# Den Europæiske Unions L 178/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 178 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang5. juli 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 178

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang5. juli 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 af 23. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og om fastlæggelse af nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 638/2008 af 4. juli 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 639/2008 af 24. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet | 9 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 640/2008 af 4. juli 2008 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder | 11 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2008 af 4. juli 2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 for så vidt angår listen over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri i det nordlige Atlanterhav | 17 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2008 af 4. juli 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 19 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 af 23. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og om fastlæggelse af nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 638/2008 af 4. juli 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

7

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 639/2008 af 24. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet

9

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 640/2008 af 4. juli 2008 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder

11

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2008 af 4. juli 2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 for så vidt angår listen over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri i det nordlige Atlanterhav

17

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2008 af 4. juli 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

19

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/551/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 11. december 2007 om statsstøtte C 12/07 (ex N 799/06) som Den Slovakiske Republik har planlagt at yde til Glunz&Jensen s.r.o.
  (meddelt under nummer K(2007) 6045)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 24. juni 2008 om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2008) 2931)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 30. juni 2008 om ophævelse af beslutning 2008/377/EF om beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Slovakiet
  (meddelt under nummer K(2008) 3223)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/551/EF

*

Kommissionens beslutning af 11. december 2007 om statsstøtte C 12/07 (ex N 799/06) som Den Slovakiske Republik har planlagt at yde til Glunz&Jensen s.r.o.
  (meddelt under nummer K(2007) 6045)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 6045)

1

38

2008/552/EF

*

Kommissionens beslutning af 24. juni 2008 om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2008) 2931)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 2931)

1

43

2008/553/EF

*

Kommissionens beslutning af 30. juni 2008 om ophævelse af beslutning 2008/377/EF om beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Slovakiet
  (meddelt under nummer K(2008) 3223)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 3223)

1

45

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN |
| | | 2008/554/RIA |
| | * | Budget for 2009 for Europol | 46 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN

2008/554/RIA

*

Budget for 2009 for Europol

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 637/2008

af 23. juni 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og om fastlæggelse af nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, stk. 2, tredje afsnit,

under henvisning til tiltrædelsesakten af 1979, særlig stk. 6 i den til akten knyttede protokol nr. 4 om bomuld (1), i det følgende benævnt »protokol nr. 4«,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afsnit IV, kapitel 10a, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (4), som indarbejdet ved artikel 1, nr. 20), i Rådets forordning (EF) nr. 864/2004 (5), indeholder regler for afgrødespecifik betaling for bomuld. |
| --- | --- |

(1)

Afsnit IV, kapitel 10a, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (4), som indarbejdet ved artikel 1, nr. 20), i Rådets forordning (EF) nr. 864/2004 (5), indeholder regler for afgrødespecifik betaling for bomuld.

| (2) | Ved EF-Domstolens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04 (6) blev kapitel 10a i afsnit IV i forordning (EF) nr. 1782/2003 annulleret på grund af tilsidesættelse af proportionalitetsprincippet, især under henvisning til den omstændighed, at »Rådet, der er ophavsmand til forordning (EF) nr. 864/2004, ikke [havde] godtgjort for Domstolen, at den nye støtteordning for bomuld, som er indført ved denne forordning, er blevet vedtaget ved en egentlig udøvelse af dets skønsbeføjelse, hvilket forudsatte, at alle sagens relevante forhold og omstændigheder blev taget i betragtning, herunder samtlige lønomkostninger, der er forbundet med bomuldsdyrkning og egreneringsvirksomhedernes økonomiske levedygtighed, som det er nødvendigt at tage i betragtning ved bedømmelsen af rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde«, og at Domstolen ikke havde været i stand til »at bedømme, hvorvidt fællesskabslovgiver uden at overskride den vide skønsbeføjelse, som den råder over på dette område, [havde kunnet] nå til den konklusion, at fastsættelsen af størrelsen af den bomuldsspecifikke støtte til 35 % af den samlede støtte under den tidligere støtteordning er tilstrækkeligt til at sikre opnåelsen af det mål, der er anført i femte betragtning i præamblen til forordning nr. 864/2004, om at sikre rentabiliteten og dermed dyrkningen af denne afgrøde, hvilket svarer til det mål, der fremgår af stk. 2 i protokol nr. 4«. Domstolen bestemte også, at retsvirkningerne af annullationen suspenderes, indtil der inden for en rimelig frist vedtages en ny forordning. |
| --- | --- |

(2)

Ved EF-Domstolens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04 (6) blev kapitel 10a i afsnit IV i forordning (EF) nr. 1782/2003 annulleret på grund af tilsidesættelse af proportionalitetsprincippet, især under henvisning til den omstændighed, at »Rådet, der er ophavsmand til forordning (EF) nr. 864/2004, ikke [havde] godtgjort for Domstolen, at den nye støtteordning for bomuld, som er indført ved denne forordning, er blevet vedtaget ved en egentlig udøvelse af dets skønsbeføjelse, hvilket forudsatte, at alle sagens relevante forhold og omstændigheder blev taget i betragtning, herunder samtlige lønomkostninger, der er forbundet med bomuldsdyrkning og egreneringsvirksomhedernes økonomiske levedygtighed, som det er nødvendigt at tage i betragtning ved bedømmelsen af rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde«, og at Domstolen ikke havde været i stand til »at bedømme, hvorvidt fællesskabslovgiver uden at overskride den vide skønsbeføjelse, som den råder over på dette område, [havde kunnet] nå til den konklusion, at fastsættelsen af størrelsen af den bomuldsspecifikke støtte til 35 % af den samlede støtte under den tidligere støtteordning er tilstrækkeligt til at sikre opnåelsen af det mål, der er anført i femte betragtning i præamblen til forordning nr. 864/2004, om at sikre rentabiliteten og dermed dyrkningen af denne afgrøde, hvilket svarer til det mål, der fremgår af stk. 2 i protokol nr. 4«. Domstolen bestemte også, at retsvirkningerne af annullationen suspenderes, indtil der inden for en rimelig frist vedtages en ny forordning.

| (3) | Der bør vedtages en ny ordning for specifik betaling for bomuld i overensstemmelse med Domstolens dom i sag C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

Der bør vedtages en ny ordning for specifik betaling for bomuld i overensstemmelse med Domstolens dom i sag C-310/04.

| (4) | Alle relevante forhold og omstændigheder angående bomuldssektorens særlige situation, herunder alle de elementer, der er nødvendige for at bedømme rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde, bør tages i betragtning. Med henblik herpå blev der iværksat en evaluerings- og høringsproces: Der blev gennemført to undersøgelser af den fremtidige bomuldsstøtteordnings socioøkonomiske og miljømæssige virkninger for Fællesskabets bomuldssektor, og der blev arrangeret særlige seminarer og afholdt en internethøring med deltagelse af de interesserede parter. |
| --- | --- |

(4)

Alle relevante forhold og omstændigheder angående bomuldssektorens særlige situation, herunder alle de elementer, der er nødvendige for at bedømme rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde, bør tages i betragtning. Med henblik herpå blev der iværksat en evaluerings- og høringsproces: Der blev gennemført to undersøgelser af den fremtidige bomuldsstøtteordnings socioøkonomiske og miljømæssige virkninger for Fællesskabets bomuldssektor, og der blev arrangeret særlige seminarer og afholdt en internethøring med deltagelse af de interesserede parter.

| (5) | Den nye ordning bør være i overensstemmelse med målene i stk. 2 i protokol nr. 4: at støtte bomuldsproduktionen i de af Fællesskabets områder, hvor den spiller en betydelig rolle for landbrugsøkonomien, at muliggøre en rimelig indkomst for de pågældende producenter og at stabilisere markedet ved forbedring af strukturerne for udbud og afsætning. |
| --- | --- |

(5)

Den nye ordning bør være i overensstemmelse med målene i stk. 2 i protokol nr. 4: at støtte bomuldsproduktionen i de af Fællesskabets områder, hvor den spiller en betydelig rolle for landbrugsøkonomien, at muliggøre en rimelig indkomst for de pågældende producenter og at stabilisere markedet ved forbedring af strukturerne for udbud og afsætning.

| (6) | Ordningen bør også harmonere med en politik for indkomststøtte til landbrugerne, hvilket er det vigtigste styrende princip i den fælles landbrugspolitik efter reformen. |
| --- | --- |

(6)

Ordningen bør også harmonere med en politik for indkomststøtte til landbrugerne, hvilket er det vigtigste styrende princip i den fælles landbrugspolitik efter reformen.

| (7) | Afkoblingen af den direkte producentstøtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen er væsentlige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. Forordning (EF) nr. 1782/2003 indførte disse elementer for flere landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

(7)

Afkoblingen af den direkte producentstøtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen er væsentlige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. Forordning (EF) nr. 1782/2003 indførte disse elementer for flere landbrugsprodukter.

| (8) | For at nå de mål, der ligger til grund for reformen af den fælles landbrugspolitik, og målene i protokol nr. 4 bør bomuldsstøtten i vid udstrækning afkobles og integreres i enkeltbetalingsordningen. Disse mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for fælles tiltag bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(8)

For at nå de mål, der ligger til grund for reformen af den fælles landbrugspolitik, og målene i protokol nr. 4 bør bomuldsstøtten i vid udstrækning afkobles og integreres i enkeltbetalingsordningen. Disse mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for fælles tiltag bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (9) | Integreres bomuldsstøtteordningen fuldstændigt og straks i enkeltbetalingsordningen, er der stor risiko for, at der bliver produktionsforstyrrelser i Fællesskabets bomuldsproducerende områder. En del af støtten bør derfor fortsat være knyttet til bomuldsdyrkningen i form af en afgrødespecifik betaling pr. støtteberettiget hektar. Beløbets størrelse bør beregnes således, at målene i stk. 2 i protokol nr. 4 nås, samtidig med at bomuldsordningen også inddrages i bestræbelserne på at reformere og forenkle den fælles landbrugspolitik. Derfor bør den samlede disponible støtte pr. medlemsstat på baggrund af den gennemførte evaluering fastsættes til 35 % af den nationale andel af den støtte, som indirekte gik til producenterne. Den procentsats giver bomuldssektoren mulighed for at blive levedygtig på lang sigt, fremmer bæredygtig udvikling i de bomuldsproducerende områder og sikrer landbrugerne en rimelig indkomst. |
| --- | --- |

(9)

Integreres bomuldsstøtteordningen fuldstændigt og straks i enkeltbetalingsordningen, er der stor risiko for, at der bliver produktionsforstyrrelser i Fællesskabets bomuldsproducerende områder. En del af støtten bør derfor fortsat være knyttet til bomuldsdyrkningen i form af en afgrødespecifik betaling pr. støtteberettiget hektar. Beløbets størrelse bør beregnes således, at målene i stk. 2 i protokol nr. 4 nås, samtidig med at bomuldsordningen også inddrages i bestræbelserne på at reformere og forenkle den fælles landbrugspolitik. Derfor bør den samlede disponible støtte pr. medlemsstat på baggrund af den gennemførte evaluering fastsættes til 35 % af den nationale andel af den støtte, som indirekte gik til producenterne. Den procentsats giver bomuldssektoren mulighed for at blive levedygtig på lang sigt, fremmer bæredygtig udvikling i de bomuldsproducerende områder og sikrer landbrugerne en rimelig indkomst.

| (10) | De resterende 65 % af den nationale andel af den støtte, der indirekte gik til producenterne, bør indgå i enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

(10)

De resterende 65 % af den nationale andel af den støtte, der indirekte gik til producenterne, bør indgå i enkeltbetalingsordningen.

| (11) | Af miljømæssige årsager bør der fastsættes et basisareal pr. producentmedlemsstat. Desuden bør de støtteberettigede arealer begrænses til de arealer, som godkendes af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(11)

Af miljømæssige årsager bør der fastsættes et basisareal pr. producentmedlemsstat. Desuden bør de støtteberettigede arealer begrænses til de arealer, som godkendes af medlemsstaterne.

| (12) | Der bør fastsættes et fast udbytte pr. hektar pr. producentmedlemsstat. Det vil — sammen med kravet om basisareal, den generelle reduktion af midlerne og ordningens hovedsagelig afkoblede natur — være bestemmende for programmets produktionsbegrænsende karakter og samtidig opfylde målene i protokol nr. 4. |
| --- | --- |

(12)

Der bør fastsættes et fast udbytte pr. hektar pr. producentmedlemsstat. Det vil — sammen med kravet om basisareal, den generelle reduktion af midlerne og ordningens hovedsagelig afkoblede natur — være bestemmende for programmets produktionsbegrænsende karakter og samtidig opfylde målene i protokol nr. 4.

| (13) | For at tilgodese egreneringsindustriens behov bør støtteberettigelsen gøres betinget af, at den reelt høstede bomuld er af en vis minimumskvalitet. |
| --- | --- |

(13)

For at tilgodese egreneringsindustriens behov bør støtteberettigelsen gøres betinget af, at den reelt høstede bomuld er af en vis minimumskvalitet.

| (14) | Der bør desuden tilskyndes til, at der oprettes brancheorganisationer, som skal godkendes af medlemsstaterne, for at give producenter og egreneringsvirksomheder mulighed for at forbedre bomuldskvaliteten. Fællesskabet bør bidrage indirekte til disse organisationers arbejde, ved at støtten forhøjes til de producenter, som er medlemmer af organisationerne. |
| --- | --- |

(14)

Der bør desuden tilskyndes til, at der oprettes brancheorganisationer, som skal godkendes af medlemsstaterne, for at give producenter og egreneringsvirksomheder mulighed for at forbedre bomuldskvaliteten. Fællesskabet bør bidrage indirekte til disse organisationers arbejde, ved at støtten forhøjes til de producenter, som er medlemmer af organisationerne.

| (15) | Forordning (EF) nr. 1782/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EF) nr. 1782/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (16) | Ud over den nye ordning for afgrødespecifik betaling for bomuld forekommer det hensigtsmæssigt, at der vedtages endnu et sæt regler med henblik på at hjælpe bomuldssektoren med at blive stabiliseret i den nye retlige sammenhæng og markedssammenhæng. |
| --- | --- |

(16)

Ud over den nye ordning for afgrødespecifik betaling for bomuld forekommer det hensigtsmæssigt, at der vedtages endnu et sæt regler med henblik på at hjælpe bomuldssektoren med at blive stabiliseret i den nye retlige sammenhæng og markedssammenhæng.

| (17) | Når det forekommer nødvendigt, at der er en egreneringsindustri i de producerende områder, vil denne industris behov blive dækket i tilstrækkelig grad bl.a. ved, at der fastsættes en vis minimumskvalitet for den reelt høstede bomuld, og ved, at brancheorganisationerne får mulighed for at forbedre bomuldskvaliteten. Desuden er det på baggrund af egreneringsindustriens betydelige overkapacitet hensigtsmæssigt, at der træffes yderligere foranstaltninger til støtte for omstruktureringsprocessen med henblik på en bedre markedsorientering. |
| --- | --- |

(17)

Når det forekommer nødvendigt, at der er en egreneringsindustri i de producerende områder, vil denne industris behov blive dækket i tilstrækkelig grad bl.a. ved, at der fastsættes en vis minimumskvalitet for den reelt høstede bomuld, og ved, at brancheorganisationerne får mulighed for at forbedre bomuldskvaliteten. Desuden er det på baggrund af egreneringsindustriens betydelige overkapacitet hensigtsmæssigt, at der træffes yderligere foranstaltninger til støtte for omstruktureringsprocessen med henblik på en bedre markedsorientering.

| (18) | Det forekommer endvidere at være hensigtsmæssigt, at der indføres markedsorienteringsforanstaltninger, som støtter specifikke kvalitetsordninger og dermed forbundne salgsfremstød. Der bør derfor etableres nationale programmer for omstrukturering inden for bomuldssektoren. De relevante foranstaltninger bør finansieres af Fællesskabet, men det bør overlades til medlemsstaterne at vælge den rette blanding af foranstaltninger til dækning af deres respektive behov, om nødvendigt under hensyntagen til særlige regionale forhold. |
| --- | --- |

(18)

