kristallide ilmumiseni. Filtreeritakse vaakumi abil, kristallid lahustatakse 20 ml keevas vees, mis sisaldab 1 g naatriumvesinikkarbonaati, filtreeritakse kuumalt. Filtraat jahutatakse, filtreeritakse vaakumi abil, pestakse 5 ml metanooli ja vee seguga (1: 2) ning kuivatatakse õhu käes. Selliselt saadud kristallid sulavad 173–179 °C juures

Puhtus

Veesisaldus

Mitte üle 31 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 % kuivainest

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Kloriidid

Mitte üle 50 mg/kg kuivaines

Sulfaadid

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

MANNITOOL

MANNITOOL

Sünonüümid

D-mannitool

Määratlus

Valmistatakse glükoosi ja/või fruktoosi sisaldava sahhariidlahuse katalüütilise hüdrogeenimisega

Keemiline nimetus

D-mannitool

Einecs

200-711-8

Keemiline valem

C6H14O6

Molekulmass

182,2

Analüüs

Sisaldab D-mannitooli vähemalt 96,0 % ning mitte üle 102 % kuivainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatu kristalne pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

164–169 °C

| C. | Õhekihikromatograafia |
| --- | --- |

C.

Õhekihikromatograafia

Läbib katse

| D. | Eripöörang |
| --- | --- |

D.

Eripöörang

[α] 20
  D: + 23 ° kuni + 25 ° (boraadilahus)

| E. | pH |
| --- | --- |

E.

pH

5–8

10 milliliitrile 10 % (massi/mahu) proovi lahusele lisatakse 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust ja seejärel mõõdetakse pH

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,3 % (105 °C, 4 tundi)

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 % (ümber arvutatuna glükoosiks)

Üldsuhkur

Mitte üle 1 % (ümber arvutatuna glükoosiks)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Kloriidid

Mitte üle 70 mg/kg

Sulfaadid

Mitte üle 100 mg/kg

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

KÄÄRITAMISE TEEL VALMISTATUD MANNITOOL

Sünonüümid

D-mannitool

Määratlus

Valmistatakse pärmi Zygosaccharomyces rouxii tavapärast tüve perioodilise kääritamisega aeroobsetes tingimustes

Keemiline nimetus

D-mannitool

Einecs

200-711-8

Keemiline valem

C6H14O6

Molekulmass

182,2

Analüüs

Vähemalt 99 % kuivainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatu kristalne pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

164–169 °C

| C. | Õhekihikromatograafia |
| --- | --- |

C.

Õhekihikromatograafia

Läbib katse

| D. | Eripöörang |
| --- | --- |

D.

Eripöörang

[α] 20
  D: + 23 ° kuni + 25 ° ((boraadilahus)

| E. | pH |
| --- | --- |

E.

pH

5–8

10 milliliitrile 10 % (massi/mahu) proovi lahusele lisatakse 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust ja seejärel mõõdetakse pH

Puhtus

Arabitol

Mitte üle 0,3 %

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,3 % (105 °C, 4 tundi)

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 % (ümber arvutatuna glükoosiks)

Üldsuhkur

Mitte üle 1 % (ümber arvutatuna glükoosiks)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Kloriidid

Mitte üle 70 mg/kg

Sulfaat

Mitte üle 100 mg/kg

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

Aeroobsed mesofiilsed bakterid

Mitte üle 103/g

Kolibakterid

Puuduvad 10 grammis

Salmonella

Puuduvad 10 grammis

E. Coli

Puuduvad 10 grammis

Staphylococcus aureus

Puuduvad 10 grammis

Pseudomonas aeruginosa

Puuduvad 10 grammis

Hallitusseen

Mitte üle 100/g

Pärmid

Mitte üle 100/g

ATSESULFAAM K

Sünonüümid

Atsesulfaamkaalium, 3,4-dihüdro-6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4-oon-2,2-dioksiidi kaaliumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumsool

Einecs

259-715-3

Keemiline valem

C4H4KNO4S

Molekulmass

201,24

Analüüs

C4H4KNO4S sisaldus on vähemalt 99 % veevabast ainest

Kirjeldus

Lõhnatu, valge värvusega kristalne pulber. Ligikaudu 200 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

| B. | Ultraviolettkiirguse neeldumine |
| --- | --- |

B.

Ultraviolettkiirguse neeldumine

Neeldumismaksimum lahuses, mis on saadud 10 mg aine lahustamisel 1 000 ml vees, on 227 ± 2 nm juures

| C. | Kaaliumi proov on positiivne |
| --- | --- |

C.

Kaaliumi proov on positiivne

Läbib katse (testitakse 2 g proovi põletamisel saadud jääkprodukti)

| D. | Sadestamiskatse |
| --- | --- |

D.

Sadestamiskatse

Lahusele, mis koosneb 0,2 g proovist 2 ml äädikhappes ja 2 ml vees, lisatakse mõned tilgad koobaltnitriti 10 % lahust. Tekib kollane sade

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 1 % (105 °C, kaks tundi)

Orgaanilised lisandid

Läbib katse 20 mg/kg UV-aktiivsete koostisosadega

Fluoriid

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

ASPARTAAM

Sünonüümid

Aspartüülfenüülalaniini metüülester

Määratlus

Keemiline nimetus

N-L-α-aspartüül-L-fenüülalaniin-1-metüülester, 3-amino-N-(α-karbometoksufenetüül)-suktsiinamiidhape-N-metüülester

Einecs

245-261-3

Keemiline valem

C14H18N2O5

Suhteline molekulmass

294,31

Analüüs

C14H18N2O5 sisaldus on 98 kuni 102 % veevabast ainest

Kirjeldus

Lõhnatu valge värvuse ja magusa maitsega kristalliline pulber. Ligikaudu 200 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees ja etanoolis vähelahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 4,5 % (105 °C, neli tundi)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,2 % kuivainest

pH

4,5–6,0 (lahus 1: 125)

Läbilaskvus

1 % lahuse läbilaskvus 2 N vesinikkloriidhappes määratuna 1 cm küvetis 430 nm juures sobiva spektrofotomeetriga, kasutades võrdlusküvetis 2 N vesinikkloriidhapet, on vähemalt 0,95, mis on samaväärne neeldumisega, mis ei ole suurem kui 0,022

Eripöörang

[α]D
  20: + 14,5 kuni + 16,5 °

Määratakse 4: 100/15 N sipelghappe lahuses 30 minuti jooksul pärast proovilahuse valmistamist

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

5-bensüül-3,6-diokso-2-piperasiinäädikhape

Mitte üle 1,5 % kuivainest

TSÜKLAMIINHAPE JA TEMA NAATRIUM- JA KALTSIUMSOOLAD

TSÜKLAMIINHAPE

Sünonüümid

Tsükloheksüülsulfaamhape, tsüklamaat

Määratlus

Keemiline nimetus

Tsükloheksaansulfaamhape, tsükloheksüülaminosulfoonhape

Einecs

202-898-1

Keemiline valem

C6H13NO3S

Suhteline molekulmass

179,24

Analüüs

C6H13NO3S sisaldus tsükloheksüülsulfaamhappes on 98 kuni 102 % veevabast ainest

Kirjeldus

Praktiliselt lõhnatu magushapu maitsega valge värvusega kristalliline pulber. Ligikaudu 40 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees ja etanoolis lahustuv

| B. | Sadestamiskatse |
| --- | --- |

B.

Sadestamiskatse

2 % lahus hapestatakse vesinikkloriidhappega, lisatakse 1 ml ligikaudu 1-molaarset baariumkloriidi vesilahust ning hägu või sademe tekkimisel lahus filtreeritakse. Selgele lahusele lisatakse 1 ml 10 % naatriumnitriti lahust. Tekib valge sade

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 1 % (105 °C, üks tund)

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg seleeni kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Tsükloheksüülamiin

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Ditsükloheksüülamiin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Aniliin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

NAATRIUMTSÜKLAMAAT

Sünonüümid

Tsüklamaat, tsüklaamhappe naatriumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

Naatriumtsükloheksaansulfamaat, naatriumtsükloheksüülsulfamaat

Einecs

205-348-9

Keemiline valem

C6H12NNaO3S ja dihüdraatvorm C6H12NNaO3S 2H2O

Suhteline molekulmass

201,22 (veevaba vorm)

237,22 (hüdraatunud vorm)

Analüüs

98 kuni 102 % kuivainest

Dihüdraatvorm: vähemalt 84 % kuivainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatud kristallid või kristalliline pulber. Ligikaudu 30 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees lahustuv, etanoolis praktiliselt lahustumatu

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 1 % (105 °C, üks tund)

Mitte üle 15,2 % (105 °C, kaks tundi) dehüdraatvormi puhul

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg seleeni kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

Tsükloheksüülamiin

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Ditsükloheksüülamiin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Aniliin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

KALTSIUMTSÜKLAMAAT

Sünonüümid

Tsüklamaat, tsüklaamhappe kaltsiumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

Kaltsiumtsükloheksaansulfamaat, kaltsiumtsükloheksüülsulfamaat

Einecs

205-349-4

Keemiline valem

C12H24CaN2O6S2·2H2O

Suhteline molekulmass

432,57

Analüüs

98 kuni 101 % kuivainest

Kirjeldus

Valged, värvitud kristallid või kristalliline pulber. Ligikaudu 30 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 1 % (105 °C, üks tund)

Mitte üle 8,5 % (140 °C, neli tundi) dihüdraatvormi puhul

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg seleeni kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

Tsükloheksüülamiin

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Ditsükloheksüülamiin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Aniliin

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

ISOMALT

Sünonüümid

Hüdrogeenitud isomaltuloos, hüdrogeenitud palatinoos

Määratlus

Keemiline nimetus

Isomalt on hüdrogeenitud mono- ja disahhariidide segu, mille peamised koostisained on disahhariidid:

| | 6-O-α-D-glükopüranosüül-D-sorbitool (1,6-GPS) ja |
| --- | --- |

6-O-α-D-glükopüranosüül-D-sorbitool (1,6-GPS) ja

| | 1-O-α-D-glükopüranosüül-D-mannitooldihüdraat (1,1-GPM) |
| --- | --- |

1-O-α-D-glükopüranosüül-D-mannitooldihüdraat (1,1-GPM)

Keemiline valem

6-O-α-D-glükopüranosüül-D-sorbitool: C12H24O11

1-O-α-D-glükopüranosüül-D-mannitooldihüdraat: C12H24O11.2H2O

Suhteline molekulmass

6-O-α-D-glükopüranosüül-D-sorbitool: 344,32

1-O-α-D-glükopüranosüül-D-mannitooldihüdraat: 380,32

Analüüs

Sisaldab hüdrogeenitud mono- ja disahhariide vähemalt 98 % ning 6-O-α-D-glükopüranosüül-D-sorbitooli ja 1-O-α-D-glükopüranosüül-D-mannitooldihüdraadi segu vähemalt 86 % veevabast ainest.

Kirjeldus

Lõhnatu, valge värvusega kergelt hügroskoopne kristalne mass.

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

| B. | Õhekihikromatograafia |
| --- | --- |

B.

Õhekihikromatograafia

Uuritakse õhekihikromatograafia abil, kasutades plaati, mis on kaetud ligikaudu 0,2 mm paksuse kromatograafias kasutatava silikageeli kihiga. Kromatogrammi peamised laigud on 1,1-GPM ja 1,6-GPS laigud

Puhtus

Veesisaldus

Mitte üle 7 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,05 % kuivaines

D-mannitool

Mitte üle 3 %

D-sorbitool

Mitte üle 6 %

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid (as Pb)

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

SAHHARIIN JA SELLE NAATRIUM-, KAALIUM- JA KALTSIUMSOOLAD

SAHHARIIN

Määratlus

Keemiline nimetus

3-okso-2,3-divesinikbenso(d)isotiasool-1,1-dioksiid

Einecs

201-321-0

Keemiline valem

C7H5NO3S

Suhteline molekulmass

183,18

Analüüs

C7H5NO3S sisaldus on 99–101 % veevabast ainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatud või kerge aromaatse lõhnaga kristallid või kristalliline pulber, millel on magus maitse ka väga lahjades lahustes. Ligikaudu 300–500 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees vähelahustuv, aluselistes lahustes lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 1 % (105 °C, kaks tundi)

Sulamistemperatuur

226–230 °C

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,2 % kuivainest

Bensoe- ja salitsüülhape

10 ml eelnevalt viie tilga äädikhappega hapestatud lahusele 1: 20 lisatakse kolm tilka ligikaudu 1 molaarset raud(III)kloriidi vesilahust. Sadet või violetset värvust ei teki

o-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

p-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Bensoehappe p-sulfoonamiid

Mitte üle 25 mg/kg kuivaines

Kergesti söestuvad ained

Puuduvad

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Seleenium

Mitte üle 30 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

NAATRIUMSAHHARIIN

Sünonüümid

Sahhariin, sahhariini naatriumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

Naatrium-o-bensosulfimiid, 2,3-divesinik-3-oksobensisosulfoonasooli naatriumisool, oksobensisosulfoonasool, 1,2-bensisotiasoliin-3-oon-1, 1-dioksiidi naatriumsoola dihüdraat

Einecs

204-886-1

Keemiline valem

C7H4NNaO3S·2H2O

Suhteline molekulmass

241,19

Analüüs

C7H4NNaO3S sisaldus on 99–101 % veevabast ainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatud või kerge lõhnaga kristallid või kristalliline pulber, millel on intensiivne magus maitse ka väga lahjades lahustes. Lahjades lahustes ligikaudu 300–500 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees kergesti lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 15 % (120 °C, neli tundi)