Det forekommer endvidere at være hensigtsmæssigt, at der indføres markedsorienteringsforanstaltninger, som støtter specifikke kvalitetsordninger og dermed forbundne salgsfremstød. Der bør derfor etableres nationale programmer for omstrukturering inden for bomuldssektoren. De relevante foranstaltninger bør finansieres af Fællesskabet, men det bør overlades til medlemsstaterne at vælge den rette blanding af foranstaltninger til dækning af deres respektive behov, om nødvendigt under hensyntagen til særlige regionale forhold.

| (19) | Omstruktureringsprogrammerne bør forelægges for Kommissionen med henblik på kontrol af, om foranstaltningerne er i overensstemmelse med de betingelser, der fastsættes i denne forordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Medlemsstaterne bør have ansvaret for gennemførelsen af sådanne omstruktureringsprogrammer. |
| --- | --- |

(19)

Omstruktureringsprogrammerne bør forelægges for Kommissionen med henblik på kontrol af, om foranstaltningerne er i overensstemmelse med de betingelser, der fastsættes i denne forordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Medlemsstaterne bør have ansvaret for gennemførelsen af sådanne omstruktureringsprogrammer.

| (20) | Foranstaltningerne bør supplere de allerede eksisterende foranstaltninger i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (7). |
| --- | --- |

(20)

Foranstaltningerne bør supplere de allerede eksisterende foranstaltninger i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (7).

| (21) | Foranstaltningerne i sådanne programmer kan omfatte en fuldstændig og permanent afvikling af en del af egreneringsanlæggene for at sikre en mere levedygtig egreneringsindustri. Der kan også ydes støtte til investeringer i egreneringsindustrien med henblik på at forbedre virksomhedernes egentlige økonomiske resultater. Endvidere kan der gives mulighed for støtte til maskinstationer, der er berørt af omstruktureringen af bomuldssektoren. |
| --- | --- |

(21)

Foranstaltningerne i sådanne programmer kan omfatte en fuldstændig og permanent afvikling af en del af egreneringsanlæggene for at sikre en mere levedygtig egreneringsindustri. Der kan også ydes støtte til investeringer i egreneringsindustrien med henblik på at forbedre virksomhedernes egentlige økonomiske resultater. Endvidere kan der gives mulighed for støtte til maskinstationer, der er berørt af omstruktureringen af bomuldssektoren.

| (22) | For at øge kvaliteten af europæisk bomuld bør landbrugere, der deltager i specifikke kvalitetsordninger, inden for rammerne af sådanne programmer modtage specifik støtte til dækning af nogle af de dermed forbundne omkostninger. Der bør ligeledes bevilges støtte til oplysningskampagner og salgsfremstød for bomuld, der er omfattet af disse kvalitetsordninger. |
| --- | --- |

(22)

For at øge kvaliteten af europæisk bomuld bør landbrugere, der deltager i specifikke kvalitetsordninger, inden for rammerne af sådanne programmer modtage specifik støtte til dækning af nogle af de dermed forbundne omkostninger. Der bør ligeledes bevilges støtte til oplysningskampagner og salgsfremstød for bomuld, der er omfattet af disse kvalitetsordninger.

| (23) | Fordelingen af midler til nationale omstruktureringsprogrammer blandt medlemsstaterne bør bygge på de specifikke behov for omstrukturering og tilpasning i de vigtigste bomuldsproducerende områder. I betragtning af at målet om at omstrukturere og tilpasse bomuldssektoren er et midlertidigt mål, kan programmerne afsluttes efter anmodning fra medlemsstaterne, hvorefter det årlige budget til omstruktureringsprogrammerne kan lægges til den berørte medlemsstats nationale loft for afkoblede betalinger, jf. bilag VIII i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(23)

Fordelingen af midler til nationale omstruktureringsprogrammer blandt medlemsstaterne bør bygge på de specifikke behov for omstrukturering og tilpasning i de vigtigste bomuldsproducerende områder. I betragtning af at målet om at omstrukturere og tilpasse bomuldssektoren er et midlertidigt mål, kan programmerne afsluttes efter anmodning fra medlemsstaterne, hvorefter det årlige budget til omstruktureringsprogrammerne kan lægges til den berørte medlemsstats nationale loft for afkoblede betalinger, jf. bilag VIII i forordning (EF) nr. 1782/2003.

| (24) | Da der ikke findes nogen egreneringsindustri i Portugal, og den generelle arealbetalingsordning anvendes i Bulgarien, er det ikke nødvendigt at afsætte et budget til nationale omstruktureringsprogrammer i disse to medlemsstater. |
| --- | --- |

(24)

Da der ikke findes nogen egreneringsindustri i Portugal, og den generelle arealbetalingsordning anvendes i Bulgarien, er det ikke nødvendigt at afsætte et budget til nationale omstruktureringsprogrammer i disse to medlemsstater.

| (25) | For at den nye bomuldsstøtteordning og ordningen for omstrukturering af bomuldssektoren kan blive anvendt fra produktionsårets begyndelse, bør denne forordning anvendes fra kalenderåret 2009 — |
| --- | --- |

(25)

For at den nye bomuldsstøtteordning og ordningen for omstrukturering af bomuldssektoren kan blive anvendt fra produktionsårets begyndelse, bør denne forordning anvendes fra kalenderåret 2009 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL 1

AFGRØDESPECIFIK BETALING FOR BOMULD

Artikel 1

Ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003

I forordning (EF) nr. 1782/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | I afsnit IV affattes kapitel 10a således:
  »KAPITEL 10a
  AFGRØDESPECIFIK BETALING FOR BOMULD
  Artikel 110a
  Anvendelsesområde
  Der ydes støtte til landbrugere, som producerer bomuld henhørende under KN-kode 5201 00 på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel.
  Artikel 110b
  Støtteberettigelse
  1.   Støtten ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. For at være støtteberettiget skal arealet høre til landbrugsarealer, som medlemsstaten har godkendt til bomuldsproduktion, og være tilsået med godkendte sorter, som reelt høstes under normale vækstforhold.
  Den støtte, der er nævnt i artikel 110a, betales for bomuld af sund og sædvanlig handelskvalitet.
  2.   Medlemsstaterne godkender de i stk. 1 nævnte arealer og sorter i henhold til de gennemførelsesbestemmelser og betingelser, der vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.
  Artikel 110c
  Basisarealer, fastsatte udbytter og referencebeløb
  1.   De nationale basisarealer fastsættes således:






  — | Bulgarien: 3 342 ha |
| --- | --- | --- |

1)

I afsnit IV affattes kapitel 10a således:

»KAPITEL 10a

AFGRØDESPECIFIK BETALING FOR BOMULD

Artikel 110a

Anvendelsesområde

Der ydes støtte til landbrugere, som producerer bomuld henhørende under KN-kode 5201 00 på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel.

Artikel 110b

Støtteberettigelse

1.   Støtten ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. For at være støtteberettiget skal arealet høre til landbrugsarealer, som medlemsstaten har godkendt til bomuldsproduktion, og være tilsået med godkendte sorter, som reelt høstes under normale vækstforhold.

Den støtte, der er nævnt i artikel 110a, betales for bomuld af sund og sædvanlig handelskvalitet.

2.   Medlemsstaterne godkender de i stk. 1 nævnte arealer og sorter i henhold til de gennemførelsesbestemmelser og betingelser, der vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110c

Basisarealer, fastsatte udbytter og referencebeløb

1.   De nationale basisarealer fastsættes således:

—

Bulgarien: 3 342 ha

| — | Grækenland: 250 000 ha |
| --- | --- |

—

Grækenland: 250 000 ha

| — | Spanien: 48 000 ha |
| --- | --- |

—

Spanien: 48 000 ha

| — | Portugal: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 360 ha.

2.   De fastsatte udbytter i referenceperioden fordeler sig som følger:

| — | Bulgarien: 1,2 ton/ha |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 1,2 ton/ha

| — | Grækenland: 3,2 ton/ha |
| --- | --- |

—

Grækenland: 3,2 ton/ha

| — | Spanien: 3,5 ton/ha |
| --- | --- |

—

Spanien: 3,5 ton/ha

| — | Portugal: 2,2 ton/ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 2,2 ton/ha.

3.   Støttebeløbet pr. støtteberettiget hektar fastsættes ved at multiplicere de udbytter, der er fastsat i stk. 2, med følgende referencebeløb:

| — | Bulgarien: 671,33 EUR |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 671,33 EUR

| — | Grækenland: 251,75 EUR |
| --- | --- |

—

Grækenland: 251,75 EUR

| — | Spanien: 400,00 EUR |
| --- | --- |

—

Spanien: 400,00 EUR

| — | Portugal: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugal: 252,73 EUR.

4.   Hvis det støtteberettigede bomuldsareal i en given medlemsstat og i et givet år overstiger basisarealet i henhold til stk. 1, nedsættes den i stk. 3 nævnte støtte for denne medlemsstat proportionalt med overskridelsen af basisarealet.

5.   Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110d

Godkendte brancheorganisationer

1.   I dette kapitel forstås ved en »godkendt brancheorganisation« en retlig enhed, der består af bomuldsproducerende landbrugere og mindst én egreneringsvirksomhed, og hvis arbejde bl.a. består i:

| — | at medvirke til en bedre koordinering af den måde, bomulden bringes i omsætning på, især ved forsknings- og markedsundersøgelser |
| --- | --- |

—

at medvirke til en bedre koordinering af den måde, bomulden bringes i omsætning på, især ved forsknings- og markedsundersøgelser

| — | at udarbejde standardkontrakter, der er forenelige med EF-forskrifterne |
| --- | --- |

—

at udarbejde standardkontrakter, der er forenelige med EF-forskrifterne

| — | at dirigere produktionen i retning af produkter, der er bedre tilpasset markedets behov og forbrugerefterspørgslen, især med hensyn til kvalitet og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

—

at dirigere produktionen i retning af produkter, der er bedre tilpasset markedets behov og forbrugerefterspørgslen, især med hensyn til kvalitet og forbrugerbeskyttelse

| — | at opdatere metoder og måder at forbedre produktkvaliteten på |
| --- | --- |

—

at opdatere metoder og måder at forbedre produktkvaliteten på

| — | at udvikle markedsføringsstrategier for at fremme afsætningen af bomuld ved hjælp af kvalitetscertificeringsordninger. |
| --- | --- |

—

at udvikle markedsføringsstrategier for at fremme afsætningen af bomuld ved hjælp af kvalitetscertificeringsordninger.

2.   Den medlemsstat, på hvis område egreneringsvirksomhederne er etableret, godkender de brancheorganisationer, der overholder kriterier, som skal vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110e

Støtteudbetaling

1.   Støtten pr. støtteberettiget hektar ydes til landbrugerne i henhold til artikel 110c.

2.   Til landbrugere, der er medlemmer af en godkendt brancheorganisation, ydes en støtte pr. støtteberettiget hektar inden for det basisareal, der er fastsat i artikel 110c, stk. 1, forhøjet med et beløb på 2 EUR.«

| 2) | Artikel 156, stk. 2, litra g), affattes således:






  »g) | Afsnit IV, kapitel 10a, anvendes fra den 1. januar 2009 for bomuld, der sås fra denne dato.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 156, stk. 2, litra g), affattes således:

»g)

Afsnit IV, kapitel 10a, anvendes fra den 1. januar 2009 for bomuld, der sås fra denne dato.«

KAPITEL 2

NATIONALE OMSTRUKTURERINGSPROGRAMMER FOR BOMULDSSEKTOREN

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   I dette kapitel fastsættes der regler for tildeling af fællesskabsmidler til medlemsstaterne og for medlemsstaternes anvendelse af disse midler i forbindelse med nationale omstruktureringsprogrammer (i det følgende benævnt »omstruktureringsprogrammer«) til finansiering af specifikke omstruktureringsforanstaltninger til støtte for bomuldssektoren.

2.   Der ydes ikke støtte til:

| a) | forskningsprojekter og foranstaltninger til støtte for forskningsprojekter |
| --- | --- |

a)

forskningsprojekter og foranstaltninger til støtte for forskningsprojekter

| b) | foranstaltninger, der kan modtage fællesskabsstøtte i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, der kan modtage fællesskabsstøtte i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005.

Artikel 3

Generelle krav

1.   Omstruktureringsprogrammerne skal være forenelige med fællesskabsretten og stemme overens med Fællesskabets aktiviteter, politikker og prioriteringer.

2.   Medlemsstaterne er ansvarlige for omstruktureringsprogrammerne og sikrer, at de er indbyrdes overensstemmende og udarbejdes og gennemføres på en objektiv måde under hensyntagen til de berørte producenters og forarbejdningsvirksomheders økonomiske situation og nødvendigheden af undgå uberettiget forskelsbehandling af producenterne og/eller forarbejdningsvirksomhederne.

Medlemsstaterne er ansvarlige for tilvejebringelsen og gennemførelsen af de nødvendige kontrolforanstaltninger og sanktioner, hvis omstruktureringsprogrammerne ikke overholdes.

Artikel 4

Forelæggelse og anvendelse af omstruktureringsprogrammerne

1.   Hver producentmedlemsstat forelægger hvert fjerde år og første gang senest den 1. januar 2009 Kommissionen et udkast til et fireårigt omstruktureringsprogram, der indeholder foranstaltninger i overensstemmelse med dette kapitel.

Inden omstruktureringsprogrammet forelægges Kommissionen, sendes det til høring hos de kompetente myndigheder og organisationer i bomuldssektoren.

Hver medlemsstat forelægger et enkelt udkast til program, hvori der kan tages hensyn til særlige regionale forhold.

2.   Omstruktureringsprogrammerne iværksættes tre måneder efter, at de er blevet forelagt Kommissionen.

Hvis det forelagte program imidlertid ikke opfylder betingelserne i dette kapitel og dets gennemførelsesbestemmelser, underretter Kommissionen medlemsstaten herom. I så fald forelægger medlemsstaten Kommissionen et ændret program. Det ændrede program iværksættes to måneder efter, at det er blevet forelagt, medmindre det fortsat ikke opfylder betingelserne i dette kapitel, i hvilket fald dette stykke finder anvendelse.

3.   Stk. 2 finder tilsvarende anvendelse på ændringer i de af medlemsstaterne forelagte omstruktureringsprogrammer.

Artikel 5

Budgetbevilling

1.   Årsbudgettet for omstruktureringsprogrammet pr. medlemsstat er fra regnskabsåret 2010 og frem:

| — | Grækenland: 4,0 mio. EUR |
| --- | --- |

—

Grækenland: 4,0 mio. EUR

| — | Spanien: 6,134 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Spanien: 6,134 mio. EUR.

2.   En medlemsstat kan beslutte at ophøre med at anvende omstruktureringsprogrammet for i stedet permanent at overføre sit årsbudget som omhandlet i stk. 1 til sit nationale loft som fastsat i bilag VIII til forordning (EF) nr. 1782/2003. Denne beslutning meddeles Kommissionen senest den 1. august i et givet år og finder anvendelse på de direkte betalinger, der er bevilget for det følgende kalenderår. Der redegøres i meddelelsen ligeledes for gennemførelsen af omstruktureringsprogrammet og indfrielsen af dets mål.

3.   Den i stk. 2 omhandlede overførsel og den tilsvarende ændring af stk. 1 vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, efter at Kommissionen har foretaget en vurdering af gennemførelsen af omstruktureringsprogrammet i lyset af dets mål.

Artikel 6

Almindelige bestemmelser om finansieringen af omstruktureringsprogrammerne

1.   Fællesskabet yder kun støtte til støtteberettigede udgifter, der afholdes efter forelæggelsen af det relevante omstruktureringsprogram, jf. artikel 4, stk. 1.

2.   Medlemsstaterne bidrager ikke til omkostningerne i forbindelse med de foranstaltninger, der finansieres af Fællesskabet under omstruktureringsprogrammerne.

Artikel 7

Støtteberettigede foranstaltninger og støttemodtagere

1.   Omstruktureringsprogrammerne skal indeholde én eller flere af følgende foranstaltninger:

| a) | fuldstændig og permanent afvikling af egreneringsanlæg |
| --- | --- |

a)

fuldstændig og permanent afvikling af egreneringsanlæg

| b) | investeringer i egreneringsindustrien |
| --- | --- |

b)

investeringer i egreneringsindustrien

| c) | landbrugeres deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld |
| --- | --- |

c)

landbrugeres deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld

| d) | oplysningskampagner og salgsfremstød |
| --- | --- |

d)

oplysningskampagner og salgsfremstød

| e) | støtte til maskinstationer, hvor støtten ikke må overstige de noterede tab. |
| --- | --- |

e)

støtte til maskinstationer, hvor støtten ikke må overstige de noterede tab.

2.   Omstruktureringsprogrammernes støttemodtagere er:

| a) | støttemodtagerne i henhold til kapitel IV i Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktionen (8) i produktionsåret 2005/06 for så vidt angår støtte efter de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a), b) og d) |
| --- | --- |

a)

støttemodtagerne i henhold til kapitel IV i Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktionen (8) i produktionsåret 2005/06 for så vidt angår støtte efter de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a), b) og d)

| b) | støttemodtagerne i henhold til kapitel 10a i forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår støtte efter de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, litra c) og d) |
| --- | --- |

b)

støttemodtagerne i henhold til kapitel 10a i forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår støtte efter de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, litra c) og d)

| c) | de godkendte brancheorganisationer som defineret i kapitel 10a i forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår støtte efter den foranstaltning, der er omhandlet i stk. 1, litra d) |
| --- | --- |

c)

de godkendte brancheorganisationer som defineret i kapitel 10a i forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår støtte efter den foranstaltning, der er omhandlet i stk. 1, litra d)

| d) | maskinstationer for så vidt angår støtte efter den foranstaltning, der er omhandlet i stk. 1, litra e), i denne artikel, som






  — | er fysiske personer eller virksomheder, der har udført kontraktarbejde for avlere eller egreneringsvirksomheder i produktionsåret 2005/06 med deres landbrugsmaskiner til høst af bomuld |
| --- | --- | --- |

d)

maskinstationer for så vidt angår støtte efter den foranstaltning, der er omhandlet i stk. 1, litra e), i denne artikel, som

—

er fysiske personer eller virksomheder, der har udført kontraktarbejde for avlere eller egreneringsvirksomheder i produktionsåret 2005/06 med deres landbrugsmaskiner til høst af bomuld

| — | har høstet bomuld, der er blevet leveret til egreneringsvirksomheder, som er omfattet af afvikling som omhandlet i stk. 1, litra a), i denne artikel
  og som |
| --- | --- |

—

har høstet bomuld, der er blevet leveret til egreneringsvirksomheder, som er omfattet af afvikling som omhandlet i stk. 1, litra a), i denne artikel

og som

| — | har haft dokumenterbare tab som følge af manglen på bomuld, der skal høstes. |
| --- | --- |

—

har haft dokumenterbare tab som følge af manglen på bomuld, der skal høstes.

Artikel 8

Finansielle midler

De foranstaltninger, der er fastsat i dette kapitel, udgør interventioner til regulering af landbrugsmarkederne, jf. artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (9).

Artikel 9

Gennemførelsesbestemmelser

Gennemførelsesbestemmelser til dette kapitel vedtages efter proceduren i artikel 195, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (10).

Artikel 10

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. juni 2008.

På Rådets vegne

I. JARC

Formand

---

(1)  EFT L 291 af 19.11.1979, s. 174. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1050/2001 (EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1).

1

(2)  Udtalelse af 14.2.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Udtalelse af 8.5.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 479/2008 (EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1).

4

(5)  EUT L 161 af 30.4.2004, s. 48. Berigtiget i EUT L 206 af 9.6.2004, s. 20.

5

(6)  Sml. 2006 I, s. 7285.

6

(7)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 146/2008 (EUT L 46 af 21.2.2008, s. 1).

7

(8)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3. Ophævet ved forordning (EF) nr. 1782/2003.

8

(9)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 479/2008.

9

(10)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

10

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 638/2008

af 4. juli 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 5. juli 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 4. juli 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 639/2008

af 24. juni 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (1), særlig artikel 8, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De seneste nedsættelser af eksportrestitutionssatserne som følge af dels reformen af den fælles landbrugspolitik og dels de ændrede verdensmarkedspriser for landbrugsprodukter har medført, at der indgives færre ansøgninger om restitutionslicenser, hvilket letter presset på Fællesskabets budget for eksportrestitutioner for varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten. Da Fællesskabet i denne situation ikke risikerer at misligholde sine internationale forpligtelser, bør eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, forenkles, og den administrative byrde for de erhvervsdrivende, der eksporterer sådanne varer, derved lettes. |
| --- | --- |

(1)

De seneste nedsættelser af eksportrestitutionssatserne som følge af dels reformen af den fælles landbrugspolitik og dels de ændrede verdensmarkedspriser for landbrugsprodukter har medført, at der indgives færre ansøgninger om restitutionslicenser, hvilket letter presset på Fællesskabets budget for eksportrestitutioner for varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten. Da Fællesskabet i denne situation ikke risikerer at misligholde sine internationale forpligtelser, bør eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, forenkles, og den administrative byrde for de erhvervsdrivende, der eksporterer sådanne varer, derved lettes.

| (2) | I henhold til artikel 27, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 (2) kan de rettigheder, der følger af licenserne, overdrages på visse betingelser. For at sikre konsekvens i behandlingen af licenser og attester bør proceduren for sådanne overdragelser om muligt være i overensstemmelse med de i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (3) fastsatte bestemmelser om overdragelse af rettigheder, der følger af licenser eller attester. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 27, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 (2) kan de rettigheder, der følger af licenserne, overdrages på visse betingelser. For at sikre konsekvens i behandlingen af licenser og attester bør proceduren for sådanne overdragelser om muligt være i overensstemmelse med de i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (3) fastsatte bestemmelser om overdragelse af rettigheder, der følger af licenser eller attester.

| (3) | I artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes den frist, inden for hvilken den udbetalende myndighed på restitutionslicensen skal afskrive de eksportrestitutionsbeløb, der anmodes om. På grund af den tid, der kræves for at behandle dokumentation vedrørende eksportrestitutioner differentieret efter bestemmelsessted, kan denne frist imidlertid være for kort og bør derfor forlænges. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes den frist, inden for hvilken den udbetalende myndighed på restitutionslicensen skal afskrive de eksportrestitutionsbeløb, der anmodes om. På grund af den tid, der kræves for at behandle dokumentation vedrørende eksportrestitutioner differentieret efter bestemmelsessted, kan denne frist imidlertid være for kort og bør derfor forlænges.

| (4) | Artikel 38a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 indeholder bestemmelser om medlemsstaternes fremsendelse til Kommissionen af meddelelse om indgivne ansøgninger og den efterfølgende udstedelse af restitutionslicenser. Da der er blevet indført mere effektive indberetnings- og kommunikationssystemer, bør de pågældende frister justeres. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 38a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 indeholder bestemmelser om medlemsstaternes fremsendelse til Kommissionen af meddelelse om indgivne ansøgninger og den efterfølgende udstedelse af restitutionslicenser. Da der er blevet indført mere effektive indberetnings- og kommunikationssystemer, bør de pågældende frister justeres.

| (5) | I henhold til artikel 33 i forordning (EF) nr. 1043/2005 udstedes restitutionslicenser for bestemte trancher. Gyldighedsperioden for disse restitutionslicenser er fastsat i nævnte forordnings artikel 39. For at gøre restitutionslicensordningen mere smidig bør gyldighedsperioden for licenser, der udstedes for den første tranche, og for licenser, som der ansøges om i henhold til artikel 38a, forlænges. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 33 i forordning (EF) nr. 1043/2005 udstedes restitutionslicenser for bestemte trancher. Gyldighedsperioden for disse restitutionslicenser er fastsat i nævnte forordnings artikel 39. For at gøre restitutionslicensordningen mere smidig bør gyldighedsperioden for licenser, der udstedes for den første tranche, og for licenser, som der ansøges om i henhold til artikel 38a, forlænges.

| (6) | I artikel 45, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005, bestemmes det, at hvis uudnyttede licenser eller partiallicenser tilbageleveres til den udstedende myndighed senest den 30. juni i den regnskabsperiode, for hvilken licenserne eller partiallicenserne er blevet udstedt, nedsættes den sikkerhed, der fortabes. Indførelsen af mere effektive indberetningssystemer gør det muligt at forlænge denne frist. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 45, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005, bestemmes det, at hvis uudnyttede licenser eller partiallicenser tilbageleveres til den udstedende myndighed senest den 30. juni i den regnskabsperiode, for hvilken licenserne eller partiallicenserne er blevet udstedt, nedsættes den sikkerhed, der fortabes. Indførelsen af mere effektive indberetningssystemer gør det muligt at forlænge denne frist.

| (7) | Artikel 47 i forordning (EF) nr. 1043/2005 indeholder særlige bestemmelser om, på hvilke betingelser mindre eksportører kan få eksportrestitutioner. Af forenklingshensyn bør mindre eksportører have ret til at anvende restitutionslicenser uden at miste deres status som mindre eksportører, og desuden bør betalingstærsklen hæves. |
| --- | --- |

(7)

Artikel 47 i forordning (EF) nr. 1043/2005 indeholder særlige bestemmelser om, på hvilke betingelser mindre eksportører kan få eksportrestitutioner. Af forenklingshensyn bør mindre eksportører have ret til at anvende restitutionslicenser uden at miste deres status som mindre eksportører, og desuden bør betalingstærsklen hæves.

| (8) | For at bestemmelserne i denne forordning skal kunne anvendes i rette tid, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(8)

For at bestemmelserne i denne forordning skal kunne anvendes i rette tid, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (9) | Forordning (EF) nr. 1043/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 1043/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomiteen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomiteen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1043/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 27 affattes således:
  »Artikel 27
  1.   De forpligtelser, der følger af licenserne, kan ikke overdrages. De rettigheder, der følger af licenserne, kan inden for deres gyldighedsperiode overdrages af licensens indehaver, hvis rettighederne, der følger af hver licens eller partiallicens kun overdrages til en enkelt erhverver. Denne overdragelse skal omfatte de beløb, der endnu ikke er afskrevet på licensen eller partiallicensen.
  2.   Erhververen kan ikke videreoverdrage sine rettigheder, men kan tilbageføre dem til licensens indehaver. Sådanne tilbageførsler til indehaveren skal omfatte de mængder, der endnu ikke er afskrevet på licensen eller partiallicensen.
  I sådanne tilfælde anfører den udstedende myndighed en af de i bilag VIII anførte angivelser i licensens rubrik 6.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 27 affattes således:

»Artikel 27

1.   De forpligtelser, der følger af licenserne, kan ikke overdrages. De rettigheder, der følger af licenserne, kan inden for deres gyldighedsperiode overdrages af licensens indehaver, hvis rettighederne, der følger af hver licens eller partiallicens kun overdrages til en enkelt erhverver. Denne overdragelse skal omfatte de beløb, der endnu ikke er afskrevet på licensen eller partiallicensen.

2.   Erhververen kan ikke videreoverdrage sine rettigheder, men kan tilbageføre dem til licensens indehaver. Sådanne tilbageførsler til indehaveren skal omfatte de mængder, der endnu ikke er afskrevet på licensen eller partiallicensen.

I sådanne tilfælde anfører den udstedende myndighed en af de i bilag VIII anførte angivelser i licensens rubrik 6.«

| 2) | Artikel 32, stk. 2, andet afsnit, affattes således:
  »Den udbetalende myndighed afskriver dette beløb på restitutionslicensen senest seks måneder efter datoen for modtagelsen af den udtrykkelige anmodning.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 32, stk. 2, andet afsnit, affattes således:

»Den udbetalende myndighed afskriver dette beløb på restitutionslicensen senest seks måneder efter datoen for modtagelsen af den udtrykkelige anmodning.«

| 3) | Artikel 38a, stk. 2, affattes således:
  »2.   Medlemsstaterne fremsender meddelelse om de ansøgninger, der er indgivet i ugens løb, til Kommissionen den følgende mandag. Licenserne kan udstedes fra den første onsdag efter fremsendelsen af meddelelsen, medmindre Kommissionen træffer anden bestemmelse.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 38a, stk. 2, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne fremsender meddelelse om de ansøgninger, der er indgivet i ugens løb, til Kommissionen den følgende mandag. Licenserne kan udstedes fra den første onsdag efter fremsendelsen af meddelelsen, medmindre Kommissionen træffer anden bestemmelse.«

| 4) | Artikel 39, stk. 2, affattes således:
  »2.   Restitutionslicenserne er gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens, eller indtil regnskabsperiodens udløb, hvis denne udløber forinden, jf. dog andet og tredje afsnit.
  Restitutionslicenser, som der er ansøgt om i overensstemmelse med artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, er gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens.
  De i artikel 40 omhandlede restitutionslicenser er dog gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens.
  Forudfastsatte restitutionssatser, jf. artikel 29, gælder indtil udløbet af licensens gyldighedsperiode.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 39, stk. 2, affattes således:

»2.   Restitutionslicenserne er gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens, eller indtil regnskabsperiodens udløb, hvis denne udløber forinden, jf. dog andet og tredje afsnit.

Restitutionslicenser, som der er ansøgt om i overensstemmelse med artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, er gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens.

De i artikel 40 omhandlede restitutionslicenser er dog gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens.

Forudfastsatte restitutionssatser, jf. artikel 29, gælder indtil udløbet af licensens gyldighedsperiode.«

| 5) | Artikel 45, stk. 2, affattes således:
  »2.   Stk. 1 anvendes kun på licenser og partiallicenser, der tilbageleveres til den udstedende myndighed i løbet af den regnskabsperiode, for hvilken licenserne er blevet udstedt, og hvis de tilbageleveres senest den 31. august i denne periode.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 45, stk. 2, affattes således:

»2.   Stk. 1 anvendes kun på licenser og partiallicenser, der tilbageleveres til den udstedende myndighed i løbet af den regnskabsperiode, for hvilken licenserne er blevet udstedt, og hvis de tilbageleveres senest den 31. august i denne periode.«

| 6) | Artikel 47, stk. 2, første afsnit, affattes således:
  »2.   Artikel 46 finder anvendelse på udførsler, for hvilke de ansøgninger, som den erhvervsdrivende i løbet af det pågældende regnskabsår har indgivet på betingelserne i artikel 32, stk. 1, herunder ansøgningen vedrørende den pågældende udførsel, højst vedrører et beløb på 100 000 EUR.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 47, stk. 2, første afsnit, affattes således:

»2.   Artikel 46 finder anvendelse på udførsler, for hvilke de ansøgninger, som den erhvervsdrivende i løbet af det pågældende regnskabsår har indgivet på betingelserne i artikel 32, stk. 1, herunder ansøgningen vedrørende den pågældende udførsel, højst vedrører et beløb på 100 000 EUR.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 318 af 20.12.1993, s. 18. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2580/2000 (EFT L 298 af 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 246/2008 (EUT L 75 af 18.3.2008, s. 64).