Bensoehappe p-sulfoonamiid

10 ml eelnevalt viie tilga äädikhappega hapestatud lahusele 1: 20 lisatakse kolm tilka ligikaudu 1 molaarset raud(III)kloriidi vesilahust. Sadet või violetset värvust ei teki

o-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

p-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Bensoehappe p-sulfoonamiid

Mitte üle 25 mg/kg kuivaines

Kergesti söestuvad ained

Puuduvad

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

KALTSIUMSAHHARIIN

Sünonüümid

Sahhariin, sahhariini kaltsiumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

Kaltsium-o-bensosulfimiid, 2,3-divesinik-3-oksobensisosulfoonasooli kaltsiumsool, 1,2-bensisotiasoliin-3-oon-1,1-dioksiidi kaltsiumsoola hüdraat (2:7)

Einecs

229-349-9

Keemiline valem

Formula

Suhteline molekulmass

467,48

Analüüs

C14H8CaN2O6S2 sisaldus on vähemalt 95 % veevabast ainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatud või kerge lõhnaga kristallid või kristalliline pulber, millel on intensiivne magus maitse ka väga lahjades lahustes. Lahjades lahustes ligikaudu 300–500 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees kergesti lahustuv, etanoolis lahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 13,5 % (120 °C, neli tundi)

Bensoe- ja salitsüülhape

10 ml eelnevalt viie tilga äädikhappega hapestatud lahusele 1: 20 lisatakse kolm tilka ligikaudu 1 molaarset raud(III)kloriidi vesilahust. Sadet ega violetset värvust ei teki

o-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

p-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Bensoehappe p-sulfoonamiid

Mitte üle 25 mg/kg kuivaines

Kergesti söestuvad ained

Puuduvad

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

KAALIUMSAHHARIIN

Sünonüümid

Sahhariin, sahhariini kaaliumsool

Määratlus

Keemiline nimetus

Kaalium-o-bensosulfimiid, 2,3-divesinik-3-oksobensisosulfoonasooli kaaliumsool, 1,2-bensisotiasoliin-3-oon-1,1-dioksiidi kaaliumisoola monohüdraat

Einecs

Keemiline valem

C7H4KNO3S·H2O

Suhteline molekulmass

239,77

Analüüs

C7H4KNO3S sisaldus on 99–101 % veevabast ainest

Kirjeldus

Valge värvusega lõhnatud või kerge lõhnaga kristallid või kristalliline pulber, millel on intensiivne magus maitse ka väga lahjades lahustes. Ligikaudu 300–500 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees kergesti lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 8 % (120 °C, neli tundi)

Bensoe- ja salitsüülhape

10 ml eelnevalt viie tilga äädikhappega hapestatud lahusele 1:20 lisatakse kolm tilka ligikaudu 1 molaarset raud(III)kloriidi vesilahust. Sadet või violetset värvust ei teki

o-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

p-tolueensulfoonamiid

Mitte üle 10 mg/kg kuivaines

Bensoehappe p-sulfoonamiid

Mitte üle 25 mg/kg kuivaines

Kergesti söestuvad ained

Puuduvad

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Seleen

Mitte üle 30 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

SUKRALOOS

Sünonüümid

4,1′,6′-triklorogalaktosukroos

Määratlus

Keemiline nimetus

1,6-dikloro-1,6-dideoksü-β-D-fruktofuranosüül-4-kloro-4-deoksü-α-D-galaktopüranosiid

Einecs

259-952-2

Keemiline valem

C12H19Cl3O8

Molekulmass

397,64

Analüüs

C12H19Cl3O8 sisaldus on 98 %–102 % veevabast ainest

Kirjeldus

Valge kuni koltunud valge, peaaegu lõhnatu kristalne pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees, metanoolis ja etanoolis kergesti lahustuv

Etüülatsetaadis vähelahustuv

| B. | Infrapunaspekter |
| --- | --- |

B.

Infrapunaspekter

Proovi kaaliumbromiidilahuse infrapunane neeldumisspekter näitab suhtelisi maksimume samadel lainepikkustel kui sukraloosi tugietaloni kasutamisel saadud võrdlusspektrid

| C. | Õhekihikromatograafia |
| --- | --- |

C.

Õhekihikromatograafia

Katselahuse peamise laigu Rf-väärtus on võrdne teiste klooritud disahhariidide katsetamisel kasutatava standardlahuse A peamise laigu Rf-väärtusega. Standardlahuse saamiseks lahustatakse 1,0 g sukraloosi tugietaloni 10 ml metanoolis

| D. | Eripöörang |
| --- | --- |

D.

Eripöörang

+ 84,0° ≤ [α]D
  20 ≤ + 87,5° arvutatud veevaba aine alusel

(10-(massi/mahu)protsendiline lahus)

Puhtus

Vesi

Mitte üle 2,0 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,7 %

Muud klooritud disahhariidid

Mitte üle 0,5 %

Klooritud monosahhariidid

Mitte üle 0,1 %

Trifenüülfosfiinoksiid

Mitte üle 150 mg/kg

Metanool

Mitte üle 0,1 %

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

TAUMATIIN

Sünonüümid

Määratlus

Keemiline nimetus

Taumatiini saadakse Thaumatococcus daniellii (Benth) loodusliku liini seemnerüüdest vesiekstraktsioonil (pH 2,5-4) ja ta koosneb peamiselt proteiinidest taumatiin I ja taumatiin II ning sisaldab väikestes kogustes ka algmaterjalist pärit taimseid koostisosi

Einecs

258-822-2

Keemiline valem

207 aminohappest koosnev polüpeptiid

Suhteline molekulmass

Taumatiin I 22209

Taumatiin II 22293

Analüüs

Sisaldab lämmastikku vähemalt 16 % kuivainest, mis vastab vähemalt 94 % valgusisaldusele (N × 5,8)

Kirjeldus

Lõhnatu kreemika värvuse ja intensiivse magusa maitsega pulber. Ligikaudu 2 000–3 000 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, atsetoonis lahustumatu

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 9 % (105 °C, konstantse kaaluni)

Süsivesikud

Mitte üle 3 % kuivaines

Sulfaattuhk

Mitte üle 2 % kuivaines

Alumiinium

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

3 mg/kg kuivaines

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete mikroobide koguarv: mitte üle 1 000/g E. coli: ühes grammis puuduvad

NEOHESPERIDIINDIVESINIKKALKOON

Sünonüümid

Neohesperidiindivesinikkalkoon, NHDC, hesperidiindivesinikkalkoon-4′-β-neohesperidosiid, neohesperidiin DC

Määratlus

Keemiline nimetus

Neohesperidiini katalüütilisel hüdrogeenimisel saadud 2-O-α-L-ramnopüranosüül-4′-ß-D-glükopüranosüül-hesperitiindivesinikkalkoon

Einecs

243-978-6

Keemiline valem

C28H36O15

Suhteline molekulmass

612,6

Analüüs

Sisaldab vähemalt 96 % kuivainest

Kirjeldus

Lõhnatu hallikasvalge värvuse ja iseloomuliku intensiivse magusa maitsega kristalliline pulber. Ligikaudu 1 000–1 800 korda magusam kui sahharoos

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Kergesti lahustuv soojas vees, raskesti lahustuv külmas vees, praktiliselt lahustumatu eetris ja benseenis

| B. | UV neeldumise maksimum |
| --- | --- |

B.

UV neeldumise maksimum

282–283 nm lahuses, kus 100 ml metanoolis on 2 mg

| C. | Neu katse |
| --- | --- |

C.

Neu katse

Umbes 10 mg neohesperidiini DC-d lahustatakse 1 ml metanoolis, lisatakse 1 ml 1 %-list 2-aminoetüüldifenüülboraadi lahust metanoolis. Tekib erekollane värvus

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 11 % (105 °C, kolm tundi)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,2 % kuivainest

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

ASPARTAAM-ATSESULFAAMSOOL

Sünonüümid

Aspartaam-atsesulfaam, aspartaam-atsesulfaamsool

Määratlus

Soola saamiseks kuumutatakse aspartaami ja atsesulfaam K d suhtes 2:1 happelise pH-ga lahuses kuni kristalliseerumiseni. Eemaldatakse kaalium ja niiskus. Toode on stabiilsem kui aspartaam eraldi

Keemiline nimetus

L-fenüülalanüül-2-metüül-L-α-asparagiinhappe 6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidsool

Keemiline valem

C18H23O9N3S

Molekulmass

457,46

Analüüs

63,0–66,0 % aspartaami (kuivainest) ja 34,0–37,0 % atsesulfaami (happena kuivainest)

Kirjeldus

Valge lõhnatu kristalliline pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees halvasti lahustuv, etanoolis vähelahustuv

| B. | Läbitustegur |
| --- | --- |

B.

Läbitustegur

1 % vesilahuse läbitustegur, määratuna 1 cm küvetis sobiva spektrofotomeetrigalainepikkusel 430 nm ning kasutades võrdluslahusena vett, on vähemalt 0,95, mis vastab neeldeteguri ligikaudsele väärtusele mitte üle 0,022

| C. | Eripöörang |
| --- | --- |

C.

Eripöörang

+14,5° ≤ [α]D20 ≤ +16,5°

Määratakse lahuses kontsentratsiooniga 6,2 g 100 ml sipelghappe kohta (15N) 30 min jooksul. Arvutatud eripöörang jagatakse 0,646ga aspartaamisisalduse parandiks aspartaam-atsesulfaamsoolas

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,5 % (105 C°, 4 h)

5-bensüül-3,6-diokso-2-piperasiinatseethape

Mitte üle 0,5 %

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

MALTITOOL

Sünonüümid

D-maltitool, hüdrogeenitud maltoos

Määratlus

Keemiline nimetus

(α)-D-glükopüranosüül-1,4-D-glütsitool

Einecs

209-567-0

Keemiline valem

C12H24O11

Suhteline molekulmass

344,31

Analüüs

Sisaldab vähemalt 98 % D-maltitooli C12H24O11 veevabast ainest

Kirjeldus

Magusa maitsega valge kristalliline pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis vähelahustuv

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

148–151 °C

| C. | Eripöörang |
| --- | --- |

C.

Eripöörang

+ 105,5° ≤ [α]D
  20 ≤ + 108,5° (5 (massi/mahu)protsendiline lahus)

Puhtus

Vesi

Mitte üle 1 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 % kuivaines

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,1 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Kloriidid

Mitte üle 50 mg/kg kuivaines

Sulfaadid

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

MALTITOOLSIIRUP

Sünonüümid

Hüdrogeenitud kõrge maltoosisisaldusega glükoosisiirup, hüdrogeenitud glükoosisiirup

Määratlus

Segu, mis koosneb peamiselt maltitoolist ja sorbitoolist ning hüdrogeenitud oligo- ja polüsahhariididest. Seda toodetakse kõrge maltoosisisaldusega glükoosisiirupi katalüütilise hüdrogeenimisega või selle koostisosade eraldi hüdrogeenimisega, millele järgneb segamine. Toodet kaubastatakse nii siirupi kui tahke ainena

Analüüs

Üldine hüdrogeenitud sahhariidide sisaldus vähemalt 99 % veevabast ainest ja maltitooli sisaldus vähemalt 50 % veevabast ainest

Kirjeldus

Värvitu ja lõhnatu selge viskoosne vedelik või valge kristalne mass

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis vähelahustuv

| B. | Õhekihikromatograafia |
| --- | --- |

B.

Õhekihikromatograafia

Läbib katse

Puhtus

Vesi

Mitte üle 31 % (Karl-Fischeri järgi)

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,3 % (ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Kloriidid

Mitte üle 50 mg/kg

Sulfaadid

Mitte üle 100 mg/kg

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg

Plii

Mitte üle 1 mg/kg

LAKTITOOL

Sünonüümid

Laktiit, laktositool, laktobiosiit

Määratlus

Keemiline nimetus

4-O-β-D-galaktopuranosüül-D-glütsitool

Einecs

209-566-5

Keemiline valem

C12H24O11

Suhteline molekulmass

344,32

Analüüs

Vähemalt 95 % kuivainest

Kirjeldus

Magusa maitsega kristalsed pulbrid või värvusetud lahused. Kristalsed tooted võivad esineda veevabadena, monohüdraatidena või dihüdraatidena

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv

| B. | Eripöörang |
| --- | --- |

B.