2

(3)  EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 640/2008

af 4. juli 2008

om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 113, stk. 1, litra a), og artikel 121, litra h), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EØF) nr. 2568/91 af 11. juli 1991 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder (2) fastsætter kemiske og organoleptiske kendetegn for olivenolie og olie af olivenpresserester samt metoder til vurdering af kendetegnene. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EØF) nr. 2568/91 af 11. juli 1991 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder (2) fastsætter kemiske og organoleptiske kendetegn for olivenolie og olie af olivenpresserester samt metoder til vurdering af kendetegnene.

| (2) | Ifølge artikel 2, stk. 1, tiende led, i forordning (EF) nr. 2568/91 skal de organoleptiske kendetegn for jomfruolie bedømmes efter metoden i bilag XII til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 2, stk. 1, tiende led, i forordning (EF) nr. 2568/91 skal de organoleptiske kendetegn for jomfruolie bedømmes efter metoden i bilag XII til nævnte forordning.

| (3) | I november 2007 vedtog Det Internationale Olivenolieråd (COI) en revideret metode for organoleptisk vurdering af jomfruolier. Den reviderede metode omfatter en ajourføring af beskrivelserne af jomfruoliers positive og negative egenskaber og beskrivelsen af metoden. Den omfatter også en ændring af maksimumsgrænsen for opfattelse af mangler i en jomfruolie. |
| --- | --- |

(3)

I november 2007 vedtog Det Internationale Olivenolieråd (COI) en revideret metode for organoleptisk vurdering af jomfruolier. Den reviderede metode omfatter en ajourføring af beskrivelserne af jomfruoliers positive og negative egenskaber og beskrivelsen af metoden. Den omfatter også en ændring af maksimumsgrænsen for opfattelse af mangler i en jomfruolie.

| (4) | COI's reviderede metode for organoleptisk vurdering af jomfruolier fastsætter desuden betingelser for den frivillige angivelse på etiketter af visse ord og udtryk for jomfruoliers organoleptiske kendetegn. Det bør fastsættes, at panellederne kan attestere, at jomfruolier opfylder definitionerne for anvendelse af sådanne ord og udtryk. |
| --- | --- |

(4)

COI's reviderede metode for organoleptisk vurdering af jomfruolier fastsætter desuden betingelser for den frivillige angivelse på etiketter af visse ord og udtryk for jomfruoliers organoleptiske kendetegn. Det bør fastsættes, at panellederne kan attestere, at jomfruolier opfylder definitionerne for anvendelse af sådanne ord og udtryk.

| (5) | Forordning (EØF) nr. 2568/91 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EØF) nr. 2568/91 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EØF) nr. 2568/91 foretages følgende ændringer:

| 1) | I tabellen i bilag I, i ellevte kolonne (»Organoleptisk vurdering Medianen for mangler (Md)«), ændres »2,5« til »3,5« i anden linje, tredje linje og fodnote 2. |
| --- | --- |

1)

I tabellen i bilag I, i ellevte kolonne (»Organoleptisk vurdering Medianen for mangler (Md)«), ændres »2,5« til »3,5« i anden linje, tredje linje og fodnote 2.

| 2) | Bilag XII affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag XII affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. oktober 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EFT L 248 af 5.9.1991, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 702/2007 (EUT L 161 af 22.6.2007, s. 11).

2

---

BILAG

BILAG XII

DET INTERNATIONALE OLIVENOLIERÅDS METODE TIL ORGANOLEPTISK VURDERING AF JOMFRUOLIER

1.   FORMÅL OG ANVENDELSESOMRÅDE

Metoden er baseret på Det Internationale Olivenolieråds afgørelse nr. DEC-21/95-V/2007 af 16. november 2007 om den reviderede metode for organoleptisk vurdering af jomfruolier. Formålet med metoden er at fastlægge proceduren for vurdering af jomfruoliers organoleptiske kendetegn, jf. punkt 1 i bilag XVI til forordning (EF) nr. 1234/2007, og at fastlægge metoden til klassifikation af jomfruolie på grundlag af sådanne kendetegn. Metoden omfatter også angivelser til frivillig mærkning.

Den beskrevne metode er kun anvendelig til klassifikation og mærkning af jomfruolier i forhold til de opfattede manglers intensitet, den frugtagtige karakter og andre positive egenskaber, der bestemmes af en gruppe udvalgte og optrænede smagere, der er nedsat som et panel.

2.   GENERELT

Hvad den almindelige grundordliste, prøvelokale, glas til oliesmagning og alle andre spørgsmål i forbindelse med denne metode angår, henvises der til de forskrifter, som er fastsat af Det Internationale Olivenolieråd, herunder navnlig afgørelse nr. DEC-21/95-V/2007 af 16. november 2007 om den reviderede metode for organoleptisk vurdering af jomfruolie.

3.   SÆRLIG ORDLISTE

3.1.   Positive egenskaber

Frugtagtig: en række duftfornemmelser, der afhænger af olivensort og kendetegn for en olie, som er udvundet af sunde og friske, grønne eller modne frugter, og som fornemmes direkte og/eller retronasalt.

Egenskaben Frugtagtig suppleres med grøn, hvis duftfornemmelserne minder om duftfornemmelserne af grønne frugter, der er karakteristiske for olie af grønne frugter.

Egenskaben Frugtagtig suppleres med moden, hvis duftfornemmelserne minder om duftfornemmelserne af modne frugter, der er karakteristiske for olie af grønne og modne frugter.

Bitter: karakteristisk smag af olie, der er udvundet af grønne oliven eller oliven, der er lige ved at skifte farve, som opfattes af de bægerformede papiller, der danner tunge-V'et.

Skarp: en prikkende fornemmelse, der er karakteristisk for olier, som er udvundet i produktionsårets begyndelse især af endnu grønne oliven, og som kan opfattes i hele mundhulen og navnlig i svælget.

3.2.   Negative egenskaber

Muggen/bundfald: karakteristisk flavour ved olie, som er udvundet af oliven, der har været opbevaret i bunker eller oplagret på vilkår, som har medført et fremskredet stadium af anaerob forgæring, eller olien har været i kontakt med dekanteret bundfald, som også har gennemgået en anaerob forgæring i bunker eller tanke.

Mug-fugt: karakteristisk flavour ved olie udvundet af oliven, hvori svampe og gær har udviklet sig, fordi de har været opbevaret i flere dage i fugtige omgivelser.

Vinagtig-eddikeagtig/sur-syrlig: karakteristisk flavour ved visse olier, som minder om vin eller eddike. Den skyldes hovedsagelig en aerob forgæring af oliven eller rester af olivenpasta i måtter, der ikke er blevet korrekt afvasket, så der dannes eddikesyre, ethylacetat og ethanol.

Metallisk: flavour, der minder om metal. Karakteristisk for olie, der har været i langvarig kontakt med metaloverflader under knusning, blanding, presning eller opbevaring.

Harsk: flavour ved olie, der har undergået en oxideringsproces.

Ophedet eller brændt: karakteristisk flavour ved olie, forårsaget af overdreven og/eller langvarig opvarmning under bearbejdningen, især når pastaen blandes termisk, hvis det gøres under uegnede betingelser.

Hø-træ: karakteristisk flavour ved visse olier, der er udvundet af tørre oliven.

Grov: tyk, pastaagtig fornemmelse, som visse gamle olier giver i munden.

Fedtet: flavour ved olie, der minder om jordolie, fedt eller mineralsk olie.

Frugtvand: flavour, som olien får som følge af langvarig kontakt med forgæret grønsagsvand.

Saltlage: flavour ved olie, der er udvundet af oliven, som har været konserveret i saltlage.

Esparto: karakteristisk flavour ved olie, der er udvundet af oliven, som er presset i nye måtter af espartogræs. Lugten/smagen kan være forskellig, alt efter om måtterne er lavet af grønt eller tørret espartogræs.

Jordet: flavour ved olie, der er udvundet af oliven, som er opsamlet med jord eller mudder på overfladen, og som ikke er blevet vasket.

Larvebefængt: flavour ved olie, der er udvundet af oliven, som har været hårdt angrebet af larver af olivenfluen (Bactrocera oleae).

Agurk: karakteristisk flavour, der fremkommer, når en olie har været pakket hermetisk i for lang tid, især i blikbeholdere, og som tilskrives dannelsen af 2,6-nonadienal.

Vådt træ: karakteristisk flavour ved olier, der er udvundet af oliven, som har været udsat for frost på træet.

3.3.   Frivillig anvendelse ord og udtryk på etiketter

Panellederen kan på anmodning herom attestere, at de bedømte olier opfylder de definitioner og intervaller, der svarer til følgende udtryk og tillægsord i forhold til intensiteten og opfattelsen af egenskaberne:

| a) | for hver af de positive egenskaber, der er nævnt i punkt 3.1 (frugtagtig, i givet fald suppleret med grøn eller moden, skarp og bitter):







  i) | udtrykket »intens« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på over 6 |
| --- | --- | --- |

a)

for hver af de positive egenskaber, der er nævnt i punkt 3.1 (frugtagtig, i givet fald suppleret med grøn eller moden, skarp og bitter):

i)

udtrykket »intens« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på over 6

| ii) | udtrykket »middel« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på mellem 3 og 6 |
| --- | --- |

ii)

udtrykket »middel« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på mellem 3 og 6

| iii) | udtrykket »let« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på under 3 |
| --- | --- |

iii)

udtrykket »let« kan benyttes, hvis medianen for den pågældende egenskab er på under 3

| iv) | de pågældende egenskaber kan benyttes uden henvisning til de i nr. i), ii) et iii) nævnte tillægsord, hvis medianen for den pågældende egenskab er på 3 og derover |
| --- | --- |

iv)

de pågældende egenskaber kan benyttes uden henvisning til de i nr. i), ii) et iii) nævnte tillægsord, hvis medianen for den pågældende egenskab er på 3 og derover

| b) | udtrykket »afbalanceret« kan benyttes om en olie, der ikke er uafbalanceret. Ved ubalance forstås den lugt-, smag- og berøringsfornemmelse, hvor medianen for egenskaben bitter og/eller medianen for egenskaben skarp er to points større end medianen for egenskaben frugtagtig |
| --- | --- |

b)

udtrykket »afbalanceret« kan benyttes om en olie, der ikke er uafbalanceret. Ved ubalance forstås den lugt-, smag- og berøringsfornemmelse, hvor medianen for egenskaben bitter og/eller medianen for egenskaben skarp er to points større end medianen for egenskaben frugtagtig

| c) | udtrykket »mild olie« kan benyttes for en olie, hvor medianen for egenskaben bitter og medianen af egenskaben skarp er lig med eller mindre end 2. |
| --- | --- |

c)

udtrykket »mild olie« kan benyttes for en olie, hvor medianen for egenskaben bitter og medianen af egenskaben skarp er lig med eller mindre end 2.

4.   PANEL

Panelet består af en panelleder og 8-12 smagere.

Panellederen skal have gennemgået en grundig optræning, være kender og være kyndig ekspert i de forskellige olietyper. Han er ansvarlig for panelet og dets tilrettelæggelse og funktion, for prøvernes forberedelse, kodning og præsentation af prøver for smagerne samt for indsamling af data og deres statistiske behandling.

Panellederen udvælger smagerne og sørger for at optræne dem og kontrollere deres indsats for at sikre sig, at de opretholder et passende egnethedsniveau.

Smagere, der foretager organoleptisk kontrol af olivenolie, skal udvælges og optrænes i forhold til deres evne til at skelne mellem prøver, der ligner hinanden, i overensstemmelse med Det Internationale Olivenolieråds vejledning om udvælgelse, optræning og kontrol af kvalificerede jomfruoliesmagere.

Panelerne skal forpligte sig til at deltage i organoleptiske vurderinger på nationalt plan, EF-plan og internationalt plan med henblik på periodisk kontrol og harmonisering af fornemmelseskriterier. De paneler, der er godkendt i henhold til forordningens artikel 4, stk. 1, skal endvidere hvert år meddele den pågældende medlemsstat alle data om deres sammensætning og antallet af vurderinger, de har udført som godkendt panel.

5.   PROCEDURE FOR ORGANOLEPTISK VURDERING OG KLASSIFIKATION

5.1.   Smagerens anvendelse af profilskemaet

Det profilskema, som smageren skal benytte, er anført i tillæg A til denne metode.

Hver smager i panelet skal lugte til og derpå smage på den olie, der skal bedømmes. På profilskemaet noterer han derpå den intensitet, hvormed han opfatter hver enkelt negative og positive egenskab (1). Hvis smageren opfatter den grønne eller modne karakter af egenskaben frugtagtig, afkrydser han den pågældende rubrik på profilskemaet.

Hvis smageren opfatter negative egenskaber, som ikke er anført på profilskemaet, skal han anføre dem i rubrikken »Andet«, idet han benytter det eller de udtryk, som beskriver dem med den størst mulige præcision af de udtryk, som er blevet defineret.

5.2.   Panellederens anvendelse af data

Panellederen indsamler de profilskemaer, som smagerne har udfyldt; han kontrollerer de intensiteter, der er tildelt de forskellige egenskaber. Konstaterer han en anormalitet, anmoder han smageren om at ændre sit profilskema og om nødvendigt gentage forsøget.

Panellederen kan indlæse data fra hver smager i et edb-program efter den metode til statistisk beregning af medianen, der er anført i tillæg B. Data for en prøve registreres på en matrix bestående af ni kolonner, der svarer til de ni sanseegenskaber, og antal linjer svarende til antal smagere i panelet.

Hvis mindst 50 % af panelet anfører en negativ egenskab i rubrikken »andet«, skal panellederen beregne medianen for denne egenskab og den tilsvarende klassifikation.

Panellederen må kun attestere, at den bedømte olie opfylder betingelserne i punkt 3.3.a., for så vidt angår ordene »grøn« og »moden«, hvis mindst 50 % af panelet angiver at have opfattet den grønne eller modne karakter af egenskaben frugtagtig.

Hvis der foretages analyser i forbindelse med kontrol af overensstemmelse, gennemføres der et forsøg. Hvis der foretages modanalyser, skal panellederen gennemføre en dobbelt analyse. I tilfælde af annullerende analyser skal der gennemføres en tredobbelt vurdering. I så fald skal medianen beregnes ud fra gennemsnittet af medianerne. Alle gentagelser af disse analyser skal gennemføres på særskilte forsøg.

5.3.   Klassifikation af olier

Olien klassificeres under nedennævnte betegnelser i forhold til medianen for mangler og medianen for egenskaben frugtagtig. Ved medianen af manglerne forstås medianen af den mangel, der opfattes med den største intensitet. Medianen af manglerne og medianen for egenskaben frugtagtig udtrykkes med én decimal, og værdien af den robuste variationskoefficient for disse mangler skal være mindre end eller lig med 20 %.

Olien klassificeres ved at sammenligne værdien af medianen af manglerne og medianen af egenskaben frugtagtig med de referenceintervaller, der er nævnt nedenfor. Da grænseværdien for disse intervaller er fastlagt under hensyn til metodens fejlmargen, anses de for at være absolutte. Med edb-programmer er det muligt at vise klassifikationen i en tabel med statistiske data eller som grafik.

a)   Jomfruolie, ekstra: Medianen af manglerne er lig med 0, og medianen af den frugtagtige karakter er større end 0.

b   Jomfruolie: Medianen af manglerne er større end 0 og lig med eller mindre end 3,5, og medianen af den frugtagtige karakter er større end 0.

c)   Bomolie: Medianen af manglerne er større end 3,5; eller medianen af manglerne er lig med eller mindre end 3,5, og medianen af den frugtagtige karakter er lig med 0.

5.4.   Særlige tilfælde

Hvis medianen for en anden positiv egenskab end frugtagtig er større end 5,0, anfører panellederen dette på oliens analyseattest.

Tillæg A

Profilskema for jomfruolie

Image

Tillæg B

METODE TIL BEREGNING AF MEDIAN OG KONFIDENSINTERVALLER

Median

Formula

Medianen er det reelle tal, Xm, der er kendetegnet ved, at sandsynligheden (P) for, at værdierne af fordelingen (X) er mindre end dette tal (Xm), er mindre end eller lig med 0,5, og at sandsynligheden (P) for, at værdierne af fordelingen (X) er mindre end eller lig med Xm, samtidig er større end eller lig med 0,5. Ifølge en anden definition er medianen den 50. percentil af en fordeling, hvis elementer er ordnet i stigende rækkefølge. Med andre ord er medianen den midterste værdi i en ordnet række af et ulige antal elementer eller gennemsnittet af de to midterste værdier i en ordnet række af et lige antal elementer.

Robust standardafvigelse

Som et pålideligt estimat af variabiliteten omkring medianen benyttes Stuart og Kendalls estimat over den robuste standardafvigelse. I følgende formel er N antallet af observationer, og IQR er den interkvartile afstand, dvs. det robuste estimat af variabiliteten af de pågældende data (den interkvartile afstand dækker nøjagtig 50 % af elementerne i en given sandsynlighedsfordeling).

Formula

Den interkvartile afstand beregnes som afstanden mellem den 75. og 25. percentil.

IQR = 75. percentil – 25. percentil

Percentilen er værdien Xpc, der er kendetegnet ved, at sandsynligheden (P) for, at værdierne af fordelingen er mindre end Xpc, er mindre end eller lig med en given procentdel, og at sandsynligheden (P) for, at værdierne af fordelingen er mindre end eller lig med Xpc, samtidig er større end eller lig med den pågældende procentdel. Procentdelen angiver den pågældende fordelingsfraktion. For medianens vedkommende er den 50 %.

Formula

Percentilen er med andre ord den værdi af fordelingen, der svarer til et bestemt areal, som tegnes ud fra fordelings- eller tæthedskurven. Den 25. percentil er fx den værdi af fordelingen, som svarer til et areal på 0,25 eller 25/100.

Robust variationskoefficient i %

Variationskoefficienten er et rent (dvs. dimensionsløst) tal, der angiver forholdet mellem den procentvise variabilitet i den analyserede talrække og medianens værdi Me. Af denne grund er variationskoefficienten til stor nytte som kontrol af panelmedlemmernes pålidelighed.

Formula

95 %-konfidensintervaller

95 %-konfidensintervallerne (IC) (fejl af første orden lig med 0,05 eller 5 %) repræsenterer det interval, inden for hvilket værdien af medianen ville variere, hvis det var muligt at gentage forsøget et uendeligt antal gange. I praksis angiver dette interval variabilitetsintervallet for forsøget ved de herskende betingelser, hvis forsøget kunne gentages flere gange. Intervallet er ligesom variationskoefficienten en hjælp til evaluering af forsøgets pålidelighed.

ICsup. = Me + (c.S*)

ICinf.= Me – (c.S*)

Hvor c, hvis konfidensintervallet er på 0,95, er lig med 1,96.

---

(1)  Smageren kan undlade at smage på olien, hvis han konstaterer særligt intense negative egenskaber, og han noterer denne ekstraordinære omstændighed på profilskemaet.

1

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/17

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 641/2008

af 4. juli 2008

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 for så vidt angår listen over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri i det nordlige Atlanterhav

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (1), særlig punkt 4 i bilag XIII, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Fællesskab har siden 1981 været part i konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (2). |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Fællesskab har siden 1981 været part i konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (2).

| (2) | I marts 2008 vedtog Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) en henstilling om at ændre listen over fartøjer, der bevisligt har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri. Henstillingen bør gennemføres i EF-retten. |
| --- | --- |

(2)

I marts 2008 vedtog Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) en henstilling om at ændre listen over fartøjer, der bevisligt har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri. Henstillingen bør gennemføres i EF-retten.

| (3) | Forordning (EF) nr. 40/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 40/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Tillægget til bilag XIII til forordning (EF) nr. 40/2008 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Joe BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 541/2008 (EUT L 157 af 17.6.2008, s. 23).

1

(2)  EFT L 227 af 12.8.1981, s. 21.

2

---

BILAG

Tillægget til bilag XIII til forordning (EF) nr. 40/2008 affattes således:

»Tillæg til bilag XIII

Liste over fartøjer med følgende IMO-numre, som ifølge NEAFC og NAFO bevisligt har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

| IMO (1) fartøjsregistreringsnummer | Fartøjets navn (2) | Flagstat (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Georgien |
| 7612321 | AVIOR | Georgien |
| 8522030 | CARMEN | Ex Georgien |
| 7700104 | CEFEY | Rusland |
| 8028424 | CLIFF | Cambodja |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusland |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | Ex Georgien |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | Ex Georgien |
| 8522042 | JUANITA | Ex Georgien |
| 6614700 | KABOU | Guinea |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusland |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | Ex Georgien |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Ex Georgien |

IMO (1) fartøjsregistreringsnummer

Fartøjets navn (2)

Flagstat (2)

7436533

ALFA

Georgien

7612321

AVIOR

Georgien

8522030

CARMEN

Ex Georgien

7700104

CEFEY

Rusland

8028424

CLIFF

Cambodja

8422852

DOLPHIN

Rusland

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

Ex Georgien

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

Ex Georgien

8522042

JUANITA

Ex Georgien

6614700

KABOU

Guinea

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusland

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

Ex Georgien

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Ex Georgien

---

(1)  Den Internationale Søfartsorganisation.

1

(2)  Ændringer af navne og flagstat samt yderligere oplysninger om fartøjerne findes på NEAFC's websted: www.neafc.org«.

2

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 642/2008

af 4. juli 2008

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (herefter »grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning af proceduren

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 20. oktober 2007 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 20. oktober 2007 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«).

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 6. september 2007 af den spanske nationale føderation af sammenslutninger for forarbejdningsindustrien for frugt- og grøntsager (FNACV) (herefter »klageren«) på vegne af producenter, der udgør 100 % af EF-produktionen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.). Klagen indeholdt beviser for dumping i forbindelse med den pågældende vare og for væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 6. september 2007 af den spanske nationale føderation af sammenslutninger for forarbejdningsindustrien for frugt- og grøntsager (FNACV) (herefter »klageren«) på vegne af producenter, der udgør 100 % af EF-produktionen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.). Klagen indeholdt beviser for dumping i forbindelse med den pågældende vare og for væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

| (3) | Den 9. november 2007 gjorde Kommissionen import af samme vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering, jf. forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 9. november 2007 gjorde Kommissionen import af samme vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering, jf. forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 (3).

| (4) | Der mindes om, at samme vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger indtil den 8. november 2007. Kommissionen indførte midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) ved forordning (EF) nr. 1964/2003 af 7. november 2003 (4). Endelige beskyttelsesforanstaltninger fulgte ved forordning (EF) nr. 658/2004 af 7. april 2004 (herefter »beskyttelsesforordningen«) (5). Både de midlertidige og de endelige beskyttelsesforanstaltninger bestod af et toldkontingent, dvs. at tolden først skulle betales, når mængden af toldfri import var opbrugt. |
| --- | --- |

(4)

Der mindes om, at samme vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger indtil den 8. november 2007. Kommissionen indførte midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) ved forordning (EF) nr. 1964/2003 af 7. november 2003 (4). Endelige beskyttelsesforanstaltninger fulgte ved forordning (EF) nr. 658/2004 af 7. april 2004 (herefter »beskyttelsesforordningen«) (5). Både de midlertidige og de endelige beskyttelsesforanstaltninger bestod af et toldkontingent, dvs. at tolden først skulle betales, når mængden af toldfri import var opbrugt.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen underrettede officielt de klagende EF-producenter og deres sammenslutning, de eksporterende producenter og deres sammenslutning, leverandører og importører og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og de kinesiske myndigheder om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede officielt de klagende EF-producenter og deres sammenslutning, de eksporterende producenter og deres sammenslutning, leverandører og importører og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og de kinesiske myndigheder om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

| (6) | De klagende producenter, eksporterende producenter, importører og deres respektive sammenslutninger fremsatte deres synspunkter. Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(6)

De klagende producenter, eksporterende producenter, importører og deres respektive sammenslutninger fremsatte deres synspunkter. Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at der kan foretages stikprøver med henblik på at fastslå, om der finder dumping sted og forvoldes skade som følge heraf, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. oktober 2006 til 30. september 2007). |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at der kan foretages stikprøver med henblik på at fastslå, om der finder dumping sted og forvoldes skade som følge heraf, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. oktober 2006 til 30. september 2007).

| (8) | For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske virksomheder, som den vidste var berørt af sagen. Fem virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, i fald undersøgelsen skulle godtgøre, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Det var imidlertid kun én virksomhed, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, som blev udtaget til stikprøven (jf. betragtning (26) nedenfor). Ni virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder anmodede udelukkende om individuel behandling. |
| --- | --- |

(8)

For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske virksomheder, som den vidste var berørt af sagen. Fem virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, i fald undersøgelsen skulle godtgøre, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Det var imidlertid kun én virksomhed, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, som blev udtaget til stikprøven (jf. betragtning (26) nedenfor). Ni virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder anmodede udelukkende om individuel behandling.

| (9) | Kommissionen udsendte spørgeskemaer til alle EF-producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til deres sammenslutning, til alle importører, der indgik i stikprøven, og deres sammenslutninger, til leverandører, som den vidste var berørt af sagen, og til de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. Der blev også sendt spørgeskemaer til alle potentielle producenter i referencelandet, som Kommissionen havde fundet frem til (jf. betragtning (40) og (41) nedenfor. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen udsendte spørgeskemaer til alle EF-producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til deres sammenslutning, til alle importører, der indgik i stikprøven, og deres sammenslutninger, til leverandører, som den vidste var berørt af sagen, og til de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. Der blev også sendt spørgeskemaer til alle potentielle producenter i referencelandet, som Kommissionen havde fundet frem til (jf. betragtning (40) og (41) nedenfor.

| (10) | Kommissionen modtog udfyldte spørgeskemaer fra fire EF-producenter, der repræsenterede 100 % af den samlede EF-produktion, fra seks ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, der indgik i stikprøven, og deres respektive sammenslutninger. Den modtog også svar tilbage fra alle stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Og endelig blev der modtaget bemærkninger fra sammenslutningen af kinesiske producenter og en importørsammenslutning. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen modtog udfyldte spørgeskemaer fra fire EF-producenter, der repræsenterede 100 % af den samlede EF-produktion, fra seks ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, der indgik i stikprøven, og deres respektive sammenslutninger. Den modtog også svar tilbage fra alle stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Og endelig blev der modtaget bemærkninger fra sammenslutningen af kinesiske producenter og en importørsammenslutning.

| (11) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos: | Eksporterende producenter i Kina:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos:

Eksporterende producenter i Kina:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler Merry & Co., Ltd., Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler Merry & Co., Ltd., Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

| | EF-producenter:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Spanien |
| --- | --- | --- |

EF-producenter:

—

Halcon Group SA, Murcia, Spanien

| — | Cofrusa SA, Murcia, Spanien |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Spanien

| — | Agriconsa SA, Valencia, Spanien |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Spanien

| — | Videca SA, Valencia, Spanien. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Spanien.

1.3.   Undersøgelsesperiode (UP)

| (12) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (herefter »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. oktober 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(12)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (herefter »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. oktober 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Generelle bemærkninger

| (13) | Mandariner høstes om efteråret og om vinteren, idet høst- og konserveringssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar det følgende år. Den friske vare er beregnet til markedet for frisk frugt, til presning af saft eller til konservering. Det er praksis i mandarinkonserveringsindustrien at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober i et år til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag, og Kommissionen har benyttet denne praksis i sin analyse. |
| --- | --- |

(13)

Mandariner høstes om efteråret og om vinteren, idet høst- og konserveringssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar det følgende år. Den friske vare er beregnet til markedet for frisk frugt, til presning af saft eller til konservering. Det er praksis i mandarinkonserveringsindustrien at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober i et år til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag, og Kommissionen har benyttet denne praksis i sin analyse.

2.2.   Den pågældende vare

| (14) | Den pågældende vare er tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008. De henhører normalt under: KN-kode 2008 30 55, som dækker den pågældende vare, ikke tilsat alkohol, men tilsat sukker, i pakninger af nettovægt over 1 kg; KN-kode 2008 30 75, som dækker den pågældende vare, ikke tilsat alkohol, men tilsat sukker, i pakninger af nettovægt på under 1 kg. Endvidere indeholder en del af ex KN-kode 2008 30 90 mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, tilberedte eller konserverede, ikke tilsat alkohol eller sukker (normalt i vand eller egen saft). |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare er tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008. De henhører normalt under: KN-kode 2008 30 55, som dækker den pågældende vare, ikke tilsat alkohol, men tilsat sukker, i pakninger af nettovægt over 1 kg; KN-kode 2008 30 75, som dækker den pågældende vare, ikke tilsat alkohol, men tilsat sukker, i pakninger af nettovægt på under 1 kg. Endvidere indeholder en del af ex KN-kode 2008 30 90 mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, tilberedte eller konserverede, ikke tilsat alkohol eller sukker (normalt i vand eller egen saft).

| (15) | Den indledende undersøgelse viser, at den pågældende vare fremstilles ved at skrælle og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup, juice eller vand. Skrælningen og segmenteringen kan enten ske manuelt eller maskinelt. |
| --- | --- |

(15)

Den indledende undersøgelse viser, at den pågældende vare fremstilles ved at skrælle og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup, juice eller vand. Skrælningen og segmenteringen kan enten ske manuelt eller maskinelt.

| (16) | Den pågældende vare fremstilles i pakninger af forskellig vægt for at dække efterspørgslen fra såvel forbrugermarkedet som catering- og fødevareindustrien. Langt størstedelen af forbrugermarkedet dækkes af pakninger på 312 g nettovægt (175 g drænet vægt), selv om en større pakning på 850 g (480 g) er ved at vinde markedsandele. Større pakninger, særlig på 2,65 kg (1 500 g) og 3,1 kg (1 700 g), benyttes af catering- og fødevareindustrien, idet pakningen med 2,65 kg er den mest populære. |
| --- | --- |

(16)

Den pågældende vare fremstilles i pakninger af forskellig vægt for at dække efterspørgslen fra såvel forbrugermarkedet som catering- og fødevareindustrien. Langt størstedelen af forbrugermarkedet dækkes af pakninger på 312 g nettovægt (175 g drænet vægt), selv om en større pakning på 850 g (480 g) er ved at vinde markedsandele. Større pakninger, særlig på 2,65 kg (1 500 g) og 3,1 kg (1 700 g), benyttes af catering- og fødevareindustrien, idet pakningen med 2,65 kg er den mest populære.

| (17) | Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligvis kendt under det kollektive navn »mandariner«. De fleste af disse forskellige frugter kan anvendes friske eller til presning af saft eller konservering. De minder om hinanden, og tilberedt eller konserveret betragtes de derfor som ét produkt. |
| --- | --- |

(17)

Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligvis kendt under det kollektive navn »mandariner«. De fleste af disse forskellige frugter kan anvendes friske eller til presning af saft eller konservering. De minder om hinanden, og tilberedt eller konserveret betragtes de derfor som ét produkt.

2.3.   Samme vare

| (18) | En EF-importør hævdede, at den pågældende vare importeret fra Kina var af højere kvalitet, da kinesiske mandariner indeholder færre kerner. |
| --- | --- |

(18)

En EF-importør hævdede, at den pågældende vare importeret fra Kina var af højere kvalitet, da kinesiske mandariner indeholder færre kerner.

| (19) | Lige som i beskyttelsesforordningen fremførte visse parter det argument, at der er kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare og den vare, der produceres af EF-erhvervsgrenen. EF-producenterne hævdede, at forbrugere foretrækker deres produkter, fordi de opfatter deres hygiejnestandarder under konserveringsprocessen som værende højere. |
| --- | --- |

(19)

Lige som i beskyttelsesforordningen fremførte visse parter det argument, at der er kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare og den vare, der produceres af EF-erhvervsgrenen. EF-producenterne hævdede, at forbrugere foretrækker deres produkter, fordi de opfatter deres hygiejnestandarder under konserveringsprocessen som værende højere.

| (20) | Kommissionen undersøgte disse påstande og fastslog følgende:






  a) | Den importerede vare og EF-varen havde samme eller lignende fysiske egenskaber, som f.eks. smag, størrelse, form og konsistens. Der var kvalitetsforskelle, men de havde ingen betydning for de grundlæggende egenskaber ved varen eller for brugerens/forbrugerens opfattelse af den som værende en enkelt varekategori. |
| --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen undersøgte disse påstande og fastslog følgende:

a)

Den importerede vare og EF-varen havde samme eller lignende fysiske egenskaber, som f.eks. smag, størrelse, form og konsistens. Der var kvalitetsforskelle, men de havde ingen betydning for de grundlæggende egenskaber ved varen eller for brugerens/forbrugerens opfattelse af den som værende en enkelt varekategori.

| b) | Den importerede vare og EF-varen blev solgt gennem lignende eller identiske salgskanaler. Køberne havde adgang til oplysninger om priser, og den pågældende vare og fællesskabsproducenternes vare konkurrerede især på prisen. |
| --- | --- |

b)

Den importerede vare og EF-varen blev solgt gennem lignende eller identiske salgskanaler. Køberne havde adgang til oplysninger om priser, og den pågældende vare og fællesskabsproducenternes vare konkurrerede især på prisen.

| c) | Den importerede vare og EF-varen havde samme eller lignende anvendelsesformål. |
| --- | --- |

c)

Den importerede vare og EF-varen havde samme eller lignende anvendelsesformål.

| d) | Den importerede vare og EF-varen blev begge opfattet af forbrugerne som indbyrdes ombyttelige og opfylder den samme form for efterspørgsel. De af visse importører påpegede forskelle var af mindre betydning i forbindelse med denne analyse. |
| --- | --- |

d)

Den importerede vare og EF-varen blev begge opfattet af forbrugerne som indbyrdes ombyttelige og opfylder den samme form for efterspørgsel. De af visse importører påpegede forskelle var af mindre betydning i forbindelse med denne analyse.

| e) | Den importerede vare og EF-varen, normalt henhørende under ex KN-kode 2008 30 90 (citrusfrugter, ikke tilsat alkohol eller sukker, normalt i vand eller egen saft), der ikke var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger, har også samme eller lignende anvendelsesformål og opfattes af forbrugerne som fuldt ud indbyrdes ombyttelige og som havende alle de samme grundlæggende egenskaber som varer, der normalt henhører under de andre to KN-koder, nemlig 2008 30 55 og 2008 30 75. |
| --- | --- |

e)

Den importerede vare og EF-varen, normalt henhørende under ex KN-kode 2008 30 90 (citrusfrugter, ikke tilsat alkohol eller sukker, normalt i vand eller egen saft), der ikke var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger, har også samme eller lignende anvendelsesformål og opfattes af forbrugerne som fuldt ud indbyrdes ombyttelige og som havende alle de samme grundlæggende egenskaber som varer, der normalt henhører under de andre to KN-koder, nemlig 2008 30 55 og 2008 30 75.