Eripöörang

+ 13° ≤ [α]D
  20 ≤ + 16° arvutatud veevaba aine alusel, (10 (massi/mahu)protsendiline lahus)

Puhtus

Veesisaldus

Kristallilised tooted; mitte üle 10,5 % (Karl Fischeri meetod)

Muud polüoolid

Mitte üle 2,5 % veevabast ainest

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,2 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Kloriidid

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Sulfaadid

Mitte üle 200 mg/kg kuivaines

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 % kuivaines

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

KSÜLITOOL

Sünonüümid

Ksülitool

Määratlus

Keemiline nimetus

D-ksülitool

Einecs

201-788-0

Keemiline valem

C5H12O5

Suhteline molekulmass

152,15

Analüüs

Ksülitooli sisaldus on vähemalt 98,5 % veevabast massist

Kirjeldus

Valge värvusega peaaegu lõhnatu ja väga magusa maitsega kristalne pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

92–96 °C

| C. | pH |
| --- | --- |

C.

pH

5–7 (10(massi/mahu)protsendiline vesilahus)

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,5 %. 0,5 g proovi kuivatatakse vaakumis fosfori kohal 60 °C juures neli tundi

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 % kuivainest

Redutseerivad suhkrud

Mitte üle 0,2 %, ümber arvutatuna glükoosi sisalduseks kuivaines

Muud mitmehüdroksüülsed alkoholid

Mitte üle 1 % kuivainest

Nikkel

Mitte üle 2 mg/kg kuivaines

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg kuivaines

Plii

Mitte üle 1 mg/kg kuivaines

Raskmetallid

Mitte üle 10 mg/kg, ümber arvutatuna plii sisalduseks kuivaines

Kloriidid

Mitte üle 100 mg/kg kuivaines

Sulfaadid

Mitte üle 200 mg/kg kuivaines

ERÜTRITOOL

Sünonüümid

Meso-erütritool, tetrahüdroksübutaan, erütriit

Määratlus

Saadud süsivesikute allika kääritamisel ohutute ja toiduks sobivate osmofiilsete pärmseentega, nagu Moniliella pollinis ja Trichosporonoides megachilensis, millele järgneb puhastamine ja kuivatamine

Keemiline nimetus

1,2,3,4-butaantetrool

Einecs

205-737-3

Keemiline valem

C4H10O4

Molekulmass

122,12

Analüüs

Vähemalt 99 % pärast kuivatamist

Kirjeldus

Valged lõhnatud mittehügroskoopsed termiliselt püsivad kristallid, mille magusus on ligikaudu 60–80 % sahharoosi omast

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees hästi lahustuv, etanoolis halvasti lahustuv, dietüüleetris ei lahustu

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

119–123 °C

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,2 % (70 °C, kuus tundi, vaakumeksikaatoris)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Redutseerivad ained

Mitte üle 0,3 % ümber arvutatuna D-glükoosiks

Ribitool ja glütserool

Mitte üle 0,1 %

Plii

Mitte üle 0,5 mg/kg

---

LISA II

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(artikkel 2)

| Komisjoni direktiiv 95/31/EÜ | (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1) |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 98/66/EÜ | (EÜT L 257, 19.9.1998, lk 35) |
| Komisjoni direktiiv 2000/51/EÜ | (EÜT L 198, 4.8.2000, lk 41) |
| Komisjoni direktiiv 2001/52/EÜ | (EÜT L 190, 12.7.2001, lk 18) |
| Komisjoni direktiiv 2004/46/EÜ | (ELT L 114, 21.4.2004, lk 15) |
| Komisjoni direktiiv 2006/128/EÜ | (ELT L 346, 9.12.2006, lk 6) |

Komisjoni direktiiv 95/31/EÜ

(EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1)

Komisjoni direktiiv 98/66/EÜ

(EÜT L 257, 19.9.1998, lk 35)

Komisjoni direktiiv 2000/51/EÜ

(EÜT L 198, 4.8.2000, lk 41)

Komisjoni direktiiv 2001/52/EÜ

(EÜT L 190, 12.7.2001, lk 18)

Komisjoni direktiiv 2004/46/EÜ

(ELT L 114, 21.4.2004, lk 15)

Komisjoni direktiiv 2006/128/EÜ

(ELT L 346, 9.12.2006, lk 6)

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad

(artikkel 2)

| Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 95/31/EÜ | 1. juuli 1996 (1) |
| 98/66/EÜ | 1. juuli 1999 |
| 2000/51/EÜ | 30. juuni 2001 |
| 2001/52/EÜ | 30. juuni 2002 |
| 2004/46/EÜ | 1. aprill 2005 |
| 2006/128/EÜ | 15. veebruar 2008 |

Direktiiv

ülevõtmise tähtaeg

95/31/EÜ

1. juuli 1996 (1)

98/66/EÜ

1. juuli 1999

2000/51/EÜ

30. juuni 2001

2001/52/EÜ

30. juuni 2002

2004/46/EÜ

1. aprill 2005

2006/128/EÜ

15. veebruar 2008

---

(1)  Vastavalt direktiivi 95/31/EÜ artikli 2 lõikele 2, „enne 1. juulit 1996 turule viidud või märgistatud tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, võib siiski turustada kuni varude ammendumiseni”.

---

LISA III

Vastavustabel

| Direktiiv 95/31/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 1 lõige 2 | — |
| Artikkel 2 | — |
| — | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Lisa | Lisa I |
| — | Lisa II |
| — | Lisa III |

Direktiiv 95/31/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 1

Artikkel 1 lõige 2

—

Artikkel 2

—

—

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Lisa

Lisa I

—

Lisa II

—

Lisa III

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/41

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/61/EÜ,

17. juuni 2008,

millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 8, artikli 4 lõiget 5, artikli 5 lõiget 5 ning artikli 13b lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivi 95/44/EÜ millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks, (2) on oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivi 95/44/EÜ millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks, (2) on oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ sätetele ei või selle direktiivi I ja II lisas loetletud kahjulikke organisme eraldi ega koos selle direktiivi II lisas loetletud asjaomaste taimede või taimsete saadustega tuua ühendusse ega ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ning seal vedades levitada. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ sätetele ei või selle direktiivi I ja II lisas loetletud kahjulikke organisme eraldi ega koos selle direktiivi II lisas loetletud asjaomaste taimede või taimsete saadustega tuua ühendusse ega ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ning seal vedades levitada.

| (3) | Direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt ei või selle III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ega muid tooteid tuua ühendusse või selle teatavatele kaitstavatele aladele. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt ei või selle III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ega muid tooteid tuua ühendusse või selle teatavatele kaitstavatele aladele.

| (4) | Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei või tuua ühendusse või ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ega neid seal vedada, kui ei ole täidetud selles lisas esitatud erinõuded. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei või tuua ühendusse või ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ega neid seal vedada, kui ei ole täidetud selles lisas esitatud erinõuded.

| (5) | Direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis saabuvad kolmandatest riikidest, võib ühendusse tuua üksnes siis, kui need vastavad selles direktiivis sätestatud standarditele ja nõuetele ning nendega on kaasas ametlik fütosanitaarkaart, mis niisugust vastavust kinnitab, ja kui nende vastavust kõnealustele nõuetele on ametlikult kontrollitud. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis saabuvad kolmandatest riikidest, võib ühendusse tuua üksnes siis, kui need vastavad selles direktiivis sätestatud standarditele ja nõuetele ning nendega on kaasas ametlik fütosanitaarkaart, mis niisugust vastavust kinnitab, ja kui nende vastavust kõnealustele nõuetele on ametlikult kontrollitud.

| (6) | Siiski sätestatakse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 13b lõikes 4, et kõnealuseid eeskirju ei kohaldata niisuguste kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja teiste toodete sissetoomise ja veo suhtes, mida kasutatakse katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks ühenduse tasandil kindlaks määratud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Siiski sätestatakse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 13b lõikes 4, et kõnealuseid eeskirju ei kohaldata niisuguste kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja teiste toodete sissetoomise ja veo suhtes, mida kasutatakse katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks ühenduse tasandil kindlaks määratud tingimustel.

| (7) | Seetõttu on tarvis kindlaks määrata tingimused, mida niisuguse sissetoomise ja veo puhul tuleb järgida, et vältida kahjulike organismide levimise ohtu. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on tarvis kindlaks määrata tingimused, mida niisuguse sissetoomise ja veo puhul tuleb järgida, et vältida kahjulike organismide levimise ohtu.

| (8) | Käesolev direktiiv ei mõjuta tingimusi, mis on materjali jaoks sätestatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ, (5) ning ühenduse teiste täpsemate sätetega ohustatud looduslike looma- ja taimeliikide ning geneetiliselt muundatud organismide kohta. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv ei mõjuta tingimusi, mis on materjali jaoks sätestatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ, (5) ning ühenduse teiste täpsemate sätetega ohustatud looduslike looma- ja taimeliikide ning geneetiliselt muundatud organismide kohta.

| (9) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega.

| (10) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et ükskõik milliseks teaduslike eesmärkide või katsete ning sordiaretusega seotud tegevuseks, edaspidi „tegevused”, mis nõuavad direktiivi 2000/29/EÜ artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 13b lõikes 4 loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete, edaspidi „materjal”, kasutamist, esitatakse avaldus vastutavatele ametiasutustele enne sellise materjali ühendusse toomist või ühenduses või mõnel selle kaitstud alal transportimist.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb määratleda vähemalt järgmine teave:

| a) | tegevuse eest vastutava isiku nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tegevuse eest vastutava isiku nimi ja aadress;

| b) | materjali teaduslik nimi või teaduslikud nimed, sealhulgas asjaomane kahjulik organism, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

materjali teaduslik nimi või teaduslikud nimed, sealhulgas asjaomane kahjulik organism, kui see on asjakohane;

| c) | materjali liik; |
| --- | --- |

c)

materjali liik;

| d) | materjali kogus; |
| --- | --- |

d)

materjali kogus;

| e) | koht, kust materjal on pärit, ning kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul asjakohased dokumentaalsed tõendid; |
| --- | --- |

e)

koht, kust materjal on pärit, ning kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul asjakohased dokumentaalsed tõendid;

| f) | kavandatud tegevuste kestus, laad ja eesmärk, sealhulgas vähemalt teadusliku eesmärgiga katseteks või sordivalikuks läbiviidava töö kokkuvõte ja spetsifikatsioon; |
| --- | --- |

f)

kavandatud tegevuste kestus, laad ja eesmärk, sealhulgas vähemalt teadusliku eesmärgiga katseteks või sordivalikuks läbiviidava töö kokkuvõte ja spetsifikatsioon;

| g) | karantiinis hoidmiseks ja vajaduse korral kontrollimiseks ettenähtud konkreetse koha või kohtade aadress ja kirjeldus; |
| --- | --- |

g)

karantiinis hoidmiseks ja vajaduse korral kontrollimiseks ettenähtud konkreetse koha või kohtade aadress ja kirjeldus;

| h) | vastavalt vajadusele esimese ladustamise või istutamise koht, pärast materjali ametlikku vabastamist; |
| --- | --- |

h)

vastavalt vajadusele esimese ladustamise või istutamise koht, pärast materjali ametlikku vabastamist;

| i) | vajaduse korral kavandatav meetod pärast heakskiidetud tegevuse lõpetamist materjali hävitamiseks või töötlemiseks; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral kavandatav meetod pärast heakskiidetud tegevuse lõpetamist materjali hävitamiseks või töötlemiseks;

| j) | kolmandast riigist sisseveetava materjali kavandatav ühenduse piiripunkt. |
| --- | --- |

j)

kolmandast riigist sisseveetava materjali kavandatav ühenduse piiripunkt.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid kiidavad artiklis 1 osutatud taotluse vastuvõtmisel asjaomased tegevused heaks, kui on kindlaks tehtud, et I lisas sätestatud tingimused on täidetud.

Liikmesriigid võivad nimetatud heakskiidu igal ajal ära võtta, kui on kindlaks tehtud, et I lisas sätestatud tingimusi enam ei täideta.

2.   Pärast lõikes 1 nimetatud tegevuste heakskiitmist lubab liikmesriik tuua taotluses osutatud materjali liikmesriiki või selle asjaomastele kaitstud aladele või seda seal vedada, tingimusel et kõnealuse materjaliga on kõikidel juhtudel kaasas volikiri katseteks, teaduslikeks eesmärkideks ja sordiaretuseks ettenähtud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste või muude toodete sissetoomiseks või veoks (edaspidi „volikiri”) ning et see vastab II lisas esitatud näidisele ning on välja antud selle liikmesriigi vastutava ametiasutuse poolt, kus tegevused läbi viiakse; ja

| a) | ühendusest pärit materjali puhul:






  i) | kui päritolukohaks on teine liikmesriik, on päritoluliikmesriik volikirja ametlikult kinnitanud materjali veoks karantiinitingimustes, ja |
| --- | --- | --- |

a)

ühendusest pärit materjali puhul:

i)

kui päritolukohaks on teine liikmesriik, on päritoluliikmesriik volikirja ametlikult kinnitanud materjali veoks karantiinitingimustes, ja

| ii) | direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas taimepass, mis on välja antud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 10 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel. Taimepassi tehakse järgmine kanne: „Käesolevat materjali veetakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel”.
  Juhul kui karantiinis hoidmiseks ettenähtud konkreetne koht või kohad asuvad teises liikmesriigis, annab taimepassi väljaandmise eest vastutav liikmesriik taimepassi välja üksnes teabe põhjal, mis käsitleb tegevuste heakskiitmise eest vastutavalt liikmesriigilt saadud käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud heakskiitu, ning üksnes siis, kui kinnitatakse, et materjali veo ajal kohaldatakse karantiinitingimusi; ning |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas taimepass, mis on välja antud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 10 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel. Taimepassi tehakse järgmine kanne: „Käesolevat materjali veetakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel”.

Juhul kui karantiinis hoidmiseks ettenähtud konkreetne koht või kohad asuvad teises liikmesriigis, annab taimepassi väljaandmise eest vastutav liikmesriik taimepassi välja üksnes teabe põhjal, mis käsitleb tegevuste heakskiitmise eest vastutavalt liikmesriigilt saadud käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud heakskiitu, ning üksnes siis, kui kinnitatakse, et materjali veo ajal kohaldatakse karantiinitingimusi; ning

| b) | kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul:






  i) | tagavad liikmesriigid, et volikiri materjali päritolukoha kohta on välja antud asjakohaste dokumentaalsete tõendite alusel, ja |
| --- | --- | --- |

b)

kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul:

i)

tagavad liikmesriigid, et volikiri materjali päritolukoha kohta on välja antud asjakohaste dokumentaalsete tõendite alusel, ja

| ii) | direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis on välja antud päritoluriigis vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikele 1 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel.
  Sertifikaati tehakse lahtrisse „Lisadeklaratsioon” järgmine kanne: „Käesolev materjal imporditakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel.” Vajaduse korral määratletakse ka asjakohane kahjulik organism või asjaomased kahjulikud organismid. |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis on välja antud päritoluriigis vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikele 1 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel.