Da »tilsvarende« varer ikke behøver at være fuldstændig identiske, er mindre variationer ikke tilstrækkelige til at ændre den overordnede konklusion om, at den importerede vare og EF-varen er tilsvarende varer.

| (21) | Derfor konkluderer Kommissionen, at den importerede vare og EF-varen anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(21)

Derfor konkluderer Kommissionen, at den importerede vare og EF-varen anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   STIKPRØVER

3.1.   Stikprøver af eksporterende producenter i Kina

| (22) | På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.

| (23) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive basisoplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med fremstillingen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i fremstilling og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter. De kinesiske myndigheder og producenternes sammenslutning blev også hørt. |
| --- | --- |

(23)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive basisoplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med fremstillingen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i fremstilling og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter. De kinesiske myndigheder og producenternes sammenslutning blev også hørt.

3.1.1.   Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter

| (24) | Seksten virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksportsalg til Fællesskabet i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(24)

Seksten virksomheder/grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksportsalg til Fællesskabet i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven.

| (25) | Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Fællesskabet af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning (24), viser imidlertid, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige. |
| --- | --- |

(25)

Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Fællesskabet af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning (24), viser imidlertid, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige.

3.1.2.   Udvælgelse af stikprøven

| (26) | Størrelsen af de eksporterende producenter, for så vidt angår eksportsalg til Fællesskabet, blev taget i betragtning i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Ud fra dette kriterium blev der udvalgt en stikprøve bestående af fire eksporterende producenter, heraf to forretningsmæssigt forbundne. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder sig i UP for over 60 % af den samlede eksportmængde til Fællesskabet af den pågældende vare ifølge de i betragtning (24) nævnte virksomheder. En af dem havde tilmed også haft et betydeligt hjemmemarkedssalg af den pågældende vare i UP. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et rimeligt antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en passende repræsentation. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt, og de rejste ingen indvendinger inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(26)

Størrelsen af de eksporterende producenter, for så vidt angår eksportsalg til Fællesskabet, blev taget i betragtning i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Ud fra dette kriterium blev der udvalgt en stikprøve bestående af fire eksporterende producenter, heraf to forretningsmæssigt forbundne. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder sig i UP for over 60 % af den samlede eksportmængde til Fællesskabet af den pågældende vare ifølge de i betragtning (24) nævnte virksomheder. En af dem havde tilmed også haft et betydeligt hjemmemarkedssalg af den pågældende vare i UP. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et rimeligt antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en passende repræsentation. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt, og de rejste ingen indvendinger inden for den fastsatte frist.

3.2.   Individuel undersøgelse

| (27) | Ingen af de eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel dumpingmargen ved at indsende relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 17, stk. 3. Derfor blev der ikke foretaget nogen individuel undersøgelse af eksporterende producenter i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(27)

Ingen af de eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel dumpingmargen ved at indsende relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 17, stk. 3. Derfor blev der ikke foretaget nogen individuel undersøgelse af eksporterende producenter i denne undersøgelse.

3.3.   Stikprøver af importører

| (28) | I betragtning af det store antal importører, der fremgik af selve klagen og den tidligere beskyttelsesundersøgelse, skulle der i henhold til indledningsmeddelelsen udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Et stort antal importører tilbød at samarbejde. De seks største importører, for så vidt angår importmængde, blev udvalgt til stikprøven. Disse importører tegner sig for lidt over 60 % af den samlede import til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(28)

I betragtning af det store antal importører, der fremgik af selve klagen og den tidligere beskyttelsesundersøgelse, skulle der i henhold til indledningsmeddelelsen udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Et stort antal importører tilbød at samarbejde. De seks største importører, for så vidt angår importmængde, blev udvalgt til stikprøven. Disse importører tegner sig for lidt over 60 % af den samlede import til Fællesskabet.

4.   DUMPING

4.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (29) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(29)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (30) | Til orientering er kriterierne for at opnå markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger vedrørende priser og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden indgriben fra statens side. |
| --- | --- | --- |

(30)

Til orientering er kriterierne for at opnå markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger vedrørende priser og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden indgriben fra statens side.

| 2) | Regnskaber underkastes uafhængig revision efter internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Regnskaber underkastes uafhængig revision efter internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4)

Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.

| 5) | Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen.

| (31) | I forbindelse med denne undersøgelse var der en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, som indsendte anmodningen om markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning (22) til (26) ovenfor. |
| --- | --- |

(31)

I forbindelse med denne undersøgelse var der en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, som indsendte anmodningen om markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning (22) til (26) ovenfor.

| (32) | Den pågældende eksporterende producent kan ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi han ikke har godtgjort, at han opfylder det første, andet og tredje kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Navnlig for så vidt angår det første kriterium, blev det på stedet slået fast, at virksomhedens ansættelseskontrakter blev underskrevet som blanke kontrakter af arbejdstagerne uden angivelse af løn og arbejdstimer. Det var derfor umuligt at fastslå, på hvilke vilkår arbejdstagerne blev ansat og aflønnet, og følgelig om lønomkostningerne afspejlede udbud og efterspørgsel. Med hensyn til kriterium 2 blev det ved besøg på stedet konstateret, at grundlæggende internationale standarder for regnskabsføring var blevet tilsidesat (f.eks. periodiseringsprincip, udligningssystem, uoverensstemmelser mellem de bogførte beløb og de faktiske regnskabsbilag, mangel på pålidelig gengivelse af transaktioner) både i regnskaberne og i revisionsleddet, hvilket rejste tvivl om pålideligheden af virksomhedens regnskaber. For så vidt angår kriterium 3, blev det fastslået, at virksomheden modtog en række subsidier (f.eks. refusion af moms, der aldrig er blevet betalt af leverandører/landmænd, og visse eksportsubsidier fra Fund for Provincial Foreign Trade Development Projects samt eksportpræmie), hvilket viser, at der stadig findes betydelige forvridninger fra det tidligere ikke-markedssystem. |
| --- | --- |

(32)

Den pågældende eksporterende producent kan ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi han ikke har godtgjort, at han opfylder det første, andet og tredje kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Navnlig for så vidt angår det første kriterium, blev det på stedet slået fast, at virksomhedens ansættelseskontrakter blev underskrevet som blanke kontrakter af arbejdstagerne uden angivelse af løn og arbejdstimer. Det var derfor umuligt at fastslå, på hvilke vilkår arbejdstagerne blev ansat og aflønnet, og følgelig om lønomkostningerne afspejlede udbud og efterspørgsel. Med hensyn til kriterium 2 blev det ved besøg på stedet konstateret, at grundlæggende internationale standarder for regnskabsføring var blevet tilsidesat (f.eks. periodiseringsprincip, udligningssystem, uoverensstemmelser mellem de bogførte beløb og de faktiske regnskabsbilag, mangel på pålidelig gengivelse af transaktioner) både i regnskaberne og i revisionsleddet, hvilket rejste tvivl om pålideligheden af virksomhedens regnskaber. For så vidt angår kriterium 3, blev det fastslået, at virksomheden modtog en række subsidier (f.eks. refusion af moms, der aldrig er blevet betalt af leverandører/landmænd, og visse eksportsubsidier fra Fund for Provincial Foreign Trade Development Projects samt eksportpræmie), hvilket viser, at der stadig findes betydelige forvridninger fra det tidligere ikke-markedssystem.

| (33) | På grundlag af ovenstående har den eneste kinesiske eksporterende producent, som har anmodet om markedsøkonomisk behandling, ikke godtgjort, at han opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og han kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(33)

På grundlag af ovenstående har den eneste kinesiske eksporterende producent, som har anmodet om markedsøkonomisk behandling, ikke godtgjort, at han opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og han kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

4.2.   Individuel behandling

| (34) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (35) | Den eneste eksporterende producent i stikprøven, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, hvis han ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. De andre eksporterende producenter i stikprøven anmodede også om individuel behandling. |
| --- | --- |

(35)

Den eneste eksporterende producent i stikprøven, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, hvis han ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. De andre eksporterende producenter i stikprøven anmodede også om individuel behandling.

| (36) | For alle virksomheders vedkommende viste den indledende undersøgelse af deres anmodninger om individuel behandling, at de opfyldte kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(36)

For alle virksomheders vedkommende viste den indledende undersøgelse af deres anmodninger om individuel behandling, at de opfyldte kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (37) | Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina foreløbigt burde indrømmes individuel behandling:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina foreløbigt burde indrømmes individuel behandling:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Normal værdi

| (38) | Af ovenstående grunde blev der ikke indrømmet nogen eksporterende producent i Kina markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(38)

Af ovenstående grunde blev der ikke indrømmet nogen eksporterende producent i Kina markedsøkonomisk behandling.

| (39) | Derfor beregnes den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producenters vedkommende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(39)

Derfor beregnes den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producenters vedkommende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (40) | Ifølge oplysninger i klagen fremstilles den pågældende vare ikke i betydelige mængder uden for Fællesskabet og det pågældende land. Det blev derfor i indledningsmeddelelsen foreslået at fastsætte den normale værdi på et andet fornuftigt grundlag, dvs. de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Fællesskabet for samme vare. Berørte parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger i så henseende. Kommissionen fortsatte selv med at lede efter potentielle referencelande efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Kommissionen søgte at samarbejde med to virksomheder i Thailand. En af dem gik oprindelig med til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, men fik ikke udfyldt spørgeskemaet. Den anden virksomhed reagerede slet ikke. |
| --- | --- |

(40)

Ifølge oplysninger i klagen fremstilles den pågældende vare ikke i betydelige mængder uden for Fællesskabet og det pågældende land. Det blev derfor i indledningsmeddelelsen foreslået at fastsætte den normale værdi på et andet fornuftigt grundlag, dvs. de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Fællesskabet for samme vare. Berørte parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger i så henseende. Kommissionen fortsatte selv med at lede efter potentielle referencelande efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Kommissionen søgte at samarbejde med to virksomheder i Thailand. En af dem gik oprindelig med til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, men fik ikke udfyldt spørgeskemaet. Den anden virksomhed reagerede slet ikke.

| (41) | To eksporterende producenter fra det berørte land og en sammenslutning af importører og grossister var uenige i at fastsætte den normale værdi ud fra priser, der var betalt eller skulle betales i Fællesskabet, men fremkom ikke med nogen anden løsning, som var i overensstemmelse med grundforordningen. |
| --- | --- |

(41)

To eksporterende producenter fra det berørte land og en sammenslutning af importører og grossister var uenige i at fastsætte den normale værdi ud fra priser, der var betalt eller skulle betales i Fællesskabet, men fremkom ikke med nogen anden løsning, som var i overensstemmelse med grundforordningen.

| (42) | I lyset af ovenstående blev det foreløbigt besluttet at fastsætte den normale værdi for alle eksporterende producenter i stikprøven på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Fællesskabet for samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(42)

I lyset af ovenstående blev det foreløbigt besluttet at fastsætte den normale værdi for alle eksporterende producenter i stikprøven på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Fællesskabet for samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (43) | Ud fra valget af priser, der var betalt eller skulle betales i Fællesskabet, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de samarbejdende fællesskabsproducenter, jf. betragtning (11) ovenfor. |
| --- | --- |

(43)

Ud fra valget af priser, der var betalt eller skulle betales i Fællesskabet, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de samarbejdende fællesskabsproducenter, jf. betragtning (11) ovenfor.

| (44) | Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for disse fællesskabsproducenter af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(44)

Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for disse fællesskabsproducenter af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i stikprøven.

| (45) | Da EF-erhvervsgrenens salgspriser var tabsgivende, måtte de justeres behørigt, så de kom til at omfatte en rimelig fortjenstmargen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Fortjenesten på 6,8 % var det niveau, der blev opnået i den sidste konserveringssæson (2000/2001) før den store vækst i kinesisk import, som førte til indførelse af beskyttelsesforanstaltninger, nemlig den sidste sæson, hvor markedsforholdene ikke var påvirket af skadevoldende import til unormalt lave priser. |
| --- | --- |

(45)

Da EF-erhvervsgrenens salgspriser var tabsgivende, måtte de justeres behørigt, så de kom til at omfatte en rimelig fortjenstmargen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Fortjenesten på 6,8 % var det niveau, der blev opnået i den sidste konserveringssæson (2000/2001) før den store vækst i kinesisk import, som førte til indførelse af beskyttelsesforanstaltninger, nemlig den sidste sæson, hvor markedsforholdene ikke var påvirket af skadevoldende import til unormalt lave priser.

4.4.   Eksportpriser

| (46) | Eksportpriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt i forbindelse med eksport fra Kina til Fællesskabet ved salg til uafhængige kunder. |
| --- | --- |

(46)

Eksportpriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt i forbindelse med eksport fra Kina til Fællesskabet ved salg til uafhængige kunder.

4.5.   Sammenligning

| (47) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(47)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (48) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i givet fald justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og andre transportrelaterede omkostninger. |
| --- | --- |

(48)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i givet fald justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og andre transportrelaterede omkostninger.

4.6.   Dumpingmargen

| (49) | I lyset af ovenstående blev den foreløbige dumpingmargen for alle eksportører i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype, som ovenfor fastlagt og justeret, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I overensstemmelse med fast praksis blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen på baggrund af de stikprøveudvalgte virksomheders dumpingmargener. Eftersom de eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget høj, jf. betragtning (25) ovenfor, fandt den højeste individuelle dumpingmargen for de stikprøveudvalgte virksomheder anvendelse på alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(49)

I lyset af ovenstående blev den foreløbige dumpingmargen for alle eksportører i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype, som ovenfor fastlagt og justeret, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I overensstemmelse med fast praksis blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen på baggrund af de stikprøveudvalgte virksomheders dumpingmargener. Eftersom de eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget høj, jf. betragtning (25) ovenfor, fandt den højeste individuelle dumpingmargen for de stikprøveudvalgte virksomheder anvendelse på alle andre virksomheder.

| (50) | På dette grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

På dette grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 134,7 %

| — | Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven 128,4 % |
| --- | --- |

—

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven 128,4 %

| — | Alle andre virksomheder 139,6 %. |
| --- | --- |

—

Alle andre virksomheder 139,6 %.

5.   SKADE

5.1.   Generelle bemærkninger

| (51) | Det bør bemærkes, at den pågældende vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger i det meste af den betragtede periode. Det var berettiget, fordi EF-erhvervsgrenen led alvorlig skade i slutningen af den periode, som blev undersøgt i forbindelse med beskyttelsesforanstaltningerne (dvs. fra 1998/99 til 2002/03). |
| --- | --- |

(51)

Det bør bemærkes, at den pågældende vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger i det meste af den betragtede periode. Det var berettiget, fordi EF-erhvervsgrenen led alvorlig skade i slutningen af den periode, som blev undersøgt i forbindelse med beskyttelsesforanstaltningerne (dvs. fra 1998/99 til 2002/03).

5.2.   Produktion i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen

| (52) | I løbet af denne undersøgelse kom det frem, at den pågældende vare blev fremstillet i Fællesskabet af fire EF-producenter, på hvis vegne klagen blev indgivet (Halcon Group SA, Murcia, Spanien; Cofrusa SA, Murcia, Spanien; Agriconsa SA, Valencia, Spanien og Videca SA, Valencia, Spanien). Ingen af disse producenter var forretningsmæssigt forbundet med nogen kinesiske eksportører eller importører af den pågældende vare fra Kina. |
| --- | --- |

(52)

I løbet af denne undersøgelse kom det frem, at den pågældende vare blev fremstillet i Fællesskabet af fire EF-producenter, på hvis vegne klagen blev indgivet (Halcon Group SA, Murcia, Spanien; Cofrusa SA, Murcia, Spanien; Agriconsa SA, Valencia, Spanien og Videca SA, Valencia, Spanien). Ingen af disse producenter var forretningsmæssigt forbundet med nogen kinesiske eksportører eller importører af den pågældende vare fra Kina.

| (53) | Undersøgelsen viste, at EF-producenterne havde produceret omkring 34 100 tons af den pågældende vare i UP. Det svarer til 100 % af den samlede mængde af samme vare fremstillet i Fællesskabet. Ovennævnte EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(53)

Undersøgelsen viste, at EF-producenterne havde produceret omkring 34 100 tons af den pågældende vare i UP. Det svarer til 100 % af den samlede mængde af samme vare fremstillet i Fællesskabet. Ovennævnte EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

| (54) | Det skal bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen vedrørende beskyttelsesforanstaltninger var otte samarbejdende producenter i Fællesskabet. At der kun er fire producenter tilbage i Fællesskabet skyldes, at nogle virksomheder er lukket og andre er fusioneret. |
| --- | --- |

(54)

Det skal bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen vedrørende beskyttelsesforanstaltninger var otte samarbejdende producenter i Fællesskabet. At der kun er fire producenter tilbage i Fællesskabet skyldes, at nogle virksomheder er lukket og andre er fusioneret.

5.3.   Forbruget i Fællesskabet

| (55) | I den betragtede periode udviklede EF-forbruget sig således: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (Tons) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

I den betragtede periode udviklede EF-forbruget sig således:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Forbruget i Fællesskabet (Tons)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Indeks (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde af den pågældende vare, tidligere EF-producenters salg i Fællesskabet, som ikke længere producerede i UP, og import fra alle tredjelande. Tallene vedrørende EF-erhvervsgrenens samlede salg i Fællesskabet hidrører fra efterprøvede oplysninger fra EF-producenterne. Salg fra tidligere EF-producenter hidrører fra beregninger foretaget af klageren og er blevet sammenholdt med resultaterne af beskyttelsesundersøgelsen, herunder meddelelse 2005/C 322/06 offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 17. december 2005. Oplysninger om importerede mængder stammer fra Eurostat. |
| --- | --- |

(56)

Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde af den pågældende vare, tidligere EF-producenters salg i Fællesskabet, som ikke længere producerede i UP, og import fra alle tredjelande. Tallene vedrørende EF-erhvervsgrenens samlede salg i Fællesskabet hidrører fra efterprøvede oplysninger fra EF-producenterne. Salg fra tidligere EF-producenter hidrører fra beregninger foretaget af klageren og er blevet sammenholdt med resultaterne af beskyttelsesundersøgelsen, herunder meddelelse 2005/C 322/06 offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 17. december 2005. Oplysninger om importerede mængder stammer fra Eurostat.

| (57) | Som anført i tabellen ovenfor har forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet været relativt stabilt i den betragtede periode, bortset fra i 2003/04, hvor det voksede. Dette synligt voksende forbrug kan først og fremmest forklares ud fra de opbyggede lagerbeholdninger af den pågældende vare, som beskrevet i meddelelsen, jf. ovennævnte betragtning. Oplysninger fra Eurostat bekræfter dette fænomen i de nye medlemsstater forud for deres tiltrædelse af EU i maj 2004. Importen til de nye medlemsstater nåede faktisk næsten op på 15 000 tons, før de tiltrådte (sæsonen 2003/04), og faldt betydeligt til omkring 4 000 tons pr. år i gennemsnit i sæson 2004/05, 2005/06 og 2006/07. I UP kan forbruget anses for at være stabilt på et niveau svarende til den forudgående periode i årene 2005 og 2006. |
| --- | --- |

(57)

Som anført i tabellen ovenfor har forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet været relativt stabilt i den betragtede periode, bortset fra i 2003/04, hvor det voksede. Dette synligt voksende forbrug kan først og fremmest forklares ud fra de opbyggede lagerbeholdninger af den pågældende vare, som beskrevet i meddelelsen, jf. ovennævnte betragtning. Oplysninger fra Eurostat bekræfter dette fænomen i de nye medlemsstater forud for deres tiltrædelse af EU i maj 2004. Importen til de nye medlemsstater nåede faktisk næsten op på 15 000 tons, før de tiltrådte (sæsonen 2003/04), og faldt betydeligt til omkring 4 000 tons pr. år i gennemsnit i sæson 2004/05, 2005/06 og 2006/07. I UP kan forbruget anses for at være stabilt på et niveau svarende til den forudgående periode i årene 2005 og 2006.

5.4.   Import til Fællesskabet fra Kina

5.4.1.   Mængde og markedsandel af importen af den pågældende vare

| (58) | Importen fra Kina har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:










  Importeret mængde | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina i tons | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Kilde: Eurostat. |

(58)

Importen fra Kina har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:

Importeret mængde

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Kina i tons

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Indeks (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Kilde: Eurostat.

| Forbrugets markedsandele | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Forbrugets markedsandele

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Kina

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | En voksende import fra Kina svarende til ovennævnte EF-forbrug kan observeres i 2003/04. Den faldt til lavere niveauer i 2004/05 (efter tiltrædelsen af de nye medlemsstater). Markedsandelen for import fra Kina er fortsat meget høj, da Kina er hovedeksportør af denne vare til EU og resten af verden. |
| --- | --- |

(59)

En voksende import fra Kina svarende til ovennævnte EF-forbrug kan observeres i 2003/04. Den faldt til lavere niveauer i 2004/05 (efter tiltrædelsen af de nye medlemsstater). Markedsandelen for import fra Kina er fortsat meget høj, da Kina er hovedeksportør af denne vare til EU og resten af verden.

5.4.2.   Importpriser og prisunderbud

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser fra Kina (Kilde: Eurostat)
  (EUR/ton) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Importpriser fra Kina (Kilde: Eurostat)

(EUR/ton)

595

525

531

612

596

Indeks (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | Tabellen ovenfor viser udviklingen i de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Priserne faldt kun i 2003/04 i den betragtede periode. I UP vendte de tilbage til deres oprindelige niveau i 2002/03. |
| --- | --- |

(60)

Tabellen ovenfor viser udviklingen i de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Priserne faldt kun i 2003/04 i den betragtede periode. I UP vendte de tilbage til deres oprindelige niveau i 2002/03.

| (61) | Der blev foretaget en sammenligning af salgspriser på Fællesskabets marked i UP mellem EF-erhvervsgrenens priser og det pågældende lands importpriser. På dette marked er Hamburg referencepunkt for levering af import og fællesskabsproduktion. Derfor var EF-erhvervsgrenens salgspriser dem, der anvendes til uafhængige kunder, i givet fald justeret til niveauet for levering i Hamburg, efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, ekskl. nedslag og i givet fald tilpasset til cif-prisen, Hamburg, inkl. told og omkostninger til toldbehandling. Tilpasningerne omfattede i givet fald den betalte beskyttelsestold på 301 EUR pr. ton for eksport, som ikke var omfattet af kvoten. |
| --- | --- |

(61)

Der blev foretaget en sammenligning af salgspriser på Fællesskabets marked i UP mellem EF-erhvervsgrenens priser og det pågældende lands importpriser. På dette marked er Hamburg referencepunkt for levering af import og fællesskabsproduktion. Derfor var EF-erhvervsgrenens salgspriser dem, der anvendes til uafhængige kunder, i givet fald justeret til niveauet for levering i Hamburg, efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, ekskl. nedslag og i givet fald tilpasset til cif-prisen, Hamburg, inkl. told og omkostninger til toldbehandling. Tilpasningerne omfattede i givet fald den betalte beskyttelsestold på 301 EUR pr. ton for eksport, som ikke var omfattet af kvoten.

| (62) | Af sammenligningen fremgik det, at de pågældende importerede varer i UP blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå 19,6 % til 35,2 % under EF-erhvervsgrenens priser (udtrykt i procent af sidstnævntes priser) ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Analysen af prisudviklingen i EF-erhvervsgrenen viser endvidere, at der har været et betydeligt pristryk (og i UP prisfald), jf. nedenfor. |
| --- | --- |

(62)

Af sammenligningen fremgik det, at de pågældende importerede varer i UP blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå 19,6 % til 35,2 % under EF-erhvervsgrenens priser (udtrykt i procent af sidstnævntes priser) ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Analysen af prisudviklingen i EF-erhvervsgrenen viser endvidere, at der har været et betydeligt pristryk (og i UP prisfald), jf. nedenfor.

5.5.   EF-erhvervsgrenens situation

| (63) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation fra 1. oktober 2002 til UP. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation fra 1. oktober 2002 til UP.

| (64) | Nedenstående oplysninger om EF-erhvervsgrenen er de samlede oplysninger fra de fire EF-producenter. |
| --- | --- |

(64)

Nedenstående oplysninger om EF-erhvervsgrenen er de samlede oplysninger fra de fire EF-producenter.

| (65) | Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse hos EF-producenterne: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Produktionskapacitet (tons) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Kapacitetsudnyttelse i % | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse hos EF-producenterne:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Produktion (tons)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Indeks (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Produktionskapacitet (tons)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Indeks (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Kapacitetsudnyttelse i %

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Som det fremgår af tabellen ovenfor, svingede produktionen i perioden som følge af små høstår i 2003/04 og 2005/06. Produktionskapaciteten faldt hen imod slutningen af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen forblev trods svingende høstudbytte på meget lave niveauer perioden igennem. |
| --- | --- |

(66)

Som det fremgår af tabellen ovenfor, svingede produktionen i perioden som følge af små høstår i 2003/04 og 2005/06. Produktionskapaciteten faldt hen imod slutningen af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen forblev trods svingende høstudbytte på meget lave niveauer perioden igennem.

| (67) | Nedenstående tal viser lagerbeholdningerne hos EF-erhvervsgrenen ved udgangen af hver periode: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (tons) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Nedenstående tal viser lagerbeholdningerne hos EF-erhvervsgrenen ved udgangen af hver periode:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Lagerbeholdninger (tons)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Indeks (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Det bør bemærkes, at den pågældende vare har en lang holdbarhed (på over tre år) og bevarer smag og farve. |
| --- | --- |

(68)

Det bør bemærkes, at den pågældende vare har en lang holdbarhed (på over tre år) og bevarer smag og farve.

| (69) | Lagerbeholdningerne svingede perioden igennem, men voksede betydeligt i UP. Dette skyldes tilsyneladende presset fra dumpingimport og forventningen om, at beskyttelsesforanstaltningerne ville forsvinde og dermed give importørerne mulighed for at skifte fra EF-erhvervsgrenen til kinesisk import som kilde til den pågældende vare. |
| --- | --- |

(69)

Lagerbeholdningerne svingede perioden igennem, men voksede betydeligt i UP. Dette skyldes tilsyneladende presset fra dumpingimport og forventningen om, at beskyttelsesforanstaltningerne ville forsvinde og dermed give importørerne mulighed for at skifte fra EF-erhvervsgrenen til kinesisk import som kilde til den pågældende vare.

| (70) | Tallene nedenfor angiver salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed for EF-erhvervsgrenen. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenens salgsmængde i tons | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Markedsandel | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Tallene nedenfor angiver salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed for EF-erhvervsgrenen.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

EF-erhvervsgrenens salgsmængde i tons

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Indeks (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Markedsandel

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | På trods af, at der var indført beskyttelsesforanstaltninger, og at en række EF-producenter var forsvundet (hvis markedsandel faldt fra 11,2 % i 2002/03 til 8,1 % i 2004/05 og senere forsvandt), voksede EF-erhvervsgrenens salgsmængder en smule i absolutte tal, men forblev lave i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen øgede faktisk kun sin markedsandel med 4,7 procentpoint i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser voksede i den betragtede periode, men ikke i et tilstrækkeligt omfang til at opnå en normal fortjeneste, hvilket understreger indvirkningen på prisniveauerne af den omfattende import fra Kina til meget lave priser. |
| --- | --- |

(71)

På trods af, at der var indført beskyttelsesforanstaltninger, og at en række EF-producenter var forsvundet (hvis markedsandel faldt fra 11,2 % i 2002/03 til 8,1 % i 2004/05 og senere forsvandt), voksede EF-erhvervsgrenens salgsmængder en smule i absolutte tal, men forblev lave i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen øgede faktisk kun sin markedsandel med 4,7 procentpoint i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser voksede i den betragtede periode, men ikke i et tilstrækkeligt omfang til at opnå en normal fortjeneste, hvilket understreger indvirkningen på prisniveauerne af den omfattende import fra Kina til meget lave priser.

| (72) | Det bør bemærkes, at EF-erhvervsgrenens markedsandel alt i alt voksede med omkring 5,2 % i den betragtede periode og nåede op på beskedne 27,6 % i UP, hvilket viser, at presset fra den kinesiske import ikke levnede EF-erhvervsgrenen mulighed for væsentligt at forbedre sit resultat. |
| --- | --- |

(72)

Det bør bemærkes, at EF-erhvervsgrenens markedsandel alt i alt voksede med omkring 5,2 % i den betragtede periode og nåede op på beskedne 27,6 % i UP, hvilket viser, at presset fra den kinesiske import ikke levnede EF-erhvervsgrenen mulighed for væsentligt at forbedre sit resultat.

| (73) | Den nedenfor viste fortjenstmargen før skat vedrører EF-erhvervsgrenens salg og afspejler, at erhvervsgrenen fortsat var tabsgivende. Indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger havde hjulpet, men manglende foranstaltninger grundet den opbygning af lagerbeholdninger, som fandt sted parallelt hermed (jf. betragtning (57)), havde en skadelig indvirkning. Beskyttelsesforanstaltningernes positive indvirkning afspejles derfor især hen imod slutningen af den betragtede periode. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fortjenstmargen før skat | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Afkast af investeringer | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Den nedenfor viste fortjenstmargen før skat vedrører EF-erhvervsgrenens salg og afspejler, at erhvervsgrenen fortsat var tabsgivende. Indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger havde hjulpet, men manglende foranstaltninger grundet den opbygning af lagerbeholdninger, som fandt sted parallelt hermed (jf. betragtning (57)), havde en skadelig indvirkning. Beskyttelsesforanstaltningernes positive indvirkning afspejles derfor især hen imod slutningen af den betragtede periode.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Fortjenstmargen før skat

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Indeks (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Afkast af investeringer

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Ovennævnte afkast af investeringer viser en faldende tendens efter 2003/04. Faldende afkast af investeringer er også et tegn på, at EF-producenternes situation forværres. |
| --- | --- |

(74)

Ovennævnte afkast af investeringer viser en faldende tendens efter 2003/04. Faldende afkast af investeringer er også et tegn på, at EF-producenternes situation forværres.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (i % af det samlede salg) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Likviditet (i % af det samlede salg)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Da EF-producenterne konserverer andre slags frugt, kunne likviditeten kun undersøges på samlet virksomhedsaktivitetsniveau snarere end udelukkende i forhold til den pågældende vare. Denne indikator er derfor mindre betydningsfuld og vises for regnskabsårene (kalenderårene). Ikke desto mindre fremgår det, at forværringen fandt sted frem til 2005, og at en begrænset genopretning indtraf i UP. |
| --- | --- |

(75)

Da EF-producenterne konserverer andre slags frugt, kunne likviditeten kun undersøges på samlet virksomhedsaktivitetsniveau snarere end udelukkende i forhold til den pågældende vare. Denne indikator er derfor mindre betydningsfuld og vises for regnskabsårene (kalenderårene). Ikke desto mindre fremgår det, at forværringen fandt sted frem til 2005, og at en begrænset genopretning indtraf i UP.

| (76) | I følgende tabel vises investeringstendensen hos EF-erhvervsgrenen: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer EUR | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

I følgende tabel vises investeringstendensen hos EF-erhvervsgrenen:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Investeringer EUR

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Indeks (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | Trods ovennævnte negative udvikling i rentabiliteten har EF-erhvervsgrenen øget sine investeringer i den pågældende vare for yderligere at forbedre sin konkurrenceevne, for så vidt angår den pågældende vare. Der blev hovedsagelig foretaget investeringer i maskineri. Disse tiltag har i høj grad bidraget til at forbedre den stikprøveudvalgte EF-erhvervsgrens effektivitet. |
| --- | --- |

(77)

Trods ovennævnte negative udvikling i rentabiliteten har EF-erhvervsgrenen øget sine investeringer i den pågældende vare for yderligere at forbedre sin konkurrenceevne, for så vidt angår den pågældende vare. Der blev hovedsagelig foretaget investeringer i maskineri. Disse tiltag har i høj grad bidraget til at forbedre den stikprøveudvalgte EF-erhvervsgrens effektivitet.

| (78) | Der er tegn på nedsat evne til at rejse kapital i den betragtede periode, bl.a. på grund af den negative fortjenstmargen i forbindelse med produktionen og varens betydning i de pågældende virksomheders samlede aktivitet. |
| --- | --- |

(78)

Der er tegn på nedsat evne til at rejse kapital i den betragtede periode, bl.a. på grund af den negative fortjenstmargen i forbindelse med produktionen og varens betydning i de pågældende virksomheders samlede aktivitet.