Sertifikaati tehakse lahtrisse „Lisadeklaratsioon” järgmine kanne: „Käesolev materjal imporditakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel.” Vajaduse korral määratletakse ka asjakohane kahjulik organism või asjaomased kahjulikud organismid.

Kõikidel juhtudel tagavad liikmesriigid, et materjali hoitakse nimetatud sissetoomise või veo ajal karantiinitingimustes ning et see veetakse otse ja viivitamata taotluses märgitud kohta või kohtadesse.

3.   Vastutav ametiasutus jälgib heakskiidetud tegevusi ja tagab, et:

| a) | karantiinis hoidmise tingimused ja muud vastavalt I lisale määratletavad üldtingimused on täidetud kogu tegevuste sooritamise ajal, kontrollides õigel ajal tööruume ja tegevusi; |
| --- | --- |

a)

karantiinis hoidmise tingimused ja muud vastavalt I lisale määratletavad üldtingimused on täidetud kogu tegevuste sooritamise ajal, kontrollides õigel ajal tööruume ja tegevusi;

| b) | sätestatud menetlused kohaldatakse vastavalt heakskiidetud tegevuste tüübile järgnevalt:






  i) | karantiinist vabastamiseks ettenähtud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul:






  — | taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei vabastata ilma vastutava ametiasutuse loata, edaspidi „ametlik vabastamine”. Enne ametlikku vabastamist kohaldatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes karantiinimeetmeid, sealhulgas katsete tegemist, ning need peavad olema tunnistatud vabaks mis tahes kahjulikest organismidest, välja arvatud organismid, mis esinevad ühenduses ega ole direktiivis 2000/29/EÜ nimetatud; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

sätestatud menetlused kohaldatakse vastavalt heakskiidetud tegevuste tüübile järgnevalt:

i)

karantiinist vabastamiseks ettenähtud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul:

—

taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei vabastata ilma vastutava ametiasutuse loata, edaspidi „ametlik vabastamine”. Enne ametlikku vabastamist kohaldatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes karantiinimeetmeid, sealhulgas katsete tegemist, ning need peavad olema tunnistatud vabaks mis tahes kahjulikest organismidest, välja arvatud organismid, mis esinevad ühenduses ega ole direktiivis 2000/29/EÜ nimetatud;

| — | karantiinimeetmed, sealhulgas katsete tegemine, teostatakse selle asutuse või mis tahes muu ametlikult heakskiidetud asutuse teadusliku väljaõppega töötajate poolt ja viiakse läbi vastavalt käesoleva direktiivi III lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete jaoks kehtestatud sätetele; |
| --- | --- |

—

karantiinimeetmed, sealhulgas katsete tegemine, teostatakse selle asutuse või mis tahes muu ametlikult heakskiidetud asutuse teadusliku väljaõppega töötajate poolt ja viiakse läbi vastavalt käesoleva direktiivi III lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete jaoks kehtestatud sätetele;

| — | kõik taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mille puhul on selliseid meetmeid kasutades leitud, et need ei ole vabad esimeses taandes määratletud kahjulikest organismidest, ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, millega need on kokku puutunud või mis võivad olla saastunud, hävitatakse või kohaldatakse nende suhtes asjakohast töötlust või karantiinimeetmeid, mille eesmärgiks on asjakohaste kahjulike organismide hävitamine; vastavalt kohaldatakse punkti ii teise lõigu sätteid; |
| --- | --- |

—

kõik taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mille puhul on selliseid meetmeid kasutades leitud, et need ei ole vabad esimeses taandes määratletud kahjulikest organismidest, ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, millega need on kokku puutunud või mis võivad olla saastunud, hävitatakse või kohaldatakse nende suhtes asjakohast töötlust või karantiinimeetmeid, mille eesmärgiks on asjakohaste kahjulike organismide hävitamine; vastavalt kohaldatakse punkti ii teise lõigu sätteid;

| ii) | mis tahes muu materjali (sealhulgas kahjulikud organismid) puhul heakskiidetud tegevuse läbiviimise lõppedes ning kogu materjali puhul, mis leitakse olevat tegevuse kestel saastunud:






  — | materjal (sealhulgas kahjulikud organismid ja mis tahes saastunud materjal) ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mis on materjaliga kokku puutunud või mis on võinud saastuda, hävitatakse, steriliseeritakse või töödeldakse vastutava ametiasutuse poolt määrataval muul viisil, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

mis tahes muu materjali (sealhulgas kahjulikud organismid) puhul heakskiidetud tegevuse läbiviimise lõppedes ning kogu materjali puhul, mis leitakse olevat tegevuse kestel saastunud:

—

materjal (sealhulgas kahjulikud organismid ja mis tahes saastunud materjal) ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mis on materjaliga kokku puutunud või mis on võinud saastuda, hävitatakse, steriliseeritakse või töödeldakse vastutava ametiasutuse poolt määrataval muul viisil, ja

| — | tööruumid ja rajatised, milles kõnealuseid tegevusi läbi viidi, steriliseeritakse või puhastatakse muul vastutava ametiasutuse poolt määrataval viisil; |
| --- | --- |

—

tööruumid ja rajatised, milles kõnealuseid tegevusi läbi viidi, steriliseeritakse või puhastatakse muul vastutava ametiasutuse poolt määrataval viisil;

| c) | materjali mis tahes saastumisest direktiivis 2000/29/EÜ loetletud kahjulike organismidega või mis tahes muude kahjulike organismidega, mida vastutav ametiasutus peab ühendusele ohtlikeks ja mis on avastatud tegevuse käigus, teatab tegevuste eest vastutav isik viivitamata vastutavale ametiasutusele, samuti teatab ta kõigist asjaoludest, mille on põhjustanud selliste organismide pääsemine keskkonda. |
| --- | --- |

c)

materjali mis tahes saastumisest direktiivis 2000/29/EÜ loetletud kahjulike organismidega või mis tahes muude kahjulike organismidega, mida vastutav ametiasutus peab ühendusele ohtlikeks ja mis on avastatud tegevuse käigus, teatab tegevuste eest vastutav isik viivitamata vastutavale ametiasutusele, samuti teatab ta kõigist asjaoludest, mille on põhjustanud selliste organismide pääsemine keskkonda.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tegevuste suhtes, mille puhul kasutatakse direktiivi 2000/29/EÜ III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiivi III lisa I, II ja III jao A osaga, kohaldatakse asjakohaseid karantiinimeetmeid, sealhulgas katsete läbiviimist. Nendest karantiinimeetmetest teatatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Kui vajalikud tehnilised andmed on kättesaadavad, lõpetatakse selliste karantiinimeetmete üksikasjade väljatöötamine ja need lisatakse käesoleva direktiivi III lisasse.

Artikkel 3

1.   Enne iga aasta 1. septembrit saadavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva direktiivi alusel eelneval ühe aasta pikkusel 30. juunil lõppeval ajavahemikul sissetoodud ja veetud materjalide kogused ning teavitavad sellise materjali mis tahes saastumisest kahjulike organismidega, mis on samal ajavahemikul kindlaks tehtud karantiinimeetmete alusel, sealhulgas III lisa alusel läbiviidavad katsed.

2.   Liikmesriigid teevad haldusalast koostööd käesoleva direktiivi alusel heakskiidetud tegevuste jaoks kehtestatud karantiinitingimuste ja -meetmete üksikasjade sätestamise osas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt asutatud või määratud ametiasutuste kaudu.

Artikkel 4

Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata siseriiklike õigusaktide teksti, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 5

Direktiiv 95/44/EÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 51).

1

(2)  EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34. Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/46/EÜ (EÜT L 204, 31.7.1997, lk 43).

2

(3)  Vaata IV lisa A osa.

3

(4)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 318/2008 (ELT L 95, 8.4.2008, lk 3).

4

(5)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/27/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 45).

5

---

I LISA

| 1. | Käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse järgmisi üldtingimusi:






  — | nende tegevuste laadi ja eesmärke, mille jaoks materjal sisse toodi või mille jaoks seda veetakse, peab hindama vastutav ametiasutus ja leidma need olevat kooskõlas direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud katsete, teaduslike eesmärkide ja sordivaliku mõistega; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse järgmisi üldtingimusi:

—

nende tegevuste laadi ja eesmärke, mille jaoks materjal sisse toodi või mille jaoks seda veetakse, peab hindama vastutav ametiasutus ja leidma need olevat kooskõlas direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud katsete, teaduslike eesmärkide ja sordivaliku mõistega;

| — | vastutav ametiasutus kontrollib kohas või kohtades, kus tegevused läbi viiakse, kas tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused vastavad punkti 2 sätetele, ning kiidab need heaks; |
| --- | --- |

—

vastutav ametiasutus kontrollib kohas või kohtades, kus tegevused läbi viiakse, kas tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused vastavad punkti 2 sätetele, ning kiidab need heaks;

| — | vastutav ametiasutus piirab materjali kogust määrani, mis on heaks kiidetud tegevuste jaoks küllaldane ning mis mingil juhul ei tohi ületada kindlaks määratud koguseid, mida on võimalik tööruumides karantiinis hoida; |
| --- | --- |

—

vastutav ametiasutus piirab materjali kogust määrani, mis on heaks kiidetud tegevuste jaoks küllaldane ning mis mingil juhul ei tohi ületada kindlaks määratud koguseid, mida on võimalik tööruumides karantiinis hoida;

| — | vastutav ametiasutus kontrollib tegevusi teostatavate töötajate teaduslikku ja tehnilist kvalifikatsiooni ning kiidab selle heaks. |
| --- | --- |

—

vastutav ametiasutus kontrollib tegevusi teostatavate töötajate teaduslikku ja tehnilist kvalifikatsiooni ning kiidab selle heaks.

| 2. | Punkti 1 kohaldamisel peavad tegevuse läbiviimise kohas või kohtades asuvate tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused olema piisavad, et tagada materjali ohutu käitlemine sellisel viisil, et kõiki asjakohaseid kahjulikke organisme hoitakse isoleerituna ning puudub oht kõnealuste kahjulike organismide levikuks. Iga taotluses märgitud tegevuse puhul määrab vastutav ametiasutus karantiinis hoitava kahjuliku organismi levikuohu, võttes arvesse materjali tüüpi ning kavandatud tegevust, samuti kahjuliku organismi bioloogiat, levimise viisi, mõju keskkonnale ja muid asjakohaseid tegureid, mis on seotud asjaomase materjali ohuga. Ohu hindamiste tulemuste põhjal sätestab vastutav ametiasutus vajaduse korral:






  a) | tööruumide, rajatiste ja töövõtete puhul järgmised karantiinimeetmed:






  — | füüsiline isoleerimine kõigist muudest taimedest/kahjulike organismidega saastunud materjalidest, sealhulgas ümbritsevate alade taimkatte kontrolli arvestamine; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punkti 1 kohaldamisel peavad tegevuse läbiviimise kohas või kohtades asuvate tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused olema piisavad, et tagada materjali ohutu käitlemine sellisel viisil, et kõiki asjakohaseid kahjulikke organisme hoitakse isoleerituna ning puudub oht kõnealuste kahjulike organismide levikuks. Iga taotluses märgitud tegevuse puhul määrab vastutav ametiasutus karantiinis hoitava kahjuliku organismi levikuohu, võttes arvesse materjali tüüpi ning kavandatud tegevust, samuti kahjuliku organismi bioloogiat, levimise viisi, mõju keskkonnale ja muid asjakohaseid tegureid, mis on seotud asjaomase materjali ohuga. Ohu hindamiste tulemuste põhjal sätestab vastutav ametiasutus vajaduse korral:

a)

tööruumide, rajatiste ja töövõtete puhul järgmised karantiinimeetmed:

—

füüsiline isoleerimine kõigist muudest taimedest/kahjulike organismidega saastunud materjalidest, sealhulgas ümbritsevate alade taimkatte kontrolli arvestamine;

| — | tegevuste eest vastutava kontaktisiku määramine; |
| --- | --- |

—

tegevuste eest vastutava kontaktisiku määramine;

| — | piiratud juurdepääs tööruumidele ja rajatistele ja vajaduse korral ümbritsevatele aladele üksnes töötajatele, kellel on vastav luba; |
| --- | --- |

—

piiratud juurdepääs tööruumidele ja rajatistele ja vajaduse korral ümbritsevatele aladele üksnes töötajatele, kellel on vastav luba;

| — | tööruumide ja rajatiste asjakohane identifitseerimine, märkides tegevuse tüübi ja vastutava isiku; |
| --- | --- |

—

tööruumide ja rajatiste asjakohane identifitseerimine, märkides tegevuse tüübi ja vastutava isiku;

| — | sooritatud tegevuste registri ja töömenetluste käsiraamatu pidamine, sealhulgas menetlused, mida kohaldatakse kahjulike organismide karantiinis hoidmisest vabastamisel; |
| --- | --- |

—

sooritatud tegevuste registri ja töömenetluste käsiraamatu pidamine, sealhulgas menetlused, mida kohaldatakse kahjulike organismide karantiinis hoidmisest vabastamisel;

| — | asjakohased turva- ja häiresüsteemid; |
| --- | --- |

—

asjakohased turva- ja häiresüsteemid;

| — | asjakohased tõrjeabinõud, et hoida ära kahjulike organismide rajatistesse viimine ja seal levimine; |
| --- | --- |

—

asjakohased tõrjeabinõud, et hoida ära kahjulike organismide rajatistesse viimine ja seal levimine;

| — | kontrollitavad menetlused materjalist proovide võtmiseks ja materjali vedamiseks tööruumide ja rajatiste vahel; |
| --- | --- |

—

kontrollitavad menetlused materjalist proovide võtmiseks ja materjali vedamiseks tööruumide ja rajatiste vahel;

| — | vajaduse korral jäätmete, pinnase ja vee kontrollitav kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral jäätmete, pinnase ja vee kontrollitav kõrvaldamine;

| — | töötajate, rajatiste ja seadmete hügieeni tagamise ja desinfitseerimise asjakohane ja vahendid; |
| --- | --- |

—

töötajate, rajatiste ja seadmete hügieeni tagamise ja desinfitseerimise asjakohane ja vahendid;

| — | asjakohased meetmed ja tööruumid katsematerjali kõrvaldamiseks, |
| --- | --- |

—

asjakohased meetmed ja tööruumid katsematerjali kõrvaldamiseks,

| — | tööruumide ja menetluste (sealhulgas katsete tegemine) asjakohane indekseerimine, ja |
| --- | --- |

—

tööruumide ja menetluste (sealhulgas katsete tegemine) asjakohane indekseerimine, ja

| b) | täiendavad karantiinimeetmed vastavalt kasutatavale materjalitüübile eriomasele bioloogiale ja epidemioloogiale ning heakskiidetud tegevusele,






  — | säilitamine tööruumides, millesse töötajad pääsevad sisse läbi kaksikukse; |
| --- | --- | --- |

b)

täiendavad karantiinimeetmed vastavalt kasutatavale materjalitüübile eriomasele bioloogiale ja epidemioloogiale ning heakskiidetud tegevusele,

—

säilitamine tööruumides, millesse töötajad pääsevad sisse läbi kaksikukse;

| — | säilitamine alarõhu all; |
| --- | --- |

—

säilitamine alarõhu all;

| — | säilitamine põgenemiskindlates mahutites, millel on asjakohane ava suurus ja muud tõkked, nt veetõke lestade jaoks, suletud pinnasemahutid ümarusside jaoks, elektrilised putukapüünised; |
| --- | --- |

—

säilitamine põgenemiskindlates mahutites, millel on asjakohane ava suurus ja muud tõkked, nt veetõke lestade jaoks, suletud pinnasemahutid ümarusside jaoks, elektrilised putukapüünised;

| — | säilitamine eraldi teistest kahjulikest organismidest ja materjalidest, nt viirust sisaldavast väetisest, peremeesmaterjalist; |
| --- | --- |

—

säilitamine eraldi teistest kahjulikest organismidest ja materjalidest, nt viirust sisaldavast väetisest, peremeesmaterjalist;

| — | aretusmaterjali säilitamine juhtimisseadmetega varustatud valikupuurides; |
| --- | --- |

—

aretusmaterjali säilitamine juhtimisseadmetega varustatud valikupuurides;

| — | kahjulike organismide ristamise vältimine piirkonnale omaste tüvede või liikidega; |
| --- | --- |

—

kahjulike organismide ristamise vältimine piirkonnale omaste tüvede või liikidega;

| — | kahjulike organismide püsikultuuride vältimine; |
| --- | --- |

—

kahjulike organismide püsikultuuride vältimine;

| — | säilitamine tingimustes, mis rangelt kontrollivad kahjulike organismide paljunemist, nt niisugustes keskkonnatingimustes, kus diapausi ei esine; |
| --- | --- |

—

säilitamine tingimustes, mis rangelt kontrollivad kahjulike organismide paljunemist, nt niisugustes keskkonnatingimustes, kus diapausi ei esine;

| — | säilitamine viisil, mille puhul ei saa esineda levikut diaspooride kaudu, nt tuleks vältida õhuvoolusid; |
| --- | --- |

—

säilitamine viisil, mille puhul ei saa esineda levikut diaspooride kaudu, nt tuleks vältida õhuvoolusid;

| — | menetlused kahjulike organismide kultuuride parasiitidest ja teistest kahjulikest organismidest puhtuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

menetlused kahjulike organismide kultuuride parasiitidest ja teistest kahjulikest organismidest puhtuse kontrollimiseks;

| — | asjakohased materjali kontrolliprogrammid võimalike vektorite kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

—

asjakohased materjali kontrolliprogrammid võimalike vektorite kõrvaldamiseks;

| — | in vitro tegevuste puhul materjali käitlemine steriilsetes tingimustes: labori varustamine aseptiliste menetluste kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

in vitro tegevuste puhul materjali käitlemine steriilsetes tingimustes: labori varustamine aseptiliste menetluste kasutamiseks;

| — | vektorite kaudu levivate kahjulike organismide säilitamine niisugustes tingimustes, et levik vektorite kaudu oleks välistatud, nt kontrollitav ava suurus, pinnase isoleerimine; |
| --- | --- |

—

vektorite kaudu levivate kahjulike organismide säilitamine niisugustes tingimustes, et levik vektorite kaudu oleks välistatud, nt kontrollitav ava suurus, pinnase isoleerimine;

| — | hooajaline isoleerimine tagamaks, et tegevused viiakse läbi väikese fütosanitaarohuga ajavahemikel. |
| --- | --- |

—

hooajaline isoleerimine tagamaks, et tegevused viiakse läbi väikese fütosanitaarohuga ajavahemikel.

---

II LISA

Näidisvolikiri katseteks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks ettenähtud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude toodete sissetoomiseks ja/või veoks

Image

---

III LISA

KARANTIINIST VABASTAMISEKS ETTE NÄHTUD TAIMEDE, TAIMSETE SAADUSTE JA MUUDE TOODETE KARANTIINIMEETMED, SEALHULGAS KATSETE TEGEMINE

A   OSA

Teatavate direktiivi 2000/29/EÜ III lisas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul

I jagu:   Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide taimed, v.a viljad ja seemned

| 1. | Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes. |
| --- | --- |

1.

Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

| 2. | Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sh indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks. |
| --- | --- |

2.

Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sh indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

| 3. | Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt.






  3.1. | Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (sh Citrus sinensis (L.) Osbeck, C. aurantifolia Christm. Swing, C. medica L., C. reticulata Blanco ja Sesamum L.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:






  a) | Citrus greening bacterium; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt.

3.1.

Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (sh Citrus sinensis (L.) Osbeck, C. aurantifolia Christm. Swing, C. medica L., C. reticulata Blanco ja Sesamum L.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:

a)

Citrus greening bacterium;

| b) | Citrus variegated chlorosis; |
| --- | --- |

b)

Citrus variegated chlorosis;

| c) | Citrus mosaic virus; |
| --- | --- |

c)

Citrus mosaic virus;

| d) | Citrus tristeza virus (kõik isolaadid); |
| --- | --- |

d)

Citrus tristeza virus (kõik isolaadid);

| e) | Citrus vein enation woody gall; |
| --- | --- |

e)

Citrus vein enation woody gall;

| f) | Leprosis; |
| --- | --- |

f)

Leprosis;

| g) | Naturally spreading psorosis; |
| --- | --- |

g)

Naturally spreading psorosis;

| h) | Phoma tracheiphila (Petri) Kanchaveli & Gikashvili; |
| --- | --- |

h)

Phoma tracheiphila (Petri) Kanchaveli & Gikashvili;

| i) | Satsuma dwarf virus; |
| --- | --- |

i)

Satsuma dwarf virus;

| j) | Spiroplasma citri Saglio et al.; |
| --- | --- |

j)

Spiroplasma citri Saglio et al.;

| k) | Tatter leaf virus; |
| --- | --- |

k)

Tatter leaf virus;

| l) | Witches’ broom (MLO); |
| --- | --- |

l)

Witches’ broom (MLO);

| m) | Xanthomonas campestris (kõik Citrusele patogeensed tüved). |
| --- | --- |

m)

Xanthomonas campestris (kõik Citrusele patogeensed tüved).

| 3.2. | Niisuguste haiguste puhul nagu närbumistõbi ja sellele sarnased haigused, mille jaoks ei ole lühiajalisi indekseerimismenetlusi, tuleb saabumisel taimse materjali suhtes kohaldada meristeemmeetodit steriilses kultuuris kasvatatud seemikalusel, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes, ning saadud taimede suhtes kohaldada punktis 1 nimetatud ravimenetlusi. |
| --- | --- |

3.2.

Niisuguste haiguste puhul nagu närbumistõbi ja sellele sarnased haigused, mille jaoks ei ole lühiajalisi indekseerimismenetlusi, tuleb saabumisel taimse materjali suhtes kohaldada meristeemmeetodit steriilses kultuuris kasvatatud seemikalusel, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes, ning saadud taimede suhtes kohaldada punktis 1 nimetatud ravimenetlusi.

| 4. | Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad. |
| --- | --- |

4.

Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

II jagu:   Istutamiseks ettenähtud liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. ning nende hübriidide ja liigi Fragaria L. taimed, v.a seemned

| 1. | Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes. |
| --- | --- |

1.

Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

| 2. | Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks. |
| --- | --- |

2.

Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

| 3. | Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:






  3.1. | Liigi Fragaria L. puhul kasutatakse sõltumata taimse materjali päritoluriigist katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (Fragaria vesca, F. virginiana ja Chenopodium spp.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:






  a) | Arabis mosaic virus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:

3.1.

Liigi Fragaria L. puhul kasutatakse sõltumata taimse materjali päritoluriigist katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (Fragaria vesca, F. virginiana ja Chenopodium spp.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:

a)

Arabis mosaic virus;

| b) | Raspberry ringspot virus; |
| --- | --- |

b)

Raspberry ringspot virus;

| c) | Strawberry crinkle virus; |
| --- | --- |

c)

Strawberry crinkle virus;

| d) | Strawberry latent „C” virus; |
| --- | --- |

d)

Strawberry latent „C” virus;

| e) | Strawberry latent ringspot virus; |
| --- | --- |

e)

Strawberry latent ringspot virus;

| f) | Strawberry mild yellow edge virus; |
| --- | --- |

f)

Strawberry mild yellow edge virus;

| g) | Strawberry vein banding virus; |
| --- | --- |

g)

Strawberry vein banding virus;

| h) | Strawberry witches’ broom mycoplasm; |
| --- | --- |

h)

Strawberry witches’ broom mycoplasm;

| i) | Tomato black ring virus; |
| --- | --- |

i)

Tomato black ring virus;

| j) | Tomato ringspot virus; |
| --- | --- |

j)

Tomato ringspot virus;

| k) | Colletotrichum acutatum Simmonds; |
| --- | --- |

k)

Colletotrichum acutatum Simmonds;

| l) | Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan; |
| --- | --- |

l)

Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan;

| m) | Xanthomonas fragariae Kennedy & King. |
| --- | --- |

m)

Xanthomonas fragariae Kennedy & King.

| 3.2. | Liigi Malus Mill puhul:






  i) | kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:






  a) | Apple proliferation mycoplasm või |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Liigi Malus Mill puhul:

i)

kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

a)

Apple proliferation mycoplasm või

| b) | Cherry rasp leaf virus (American), |
| --- | --- |

b)

Cherry rasp leaf virus (American),

kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada asjakohaseid kahjulikke organisme, ning

| ii) | sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:






  a) | Tobacco ringspot virus; |
| --- | --- | --- |

ii)

sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

a)

Tobacco ringspot virus;

| b) | Tomato ringspot virus; |
| --- | --- |

b)

Tomato ringspot virus;

| c) | Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. |
| --- | --- |

c)

Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

| 3.3. | Liigi Prunus L. korral vastavalt vajadusele kõikide Prunuse liikide puhul:






  i) | kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:






  a) | Apricot chlorotic leafroll mycoplasm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Liigi Prunus L. korral vastavalt vajadusele kõikide Prunuse liikide puhul:

i)

kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

a)

Apricot chlorotic leafroll mycoplasm;

| b) | Cherry rasp leaf virus (American) või |
| --- | --- |

b)

Cherry rasp leaf virus (American) või

| c) | Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al., |
| --- | --- |

c)

Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al.,

kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada asjakohaseid kahjulikke organisme, ning

| ii) | sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:






  a) | Little cherry pathogen (mujalt kui Euroopast pärit isolaadid); |
| --- | --- | --- |

ii)

sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

a)

Little cherry pathogen (mujalt kui Euroopast pärit isolaadid);

| b) | Peach mosaic virus (American); |
| --- | --- |

b)

Peach mosaic virus (American);

| c) | Peach phony rickettsia; |
| --- | --- |

c)

Peach phony rickettsia;

| d) | Peach rosette mosaic virus; |
| --- | --- |

d)

Peach rosette mosaic virus;

| e) | Peach rosette mycoplasm; |
| --- | --- |

e)

Peach rosette mycoplasm;

| f) | Peach X-disease mycoplasm; |
| --- | --- |

f)

Peach X-disease mycoplasm;

| g) | Peach yellows mycoplasm; |
| --- | --- |

g)

Peach yellows mycoplasm;

| h) | Plum line pattern virus (American); |
| --- | --- |

h)

Plum line pattern virus (American);

| i) | Plum pox virus; |
| --- | --- |

i)

Plum pox virus;

| j) | Tomato ringspot virus; |
| --- | --- |

j)

Tomato ringspot virus;

| k) | Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye. |
| --- | --- |

k)

Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye.

| 3.4. | Liikide Cydonia Mill. ja Pyrus L. puhul kasutatakse taimse materjali päritoluriigist sõltumata katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:






  a) | Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Liikide Cydonia Mill. ja Pyrus L. puhul kasutatakse taimse materjali päritoluriigist sõltumata katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

a)

Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.;

| b) | Pear decline mycoplasm. |
| --- | --- |

b)

Pear decline mycoplasm.

| 4. | Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad. |
| --- | --- |

4.

Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

III jagu:   Liigi Vitis L. taimed, v.a viljad

| 1. | Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes. |
| --- | --- |

1.

Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

| 2. | Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi, hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimustes. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kahjuri Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) ja kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks. |
| --- | --- |

2.

Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi, hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimustes. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kahjuri Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) ja kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

| 3. | Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:






  3.1. | Kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:






  i) | Ajinashika disease

  Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid. Negatiivse tulemuse puhul indekseeritakse taimne materjal viinamarjasordile „Koshu” ja hoitakse vähemalt kahe järgmise vegetatsiooniperioodi vältel vaatluse all. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:

3.1.

Kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

i)

Ajinashika disease

Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid. Negatiivse tulemuse puhul indekseeritakse taimne materjal viinamarjasordile „Koshu” ja hoitakse vähemalt kahe järgmise vegetatsiooniperioodi vältel vaatluse all.

| ii) | Grapevine stunt virus

  Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorti „Campbell Early”, ja hoitakse ühe aasta jooksul vaatluse all. |
| --- | --- |

ii)

Grapevine stunt virus

Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorti „Campbell Early”, ja hoitakse ühe aasta jooksul vaatluse all.

| iii) | Summer mottle

  Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorte „Sideritis”, „Cabernet-Franc” ja „Mission”. |
| --- | --- |

iii)

Summer mottle

Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorte „Sideritis”, „Cabernet-Franc” ja „Mission”.

| 3.2. | Sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:






  a) | Blueberry leaf mottle virus; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

a)

Blueberry leaf mottle virus;

| b) | Grapevine Flavescence dorée MLO ja teised grapevine yellows viirused; |
| --- | --- |

b)

Grapevine Flavescence dorée MLO ja teised grapevine yellows viirused;

| c) | Peach rosette mosaic virus; |
| --- | --- |

c)

Peach rosette mosaic virus;

| d) | Tobacco ringspot virus; |
| --- | --- |

d)

Tobacco ringspot virus;

| e) | Tomato ringspot virus (tüvi yellow vein ja teised tüved); |
| --- | --- |

e)

Tomato ringspot virus (tüvi yellow vein ja teised tüved);

| f) | Xylella fastidiosa (Well & Raju); |
| --- | --- |

f)

Xylella fastidiosa (Well & Raju);

| g) | Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al. |
| --- | --- |

g)

Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al.

| 4. | Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad. |
| --- | --- |

4.

Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

IV jagu:   Istutamiseks ettenähtud Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavad liikide taimed või nende hübriidid

| 1. | Taimematerjal allutatakse vastavalt vajadusele FAO/IPGRI tehnilises juhendis ette nähtud ravimenetlusele. |
| --- | --- |

1.

Taimematerjal allutatakse vastavalt vajadusele FAO/IPGRI tehnilises juhendis ette nähtud ravimenetlusele.

| 2. | Pärast punktis 1 ette nähtud ravimenetluste läbiviimist viiakse kõigil taimematerjali ühikutel läbi testmenetlused. Kogu taimematerjali, k.a testitavat materjali tuleb hoida heakskiidetud tingimustes vastavalt I lisas sätestatud karantiinireeglitele. Ametlikuks maalelubamiseks mõeldud taimi hoitakse testmenetluste läbiviimise ajal normaalsetes kasvutingimustes ning neid jälgitakse regulaarselt, tuvastamaks kõikide direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide ja potato yellow vein disease’i sümptomite ning märkide võimalikku ilmnemist. |
| --- | --- |

2.

Pärast punktis 1 ette nähtud ravimenetluste läbiviimist viiakse kõigil taimematerjali ühikutel läbi testmenetlused. Kogu taimematerjali, k.a testitavat materjali tuleb hoida heakskiidetud tingimustes vastavalt I lisas sätestatud karantiinireeglitele. Ametlikuks maalelubamiseks mõeldud taimi hoitakse testmenetluste läbiviimise ajal normaalsetes kasvutingimustes ning neid jälgitakse regulaarselt, tuvastamaks kõikide direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide ja potato yellow vein disease’i sümptomite ning märkide võimalikku ilmnemist.

| 3. | Punktis 2 sätestatud testmenetlused peavad järgima punkti 5 tehnilisi nõudeid selleks, et määrata kindlaks vähemalt järgmiste kahjulike organismide esinemine:






  — | Bakterid







  a) | Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punktis 2 sätestatud testmenetlused peavad järgima punkti 5 tehnilisi nõudeid selleks, et määrata kindlaks vähemalt järgmiste kahjulike organismide esinemine:

—

Bakterid

a)

Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;

| b) | Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. |
| --- | --- |

b)

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

| — | Viirused ja viiruselaadsed organismid;






  a) | Andean potato latent virus; |
| --- | --- | --- |

—

Viirused ja viiruselaadsed organismid;

a)

Andean potato latent virus;

| b) | Potato black ringspot virus; |
| --- | --- |

b)

Potato black ringspot virus;

| c) | Potato spindle tuber viroid; |
| --- | --- |

c)

Potato spindle tuber viroid;

| d) | Potato yellowing alfamovirus; |
| --- | --- |

d)

Potato yellowing alfamovirus;

| e) | Potato virus T; |
| --- | --- |

e)

Potato virus T;

| f) | Andean potato mottle virus; |
| --- | --- |

f)

Andean potato mottle virus;

| g) | Üldlevinud kartuliviirused A, M, S, V, X ja Y (k.a. Yo, Yn ja Yc) ja keerdlehisus. |
| --- | --- |

g)

Üldlevinud kartuliviirused A, M, S, V, X ja Y (k.a. Yo, Yn ja Yc) ja keerdlehisus.

Kartuli bioloogilise seemne puhul viiakse siiski läbi testmenetlused vähemalt punktides a ja e toodud viiruste ja viiruselaadsete organismide kindlakstegemiseks.

| 4. | Punktis 2 sätestatud vaatlustele allutatud taimematerjalil kahjulike organismide esinemise sümptomite ja märkide ilmnemisel tuleb neid uurida ja vajaduse korral testida, et võimalikult täpselt märke ja sümptomeid põhjustavad organismid kindlaks teha. |
| --- | --- |

4.

Punktis 2 sätestatud vaatlustele allutatud taimematerjalil kahjulike organismide esinemise sümptomite ja märkide ilmnemisel tuleb neid uurida ja vajaduse korral testida, et võimalikult täpselt märke ja sümptomeid põhjustavad organismid kindlaks teha.

| 5. | Punktis 3 viidatud tehniliste sätete sisu on järgmine:






  — | Bakterid







  1. | Mugulate puhul võetakse proovid kõigist proovipartii mugulate basaalsetest tippudest. Proovipartii standardsuurus on 200 mugulat. Siiski saab sama protseduuri kohaldada ka juhul, kui proovis on vähem kui 200 mugulat. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Punktis 3 viidatud tehniliste sätete sisu on järgmine:

—

Bakterid

1.

Mugulate puhul võetakse proovid kõigist proovipartii mugulate basaalsetest tippudest. Proovipartii standardsuurus on 200 mugulat. Siiski saab sama protseduuri kohaldada ka juhul, kui proovis on vähem kui 200 mugulat.

| 2. | Noorte taimede ja pistikute, k.a mikrotaimede puhul tuleb proov võtta varre alumisest osast või juurtest, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Noorte taimede ja pistikute, k.a mikrotaimede puhul tuleb proov võtta varre alumisest osast või juurtest, kui see on asjakohane.

| 3. | Järgmise põlvkonna mugulate või mugulaid mitte moodustavate taimede puhul varre alaosa testimise puhul soovitatakse taimel pärast punktides 1 ja 2 sätestatud teste lasta läbida üks normaalne kasvutsükkel. |
| --- | --- |

3.

Järgmise põlvkonna mugulate või mugulaid mitte moodustavate taimede puhul varre alaosa testimise puhul soovitatakse taimel pärast punktides 1 ja 2 sätestatud teste lasta läbida üks normaalne kasvutsükkel.

| 4. | Punktis 1 mainitud materjalil Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. haigustekitajate kindlakstegemiseks kasutatakse nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ (1) I lisas sätestatud ühenduse testimismeetodit. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 mainitud materjalil Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. haigustekitajate kindlakstegemiseks kasutatakse nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ (1) I lisas sätestatud ühenduse testimismeetodit. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

| 5. | Punktis 1 mainitud materjali puhul saab haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. ühenduse ametlikuks testimismeetodiks nõukogu direktiivi 98/57/EÜ (2) II lisas sätestatud testimismeetod. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul. |
| --- | --- |

5.

Punktis 1 mainitud materjali puhul saab haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. ühenduse ametlikuks testimismeetodiks nõukogu direktiivi 98/57/EÜ (2) II lisas sätestatud testimismeetod. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

| — | Viirused ja viiruselaadsed organismid, v.a potato spindle tuber viroid








  1. | Taimematerjalile (mugulad, noored taimed ja pistikud, k.a mikrotaimed) tuleb teha vähemalt üks seroloogiline test kõigi nimekirjas loetletud kahjulike organismide tuvastamiseks, v.a potato spindle tuber viroid. Test sooritatakse kas õitsemise ajal või vahetult enne õitsemist ja negatiivse tulemuse andnud materjali puhul viiakse läbi lisatestimine indikaatortaimede abil. Keerdlehisuse tuvastamiseks tehakse kaks seroloogilist testi. |
| --- | --- | --- |

—

Viirused ja viiruselaadsed organismid, v.a potato spindle tuber viroid

1.

Taimematerjalile (mugulad, noored taimed ja pistikud, k.a mikrotaimed) tuleb teha vähemalt üks seroloogiline test kõigi nimekirjas loetletud kahjulike organismide tuvastamiseks, v.a potato spindle tuber viroid. Test sooritatakse kas õitsemise ajal või vahetult enne õitsemist ja negatiivse tulemuse andnud materjali puhul viiakse läbi lisatestimine indikaatortaimede abil. Keerdlehisuse tuvastamiseks tehakse kaks seroloogilist testi.

| 2. | Bioloogilise seemne puhul on miinimumnõudeks seroloogiline test või kui seroloogiline test pole võimalik, siis indikaatortaimedega test. Ülimalt soovitav on teatud osa negatiivsete tulemuste uuesti testimine ning kaheldavate tulemuste korral erineva meetodi abil uuesti testimine. |
| --- | --- |

2.

Bioloogilise seemne puhul on miinimumnõudeks seroloogiline test või kui seroloogiline test pole võimalik, siis indikaatortaimedega test. Ülimalt soovitav on teatud osa negatiivsete tulemuste uuesti testimine ning kaheldavate tulemuste korral erineva meetodi abil uuesti testimine.

| 3. | Punktis 1 ja 2 sätestatud seroloogilisteks ja bioloogilisteks testideks võetakse proovid vähemalt varre kahest kohast, sh võetakse üks noor väljaarenenud leht varre tipust ja üks vanem leht varre keskosast. Võimaliku mittesüsteemse infektsiooni esinemise kindlaksmääramiseks võetakse igast varrest proov. Seroloogilisteks testideks võetud proove ei tohi omavahel segada, v.a juhul, kui konkreetses meetodis on segamisvahekord ette nähtud. Siiski võib samalt varrelt võetud lehtedest panna kokku ühe proovi iga taime kohta. Bioloogiliste testide korral võib kokku panna maksimaalselt viis taime vähemalt kahe indikaatortaime inokuleerimiseks. |
| --- | --- |

3.

Punktis 1 ja 2 sätestatud seroloogilisteks ja bioloogilisteks testideks võetakse proovid vähemalt varre kahest kohast, sh võetakse üks noor väljaarenenud leht varre tipust ja üks vanem leht varre keskosast. Võimaliku mittesüsteemse infektsiooni esinemise kindlaksmääramiseks võetakse igast varrest proov. Seroloogilisteks testideks võetud proove ei tohi omavahel segada, v.a juhul, kui konkreetses meetodis on segamisvahekord ette nähtud. Siiski võib samalt varrelt võetud lehtedest panna kokku ühe proovi iga taime kohta. Bioloogiliste testide korral võib kokku panna maksimaalselt viis taime vähemalt kahe indikaatortaime inokuleerimiseks.

| 4. | Punktis 1 ja 2 sätestatud bioloogilisteks testideks kasutatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) nimekirjas sisalduvaid indikaatortaimi või muid ametlikult heaks kiidetud indikaatortaimi, mille puhul on tõestatud, et nad sobivad viiruste diagnoosimiseks. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 ja 2 sätestatud bioloogilisteks testideks kasutatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) nimekirjas sisalduvaid indikaatortaimi või muid ametlikult heaks kiidetud indikaatortaimi, mille puhul on tõestatud, et nad sobivad viiruste diagnoosimiseks.

| 5. | Karantiinist vabastatakse vaid otseselt testitud materjal. Silmade testimise puhul vabastatakse karantiinist ainult silmast kasvatatud järgmine põlvkond. Mugulaid ei vabastata karantiinist, vältimaks võimalikke probleeme mittesüsteemsete nakkustega. |
| --- | --- |

5.

Karantiinist vabastatakse vaid otseselt testitud materjal. Silmade testimise puhul vabastatakse karantiinist ainult silmast kasvatatud järgmine põlvkond. Mugulaid ei vabastata karantiinist, vältimaks võimalikke probleeme mittesüsteemsete nakkustega.

| — | Potato spindle tuber viroid







  1. | Igasuguse materjali korral testitakse kasvuhoones kasvatatavaid taimi niipea, kui nad on juurdunud, kuid enne õitsemist ja tolmlemist. Mugulate võrsete/in vitro taimede/seemikute teste loetakse vaid esialgseteteks testideks. |
| --- | --- | --- |

—

Potato spindle tuber viroid

1.

Igasuguse materjali korral testitakse kasvuhoones kasvatatavaid taimi niipea, kui nad on juurdunud, kuid enne õitsemist ja tolmlemist. Mugulate võrsete/in vitro taimede/seemikute teste loetakse vaid esialgseteteks testideks.

| 2. | Prooviks võetakse üks täiesti väljaarenenud leht taime iga varre tipust. |
| --- | --- |

2.

Prooviks võetakse üks täiesti väljaarenenud leht taime iga varre tipust.

| 3. | Testimiseks mõeldud materjali kasvatatakse vähemalt 18 °C (eelistatavalt üle 20 °C) juures ja vähemalt 16 tunni pikkuse päevaga. |
| --- | --- |

3.

Testimiseks mõeldud materjali kasvatatakse vähemalt 18 °C (eelistatavalt üle 20 °C) juures ja vähemalt 16 tunni pikkuse päevaga.

| 4. | Testimismenetlusena kasutatakse kas radioaktiivset või mitteradioaktiivset c-DNA või RNA hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (hõbeindikaatoriga) või RT-PCRi. |
| --- | --- |

4.

Testimismenetlusena kasutatakse kas radioaktiivset või mitteradioaktiivset c-DNA või RNA hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (hõbeindikaatoriga) või RT-PCRi.

| 5. | Hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi puhul võib maksimaalselt koos testida viit taime. Rohkemate taimede koos testimist tuleb eraldi põhjendada. |
| --- | --- |

5.

Hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi puhul võib maksimaalselt koos testida viit taime. Rohkemate taimede koos testimist tuleb eraldi põhjendada.

B   OSA

Direktiivi 2000/29/EÜ II ja IV lisas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete jaoks

| 1. | Ametlikud karantiinimeetmed hõlmavad nõuetekohast kontrolli või katsete tegemist direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisas loetletud asjakohaste kahjulike organismide puhul ning need viiakse läbi vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud erinõuetele. Nende erinõuete suhtes kasutatakse karantiinimeetmetena direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud meetodit või muid samaväärseid ametlikult heaks kiidetud meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Ametlikud karantiinimeetmed hõlmavad nõuetekohast kontrolli või katsete tegemist direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisas loetletud asjakohaste kahjulike organismide puhul ning need viiakse läbi vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud erinõuetele. Nende erinõuete suhtes kasutatakse karantiinimeetmetena direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud meetodit või muid samaväärseid ametlikult heaks kiidetud meetmeid.

| 2. | Vastavalt punkti 1 sätetele peavad taimed, taimsed saadused ja muud tooted olema vabad asjakohastest kahjulikest organismidest, mis on direktiivi 2000/29/EÜ I, II ja IV lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul nimetatud. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt punkti 1 sätetele peavad taimed, taimsed saadused ja muud tooted olema vabad asjakohastest kahjulikest organismidest, mis on direktiivi 2000/29/EÜ I, II ja IV lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul nimetatud.

---

(1)  EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/56/EÜ (ELT L 182, 4.7.2006, lk 1).

(2)  ELT L 235, 21.8.1998, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/63/EÜ (ELT L 206, 27.7.2006, lk 36).

---

IV LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

(viidatud artiklis 5)

| Komisjoni direktiiv 95/44/EÜ | (EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34) |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 97/46/EÜ | (EÜT L 204, 31.7.1997, lk 43) |

Komisjoni direktiiv 95/44/EÜ

(EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34)

Komisjoni direktiiv 97/46/EÜ

(EÜT L 204, 31.7.1997, lk 43)

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(viidatud artiklis 5)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 95/44/EÜ | 1. veebruar 1996 |
| 97/46/EÜ | 1. jaanuar 1998 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

95/44/EÜ

1. veebruar 1996

97/46/EÜ

1. jaanuar 1998

---

V LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 95/44/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause | Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 1 lõike 2 esimene taane | Artikli 1 lõike 2 punkt a |
| Artikli 1 lõike 2 teine taane | Artikli 1 lõike 2 punkt b |
| Artikli 1 lõike 2 kolmas taane | Artikli 1 lõike 2 punkt c |
| Artikli 1 lõike 2 neljas taane | Artikli 1 lõike 2 punkt d |
| Artikli 1 lõike 2 viies taane | Artikli 1 lõike 2 punkt e |
| Artikli 1 lõike 2 kuues taane | Artikli 1 lõike 2 punkt f |
| Artikli 1 lõike 2 seitsmes taane | Artikli 1 lõike 2 punkt g |
| Artikli 1 lõike 2 kaheksas taane | Artikli 1 lõike 2 punkt h |
| Artikli 1 lõike 2 üheksas taane | Artikli 1 lõike 2 punkt i |
| Artikli 1 lõike 2 kümnes taane | Artikli 1 lõike 2 punkt j |
| Artiklid 2 ja 3 | Artiklid 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõige 1 | — |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| I, II ja III lisa | I, II ja III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |

Direktiiv 95/44/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 1 lõike 2 esimene taane

Artikli 1 lõike 2 punkt a

Artikli 1 lõike 2 teine taane

Artikli 1 lõike 2 punkt b

Artikli 1 lõike 2 kolmas taane

Artikli 1 lõike 2 punkt c

Artikli 1 lõike 2 neljas taane

Artikli 1 lõike 2 punkt d

Artikli 1 lõike 2 viies taane

Artikli 1 lõike 2 punkt e

Artikli 1 lõike 2 kuues taane

Artikli 1 lõike 2 punkt f

Artikli 1 lõike 2 seitsmes taane

Artikli 1 lõike 2 punkt g

Artikli 1 lõike 2 kaheksas taane

Artikli 1 lõike 2 punkt h

Artikli 1 lõike 2 üheksas taane

Artikli 1 lõike 2 punkt i

Artikli 1 lõike 2 kümnes taane

Artikli 1 lõike 2 punkt j

Artiklid 2 ja 3

Artiklid 2 ja 3

Artikli 4 lõige 1

—

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

I, II ja III lisa

I, II ja III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/56

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. juuni 2008,

toetuste kohandamise kohta, mis on ette nähtud otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ, mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju

(2008/451/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse otsust 2003/479/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 7,

võttes arvesse otsust 2007/829/EÜ, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ühenduse ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ühenduse ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta.

| (2) | Nõukogu võttis 14. mai 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 420/2008, millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione (3) ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, vastu otsuse kohandada ühenduse ametnike palkade ja pensionite suurust 1,4 %, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 14. mai 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 420/2008, millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione (3) ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, vastu otsuse kohandada ühenduse ametnike palkade ja pensionite suurust 1,4 %,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 1 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 1 asendatakse summad 29,44 eurot ja 117,74 eurot vastavalt summadega 29,85 eurot ja 119,39 eurot.

2.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 2 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 2 esitatud tabel asendatakse järgmisega:

| „Lähetuskoha kaugus päritolukohast
  (km) | Summa eurodes |
| --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 76,74 |
| > 300 | 136,42 |
| > 500 | 221,71 |
| > 800 | 358,14 |
| > 1 300 | 562,80 |
| > 2 000 | 673,67” |

„Lähetuskoha kaugus päritolukohast

(km)

Summa eurodes

0–150

0,00

> 150

76,74

> 300

136,42

> 500

221,71

> 800

358,14

> 1 300

562,80

> 2 000

673,67”

3.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 4 asendatakse summa 29,44 summaga 29,85 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuule järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 16. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsus 2003/479/EÜ, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju (ELT L 160, 28.6.2003, lk 72). Otsus on tunnistatud kehtetuks otsusega 2007/829/EÜ.

1

(2)  Nõukogu 5. detsembri 2007. aasta otsus 2007/829/EÜ, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju (ELT L 327, 13.12.2007, lk 10).

2

(3)  ELT L 127, 15.5.2008, lk 1.

3

---

Komisjon

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/58

---

KOMISJONI OTSUS,

6. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2007/27/EÜ, millega võetakse vastu teatavad üleminekumeetmed, mis käsitlevad toorpiima saadetisi töötlemisettevõtetesse ja nimetatud toorpiima töötlemist Rumeenias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2404 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/452/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/27/EÜ (1) sätestatakse nende Rumeenia piimatöötlemisettevõtete nimekiri, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (2) sätestatud struktuurinõuetele (edaspidi „nõuetele vastavad ettevõtted”) ning millele on antud luba vastu võtta ja töödelda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) nõuetele mittevastavat toorpiima (edaspidi „nõuetele mittevastav piim”). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/27/EÜ (1) sätestatakse nende Rumeenia piimatöötlemisettevõtete nimekiri, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (2) sätestatud struktuurinõuetele (edaspidi „nõuetele vastavad ettevõtted”) ning millele on antud luba vastu võtta ja töödelda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) nõuetele mittevastavat toorpiima (edaspidi „nõuetele mittevastav piim”).

| (2) | Otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis on loetletud nõuetele vastavad ettevõtted, millele on antud luba ilma eraldamiseta vastu võtta ja töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima; kõnealuse lisa II peatükis on aga loetletud nõuetele vastavad ettevõtted, millele on antud luba vastu võtta ja töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima eraldi. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis on loetletud nõuetele vastavad ettevõtted, millele on antud luba ilma eraldamiseta vastu võtta ja töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima; kõnealuse lisa II peatükis on aga loetletud nõuetele vastavad ettevõtted, millele on antud luba vastu võtta ja töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima eraldi.

| (3) | Viis ettevõtet otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis loetletud ettevõtetest on otsustanud töödelda ainult nõuetele vastavat piima. Üks ettevõte on lõpetanud oma tegevuse. Seepärast tuleb nimetatud ettevõtted kõnealuse lisa I peatükis avaldatud loetelust kustutada. |
| --- | --- |

(3)

Viis ettevõtet otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis loetletud ettevõtetest on otsustanud töödelda ainult nõuetele vastavat piima. Üks ettevõte on lõpetanud oma tegevuse. Seepärast tuleb nimetatud ettevõtted kõnealuse lisa I peatükis avaldatud loetelust kustutada.

| (4) | Lisaks on veel kolm ettevõtet täitnud oma ajakohastamiskava ja vastavad nüüd täielikult ühenduse õigusaktide nõuetele. Seepärast tuleks kõnealused ettevõtted kustutada üleminekujärgus olevate ettevõtete nimekirjast. Kõnealused ettevõtted töötlevad nõuetele vastavat ja mittevastavat piima ilma eraldamiseta ning need tuleks seetõttu lisada otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis avaldatud loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks on veel kolm ettevõtet täitnud oma ajakohastamiskava ja vastavad nüüd täielikult ühenduse õigusaktide nõuetele. Seepärast tuleks kõnealused ettevõtted kustutada üleminekujärgus olevate ettevõtete nimekirjast. Kõnealused ettevõtted töötlevad nõuetele vastavat ja mittevastavat piima ilma eraldamiseta ning need tuleks seetõttu lisada otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükis avaldatud loetellu.

| (5) | Seepärast tuleks otsuse 2007/27/EÜ lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsuse 2007/27/EÜ lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/27/EÜ lisa I peatükki muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 8, 13.1.2007, lk 45. Otsust on muudetud otsusega 2007/557/EÜ (ELT L 212, 14.8.2007, lk 15).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1243/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 8).

3

---

LISA

Otsuse 2007/27/EMÜ lisa I peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Loetelust kustutatakse järgmised ettevõtted:








  4 | L 52 | SC Trinitrom SRL | Gepiu, județul Bihor, 417149 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | L 5 | SC Ancal SRL | Saucenița, județul Botoșani, 717468 |
| 8 | L 77 | SC Milk Way Company SRL | Prigor, județul Caraș-Severin, 327305 |
| 9 | L 74 | SC Cremont SRL | Aghireșu, județul Cluj, 407005 |
| 10 | L 42 | SC Lacto Panait SRL | Crucea, județul Constanța, 907305 |
| 29 | L 37 | SC Magnolia Comlact SRL | Țapu, județul Sibiu, 556123 |

1)

Loetelust kustutatakse järgmised ettevõtted:

4

L 52

SC Trinitrom SRL

Gepiu, județul Bihor, 417149

7

L 5

SC Ancal SRL

Saucenița, județul Botoșani, 717468

8

L 77

SC Milk Way Company SRL

Prigor, județul Caraș-Severin, 327305

9

L 74

SC Cremont SRL

Aghireșu, județul Cluj, 407005

10

L 42

SC Lacto Panait SRL

Crucea, județul Constanța, 907305

29

L 37

SC Magnolia Comlact SRL

Țapu, județul Sibiu, 556123

| 2) | Loetellu lisatakse järgmised ettevõtted:








  32 | L 95 | S.C. Marion Invest SRL | Crânguri, Jud. Dambovița, 137170 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | L 21 | S.C. I.L. Mureș S.A. | Târgu Mureș, Jud. Mureș, 540390 |
| 34 | L 96 | S.C. Prod A.B.C. Company SRL | Grumăzești, Jud. Neamț, 617235 |

2)

Loetellu lisatakse järgmised ettevõtted:

32

L 95

S.C. Marion Invest SRL

Crânguri, Jud. Dambovița, 137170

33

L 21

S.C. I.L. Mureș S.A.

Târgu Mureș, Jud. Mureș, 540390

34

L 96

S.C. Prod A.B.C. Company SRL

Grumăzești, Jud. Neamț, 617235

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/60

---

KOMISJONI OTSUS,

10. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2006/139/EÜ seoses ametiasutusega, mis on heaks kiidetud pidama Ameerika Ühendriikides tõuraamatut või sigade registrit

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2472 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/453/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiivi 94/28/EÜ, millega nähakse ette põhimõtted seoses zootehniliste ja genealoogiliste nõuetega, mida kohaldatakse loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi suhtes kolmandatest riikidest, ning muudetakse direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. veebruari 2006. aasta otsuses 2006/139/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 94/28/EÜ seoses kolmandate riikide nende ametiasutuste loeteluga, mis on heaks kiidetud pidama tõuraamatut või teatavate loomade registrit, (2) nähakse ette, et liikmesriikidel on lubatud importida teatavat liiki tõupuhtaid aretusloomi ja nende ristandeid ning nende spermat, munarakke ja embrüosid, kui nad on kantud kõnealuses otsuses loetletud asutuse peetavasse tõuraamatusse või registrisse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. veebruari 2006. aasta otsuses 2006/139/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 94/28/EÜ seoses kolmandate riikide nende ametiasutuste loeteluga, mis on heaks kiidetud pidama tõuraamatut või teatavate loomade registrit, (2) nähakse ette, et liikmesriikidel on lubatud importida teatavat liiki tõupuhtaid aretusloomi ja nende ristandeid ning nende spermat, munarakke ja embrüosid, kui nad on kantud kõnealuses otsuses loetletud asutuse peetavasse tõuraamatusse või registrisse.

| (2) | Ameerika Ühendriigid on esitanud taotluse lisada üks ametiasutus otsuse 2006/139/EÜ lisas kõnealuse riigi kohta loetletud kannetele sigade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriigid on esitanud taotluse lisada üks ametiasutus otsuse 2006/139/EÜ lisas kõnealuse riigi kohta loetletud kannetele sigade kohta.

| (3) | Ameerika Ühendriigid on esitanud tagatised ühenduse õigusaktides, eelkõige direktiivis 94/28/EÜ, sätestatud asjakohaste nõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Ameerika Ühendriigid on esitanud tagatised ühenduse õigusaktides, eelkõige direktiivis 94/28/EÜ, sätestatud asjakohaste nõuete täitmise kohta.

| (4) | Seepärast tuleks otsuse 2006/139/EÜ lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsuse 2006/139/EÜ lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/139/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juunist 2008.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66.

1

(2)  ELT L 54, 24.2.2006, lk 34.

2

---

LISA

Otsuse 2006/139/EÜ lisa VII punkti rubriiki „Liik: sead” lisatakse järgmine kanne:

| „PIC (Pig Improvement Company) North America |
| --- |
| 100 Bluegrass Commons Boulevard |
| Suite 2200 |
| Hendersonville |
| TN 37075 |
| Telefon: (+ 1-615)265 2700 |
| Veebisait: http://www.pic.com” |

„PIC (Pig Improvement Company) North America

100 Bluegrass Commons Boulevard

Suite 2200

Hendersonville

TN 37075

Telefon: (+ 1-615)265 2700

Veebisait: http://www.pic.com”

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/62

---

KOMISJONI SOOVITUS,

30. mai 2008,

ohu vähendamise meetmete kohta naatriumkromaadi, naatriumdikromaadi ja 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropülideendifenooli (tetrabromobisfenool A) puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2256 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/454/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ained loetud eritähelepanu vajavateks aineteks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (2) ja määrusele (EÜ) nr 2364/2000, (3) milles käsitletakse määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete kolmandat ja neljandat nimekirja:






  — | naatriumkromaat, |
| --- | --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ained loetud eritähelepanu vajavateks aineteks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (2) ja määrusele (EÜ) nr 2364/2000, (3) milles käsitletakse määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete kolmandat ja neljandat nimekirja:

—

naatriumkromaat,

| — | naatriumdikromaat, |
| --- | --- |

—

naatriumdikromaat,

| — | 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropülideendifenool (tetrabromobisfenool A). |
| --- | --- |

—

2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropülideendifenool (tetrabromobisfenool A).

| (2) | Määrustega (EMÜ) nr 793/93 ja (EÜ) nr 143/97 referendiks määratud liikmesriigid on lõpetanud asjaomastest kemikaalidest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (4) ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrustega (EMÜ) nr 793/93 ja (EÜ) nr 143/97 referendiks määratud liikmesriigid on lõpetanud asjaomastest kemikaalidest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (4) ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

| (3) | Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komiteed on esitanud arvamuse referentide tehtud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud komiteede veebilehel. |
| --- | --- |

(3)

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komiteed on esitanud arvamuse referentide tehtud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud komiteede veebilehel.

| (4) | Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. (5) |
| --- | --- |

(4)

Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. (5)

| (5) | Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid riski vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid riski vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul.

| (6) | Üldise arvamuse kohaselt tagavad ühenduse tasandil praegu kehtivad töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid piisava raamistiku kõnealuste ainete ohtliku mõju vähendamiseks vajalikul määral. |
| --- | --- |

(6)

Üldise arvamuse kohaselt tagavad ühenduse tasandil praegu kehtivad töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid piisava raamistiku kõnealuste ainete ohtliku mõju vähendamiseks vajalikul määral.

| (7) | Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

1.   JAGU

NAATRIUMKROMAAT

(CASi nr 7775-11-3; Einecsi nr 231-889-5)

Töötajaid (1) ja keskkonda (2, 3, 4, 5, 6) ähvardava ohu vähendamise meetmed

| 1. | Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt direktiivi 98/24/EÜ (6) artikli 12 lõikele 2. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt direktiivi 98/24/EÜ (6) artikli 12 lõikele 2.

| 2. | Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (7) alusel kroom(VI) kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealustes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse kõnealuste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (7) alusel kroom(VI) kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealustes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse kõnealuste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

| 3. | Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest.

| 4. | Lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom(VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

4.

Lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom(VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

| 5. | Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht. |
| --- | --- |

5.

Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht.

| 6. | Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ. (8) |
| --- | --- |

6.

Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ. (8)

2.   JAGU

NAATRIUMDIKROMAAT

(CASi nr 10588-01-9; Einecsi nr 234-190-3)

Töötajaid (7) ja keskkonda (8, 9, 10, 11, 12) ähvardava ohu vähendamise meetmed

| 7. | Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 12 lõikele 2. |
| --- | --- |

7.

Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 12 lõikele 2.

| 8. | Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama direktiivi 2008/1/EÜ alusel kroom(VI) kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et asjaomastes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

8.

Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama direktiivi 2008/1/EÜ alusel kroom(VI) kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et asjaomastes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

| 9. | Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest.

| 10. | Lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom(VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

10.

Lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom(VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

| 11. | Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht. |
| --- | --- |

11.

Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht.

| 12. | Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ. |
| --- | --- |

12.

Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ.

3.   JAGU

2,2′,6,6′-TETRABROMO-4,4′-ISOPROPÜLIDEENDIFENOOL (TETRABROMOBISFENOOL A)

(CASi nr 79-94-7; Einecsi nr 201-236-9)

Keskkonnariski vähendamise meetmed (13, 14)

| 13. | Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama direktiivi 2008/1/EÜ alusel tetrabromobisfenooli A kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et asjaomastes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

13.

Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama direktiivi 2008/1/EÜ alusel tetrabromobisfenooli A kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et asjaomastes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

| 14. | Tetrabromobisfenooli A kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht. |
| --- | --- |

14.

Tetrabromobisfenooli A kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht.

4.   JAGU

ADRESSAADID

| 15. | Käesolev soovitus on adresseeritud kõigile sektoritele, kus tegeldakse kõnealuste ainete impordi, tootmise, transpordi, hoiustamise, valmistiseks kokkusegamise või muu töötlemise, kasutamise, kõrvaldamise või taaskasutusse võtmisega, ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

15.

Käesolev soovitus on adresseeritud kõigile sektoritele, kus tegeldakse kõnealuste ainete impordi, tootmise, transpordi, hoiustamise, valmistiseks kokkusegamise või muu töötlemise, kasutamise, kõrvaldamise või taaskasutusse võtmisega, ja liikmesriikidele.

Brüssel, 30. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

2

(3)  EÜT L 273, 26.10.2000, lk 5.

3

(4)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

4

(5)  ELT C 152, 18.6.2008, lk 11.

5

(6)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

6

(7)  EÜT L 24, 29.1.2008, lk 8.

7

(8)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).

8

---

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/65

---

KOMISJONI SOOVITUS,

30. mai 2008,

ohu vähendamise meetmete kohta kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi ja kaaliumdikromaadi puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2326 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/455/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 143/97 (kemikaalide kolmanda erinimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93): (2)







  — | kroomtrioksiid, |
| --- | --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 143/97 (kemikaalide kolmanda erinimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93): (2)

—

kroomtrioksiid,

| — | ammooniumdikromaat, |
| --- | --- |

—

ammooniumdikromaat,

| — | kaaliumdikromaat. |
| --- | --- |

—

kaaliumdikromaat.

| (2) | Kõnealuse määrusega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud asjaomastest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (3) ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määrusega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud asjaomastest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (3) ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

| (3) | Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamuse referendi tehtud ohuhindamise kohta. Kõnealune arvamus on avaldatud teaduskomitee veebilehel. |
| --- | --- |

(3)

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamuse referendi tehtud ohuhindamise kohta. Kõnealune arvamus on avaldatud teaduskomitee veebilehel.

| (4) | Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. (4) |
| --- | --- |

(4)

Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. (4)

| (5) | Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid ohu vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid ohu vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul.

| (6) | Töötajatele soovitatud ohu vähendamise meetmeid tuleks vaadelda töötajate kaitse õigusaktide raames, mida käsitatakse sobiva raamistikuna kõnealustest ainetest lähtuva ohu piiramiseks vajaliku määrani. |
| --- | --- |

(6)

Töötajatele soovitatud ohu vähendamise meetmeid tuleks vaadelda töötajate kaitse õigusaktide raames, mida käsitatakse sobiva raamistikuna kõnealustest ainetest lähtuva ohu piiramiseks vajaliku määrani.

| (7) | Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

1.   JAGU

KROOMTRIOKSIID

(CASi nr 1333-82-0; Einecsi nr 215-607-8)

AMMOONIUMDIKROMAAT

(CASi nr 7789-09-05; Einecsi nr 232-143-1)

KAALIUMDIKROMAAT

(CASi nr 7778-50-9; Einecsi nr 231-906-6)

Töötajaid (1) ja keskkonda (2, 3, 4, 5, 6) ähvardava ohu vähendamise meetmed

| 1. | Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal, mida võib komisjonilt saada, vastavalt direktiivi 98/24/EÜ (5) artikli 12 lõikele 2. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtjad, kes kasutavad kroom(VI) ühendeid värvipigmentide ja värvide tootmisel, metallitöötlemisvahendite valmistamisel, metallide elektrolüüspindamisel ning peitsina villa värvimisel, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal, mida võib komisjonilt saada, vastavalt direktiivi 98/24/EÜ (5) artikli 12 lõikele 2.

| 2. | Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid kehtestama direktiivi 2008/1/EÜ (6) alusel kroom(VI) ühendite kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealust ainet kasutataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid kehtestama direktiivi 2008/1/EÜ (6) alusel kroom(VI) ühendite kohta välja antavates lubades tingimused, heitmete piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealust ainet kasutataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.

| 3. | Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima kroom(VI)-alase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest.

| 4. | Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht. |
| --- | --- |

4.

Kohalikke heitmeid keskkonda tuleks vajaduse korral piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvarda oht.

| 5. | Pidades eelkõige silmas nahaparkimistehastes toimuvat kroom(VI) kohapealset taandamist kroom(III) sisaldavateks parkimissooladeks, soovitatakse nahaparkimistehaste BREF-dokumendi järgmisel muutmisel lisada sellesse vajalikud viited selle kohta, et kroom(VI) ühendite kohapealset taandamist kroom(III) sisaldavateks parkimissooladeks ei tuleks pidada parimaks võimalikuks tehnikaks. |
| --- | --- |

5.

Pidades eelkõige silmas nahaparkimistehastes toimuvat kroom(VI) kohapealset taandamist kroom(III) sisaldavateks parkimissooladeks, soovitatakse nahaparkimistehaste BREF-dokumendi järgmisel muutmisel lisada sellesse vajalikud viited selle kohta, et kroom(VI) ühendite kohapealset taandamist kroom(III) sisaldavateks parkimissooladeks ei tuleks pidada parimaks võimalikuks tehnikaks.

| 6. | Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ. (7) |
| --- | --- |

6.

Veekogude puhul, mida kroom(VI) heitmed võivad ohustada, peaksid asjaomased liikmesriigid kehtestama keskkonnakvaliteedi standardid ja saastuse vähendamise riiklikud meetmed, et saavutada kõnealused standardid aastaks 2015 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ. (7)

2.   JAGU

ADRESSAADID

| 7. | Käesolev soovitus on suunatud kõigile sektoritele, kus tegeldakse kõnealuste ainete impordi, tootmise, transpordi, säilitamise, valmistiseks kokkusegamise või muu töötlemise, kasutamise, lõppladustamise või taaskasutusse võtmisega, ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

7.

Käesolev soovitus on suunatud kõigile sektoritele, kus tegeldakse kõnealuste ainete impordi, tootmise, transpordi, säilitamise, valmistiseks kokkusegamise või muu töötlemise, kasutamise, lõppladustamise või taaskasutusse võtmisega, ja liikmesriikidele.

Brüssel, 30. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

2

(3)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

3

(4)  ELT C 152, 18.6.2008, lk 1.

4

(5)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

5

(6)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

6

(7)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).

7

---