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal beskæftigede | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Produktivitet (arbejdstimer pr. produceret ton) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Samlet antal arbejdstimer i sæsonen | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Antal beskæftigede

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Produktivitet (arbejdstimer pr. produceret ton)

17

16,8

16

16,5

15,5

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Samlet antal arbejdstimer i sæsonen

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Det bør bemærkes, at konserveringen af den pågældende vare er en sæsonbetonet aktivitet, der varer 4 eller 5 måneder, og at det er sæsonarbejdere, der står for hele produktionen. Derfor er de tal, der viser antallet af beskæftigede, af mindre betydning, mens det samlede antal arbejdstimer i sæsonen bør opfattes som hovedindikator for beskæftigelsen. Som det fremgår af ovenstående tabel, har EF-erhvervsgrenen gradvist øget sin produktivitet. I UP nåede produktiviteten op på sit højeste niveau i hele perioden. Som følge heraf faldt antallet af arbejdstimer pr. produceret ton færdigvare fra 17 i 2002/03 til 15,5 i UP (– 9 %). Antallet af ansatte toppede i UP som følge af, at den høje produktionsmængde vendte tilbage efter den lave produktionsmængde i 2005/06. Dette bevirkede også flere arbejdstimer i UP-sæsonen. EF-erhvervsgrenens produktivitet i UP bekræfter dens indsats for at øge effektiviteten i en situation med store mængder dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(79)

Det bør bemærkes, at konserveringen af den pågældende vare er en sæsonbetonet aktivitet, der varer 4 eller 5 måneder, og at det er sæsonarbejdere, der står for hele produktionen. Derfor er de tal, der viser antallet af beskæftigede, af mindre betydning, mens det samlede antal arbejdstimer i sæsonen bør opfattes som hovedindikator for beskæftigelsen. Som det fremgår af ovenstående tabel, har EF-erhvervsgrenen gradvist øget sin produktivitet. I UP nåede produktiviteten op på sit højeste niveau i hele perioden. Som følge heraf faldt antallet af arbejdstimer pr. produceret ton færdigvare fra 17 i 2002/03 til 15,5 i UP (– 9 %). Antallet af ansatte toppede i UP som følge af, at den høje produktionsmængde vendte tilbage efter den lave produktionsmængde i 2005/06. Dette bevirkede også flere arbejdstimer i UP-sæsonen. EF-erhvervsgrenens produktivitet i UP bekræfter dens indsats for at øge effektiviteten i en situation med store mængder dumpingimport fra Kina.

| (80) | Det bør bemærkes, at oplysninger om lønninger udtrykt i absolutte tal ikke giver mening på grund af store udsving i produktionsniveauet. Omkostningerne til lønninger pr. produceret ton er mere anvendelige og viser, at trods en naturlig stigning i timelønnen på grund af inflationen betød den øgede produktivitet, at EF-erhvervsgrenen kunne sænke lønningerne pr. produceret ton med 3 procentpoint. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lønninger (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Indeks | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Lønninger pr. produceret ton (EUR) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Det bør bemærkes, at oplysninger om lønninger udtrykt i absolutte tal ikke giver mening på grund af store udsving i produktionsniveauet. Omkostningerne til lønninger pr. produceret ton er mere anvendelige og viser, at trods en naturlig stigning i timelønnen på grund af inflationen betød den øgede produktivitet, at EF-erhvervsgrenen kunne sænke lønningerne pr. produceret ton med 3 procentpoint.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Lønninger (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Indeks

100

78

91

67

106

Lønninger pr. produceret ton (EUR)

161

171

158

207

155

Indeks

100

106

98

129

97

| (81) | Den landsdækkende foreløbige dumpingmargen, jf. betragtning (50) ovenfor, ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(81)

Den landsdækkende foreløbige dumpingmargen, jf. betragtning (50) ovenfor, ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.

| (82) | Der er ingen tegn på tidligere dumping eller subsidiering, for så vidt angår denne vare. Det bør imidlertid bemærkes, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig oven på virkningerne af de stærkt øgede importmængder, som forvoldte den alvorlig skade, og som førte til, at Kommissionen indførte både foreløbige og endelige beskyttelsesforanstaltninger i 2003 og 2004 (jf. betragtning (4)). Som nævnt ovenfor i betragtning (57) og (70) hjalp disse beskyttelsesforanstaltninger erhvervsgrenen med at forbedre sin position en smule trods lagerforøgelser i 2003/04, og i en situation uden skadevoldende dumping havde man forventet, at de ville medføre en langt større samlet forbedring af situationen i EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(82)

Der er ingen tegn på tidligere dumping eller subsidiering, for så vidt angår denne vare. Det bør imidlertid bemærkes, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig oven på virkningerne af de stærkt øgede importmængder, som forvoldte den alvorlig skade, og som førte til, at Kommissionen indførte både foreløbige og endelige beskyttelsesforanstaltninger i 2003 og 2004 (jf. betragtning (4)). Som nævnt ovenfor i betragtning (57) og (70) hjalp disse beskyttelsesforanstaltninger erhvervsgrenen med at forbedre sin position en smule trods lagerforøgelser i 2003/04, og i en situation uden skadevoldende dumping havde man forventet, at de ville medføre en langt større samlet forbedring af situationen i EF-erhvervsgrenen.

5.6.   Konklusion vedrørende skade

| (83) | Ovenstående analyse af situationen i EF-erhvervsgrenen skal ses i lyset af, at der fandtes et langt større antal EF-producenter og en betydelig større produktionskapacitet i begyndelsen af perioden. Ifølge forordning 658/2004 og meddelelse 2005/C 322/06 var kapaciteten dengang på ca. 129 000 tons. Den tidligere nævnte omstrukturering af sektoren førte til et fald i produktionskapaciteten på over 45 %. I den sammenhæng og også på grund af beskyttelsesforanstaltningerne ville man have forventet, at de tilbageværende fire producenter ville have oplevet en samlet forbedring og bl.a. have overtaget en betydelig del af salget fra de virksomheder, der forlod markedet, væsentlig øget produktionen og kapacitetsudnyttelsen og nydt godt af langt større pris-/omkostningsdifferentiering, som muliggjorde øget fortjeneste. |
| --- | --- |

(83)

Ovenstående analyse af situationen i EF-erhvervsgrenen skal ses i lyset af, at der fandtes et langt større antal EF-producenter og en betydelig større produktionskapacitet i begyndelsen af perioden. Ifølge forordning 658/2004 og meddelelse 2005/C 322/06 var kapaciteten dengang på ca. 129 000 tons. Den tidligere nævnte omstrukturering af sektoren førte til et fald i produktionskapaciteten på over 45 %. I den sammenhæng og også på grund af beskyttelsesforanstaltningerne ville man have forventet, at de tilbageværende fire producenter ville have oplevet en samlet forbedring og bl.a. have overtaget en betydelig del af salget fra de virksomheder, der forlod markedet, væsentlig øget produktionen og kapacitetsudnyttelsen og nydt godt af langt større pris-/omkostningsdifferentiering, som muliggjorde øget fortjeneste.

| (84) | Tværtimod voksede produktionen kun med 9 %, kapacitetsudnyttelsen forblev lav (og voksede kun på grund af et fald i kapaciteten), og salgsmængderne forblev lave trods en koncentration i sektoren med lagre, der voksede med mindst 66 %. Tabene fortsatte (– 4,3 %), og afkastet af investeringerne dalede fortsat (– 28,9 %) trods fortsatte investeringer med det formål yderligere at øge konkurrenceevnen og en produktivitetsforøgelse på 9 %. |
| --- | --- |

(84)

Tværtimod voksede produktionen kun med 9 %, kapacitetsudnyttelsen forblev lav (og voksede kun på grund af et fald i kapaciteten), og salgsmængderne forblev lave trods en koncentration i sektoren med lagre, der voksede med mindst 66 %. Tabene fortsatte (– 4,3 %), og afkastet af investeringerne dalede fortsat (– 28,9 %) trods fortsatte investeringer med det formål yderligere at øge konkurrenceevnen og en produktivitetsforøgelse på 9 %.

| (85) | Man bør dog minde om, at dumpingimportmængden af den pågældende vare fra Kina er vokset med næsten 10 % i den pågældende periode, mens salgsprisen praktisk talt var den samme som i 2002, trods stigende omkostninger på råvarer. Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i UP underbudt betydeligt af priserne på dumpingimporten af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(85)

Man bør dog minde om, at dumpingimportmængden af den pågældende vare fra Kina er vokset med næsten 10 % i den pågældende periode, mens salgsprisen praktisk talt var den samme som i 2002, trods stigende omkostninger på råvarer. Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i UP underbudt betydeligt af priserne på dumpingimporten af den pågældende vare.

| (86) | Under hensyntagen til alle ovennævnte faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(86)

Under hensyntagen til alle ovennævnte faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1.   Indledende bemærkning

| (87) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det også undersøgt, om der var en sammenhæng imellem den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fra Kina. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(87)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det også undersøgt, om der var en sammenhæng imellem den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fra Kina. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

6.2.   Følgevirkninger af importen fra Kina

| (88) | Der skal mindes om, at importmængden fra Kina fortsat udgjorde ikke mindre end 70 % af fællesskabsmarkedet. I betragtning af den kinesiske imports klare dominans på markedet er følgevirkningerne heraf i praksis umiskendeligt en væsentlig årsag til EF-erhvervsgrenens forværrede situation. |
| --- | --- |

(88)

Der skal mindes om, at importmængden fra Kina fortsat udgjorde ikke mindre end 70 % af fællesskabsmarkedet. I betragtning af den kinesiske imports klare dominans på markedet er følgevirkningerne heraf i praksis umiskendeligt en væsentlig årsag til EF-erhvervsgrenens forværrede situation.

| (89) | Så meget desto mere som, at kinesiske priser fortsat væsentligt underbød EF-erhvervsgrenens og lå på niveauer væsentligt under EF-erhvervsgrenens omkostninger, hvilket vidner om aggressiv adfærd. EF-erhvervsgrenen reagerede på de store importmængder til meget lave prisniveauer ved at forsøge at bibeholde en rimelig markedsandel og nedsætte sine salgspriser. Den var derfor ude af stand til at opnå normal fortjeneste. |
| --- | --- |

(89)

Så meget desto mere som, at kinesiske priser fortsat væsentligt underbød EF-erhvervsgrenens og lå på niveauer væsentligt under EF-erhvervsgrenens omkostninger, hvilket vidner om aggressiv adfærd. EF-erhvervsgrenen reagerede på de store importmængder til meget lave prisniveauer ved at forsøge at bibeholde en rimelig markedsandel og nedsætte sine salgspriser. Den var derfor ude af stand til at opnå normal fortjeneste.

| (90) | Det er derfor klart, at der er en nøje sammenhæng imellem de væsentligt forøgede importmængder til stadig lavere priser og den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(90)

Det er derfor klart, at der er en nøje sammenhæng imellem de væsentligt forøgede importmængder til stadig lavere priser og den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

6.3.   Følgevirkninger af import fra tredjelande

| (91) | Mængden af ikke-kinesisk import udgjorde under 2 % af EU's samlede import i UP. Derfor betragtes evt. følgevirkninger heraf som marginale. Det er blevet hævdet, at der reelt er tale om videresalg af kinesiske varer. Dette argument forstærkes af, at der ikke er tilstrækkelig produktion i andre lande, hvilket fremgår af, at der ikke kan findes et egnet referenceland, jf. betragtning (40) og (41) ovenfor. |
| --- | --- |

(91)

Mængden af ikke-kinesisk import udgjorde under 2 % af EU's samlede import i UP. Derfor betragtes evt. følgevirkninger heraf som marginale. Det er blevet hævdet, at der reelt er tale om videresalg af kinesiske varer. Dette argument forstærkes af, at der ikke er tilstrækkelig produktion i andre lande, hvilket fremgår af, at der ikke kan findes et egnet referenceland, jf. betragtning (40) og (41) ovenfor.

6.4.   Følgevirkninger af ændringer i EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| (92) | Som det fremgår af nedenstående tabel dalede EF-erhvervsgrenens eksport i den betragtede periode. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalgsmængder (tons) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Som det fremgår af nedenstående tabel dalede EF-erhvervsgrenens eksport i den betragtede periode.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Eksportsalgsmængder (tons)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Indeks (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | EF-erhvervsgrenen leverede tidligere den pågældende vare til USA som et traditionelt marked. I dag er hovedkilden til eksport til USA (og de fleste importlande) imidlertid Kina, som synes at følge en lignende strategi i retning af dumping og betydeligt underbud af EF-erhvervsgrenens eksport til USA. |
| --- | --- |

(93)

EF-erhvervsgrenen leverede tidligere den pågældende vare til USA som et traditionelt marked. I dag er hovedkilden til eksport til USA (og de fleste importlande) imidlertid Kina, som synes at følge en lignende strategi i retning af dumping og betydeligt underbud af EF-erhvervsgrenens eksport til USA.

| (94) | Selvom EF-erhvervsgrenen havde opretholdt de samme eksportmængder og -priser, peger alene graden af den kinesiske imports indtrængen og underbuddets omfang på en betydelig materiel indvirkning af nævnte import på EF-erhvervsgrenens situation. EF-erhvervsgrenens faldende eksportresultater kan snarere end at bryde årsagssammenhængen betragtes som en forudsigelse af, hvad der ville ske med EF-erhvervsgrenens salg, hvis presset fra dumpingimporten fortsætter. |
| --- | --- |

(94)

Selvom EF-erhvervsgrenen havde opretholdt de samme eksportmængder og -priser, peger alene graden af den kinesiske imports indtrængen og underbuddets omfang på en betydelig materiel indvirkning af nævnte import på EF-erhvervsgrenens situation. EF-erhvervsgrenens faldende eksportresultater kan snarere end at bryde årsagssammenhængen betragtes som en forudsigelse af, hvad der ville ske med EF-erhvervsgrenens salg, hvis presset fra dumpingimporten fortsætter.

6.5.   Følgevirkninger af kursudsving

| (95) | En anden faktor, som EF-erhvervsgrenen hævdede havde forårsaget skade, er den faldende valutakurs på den kinesiske yuan i forhold til euroen. Mellem oktober 2002 og september 2007 var der et fald på over 40 % på valutakursen på den amerikanske dollar i forhold til euroen. Da den kinesiske yuan er knyttet til dollaren, gav dette kinesisk eksport en konkurrencefordel over for eksport fra EU af den pågældende vare. Der skal mindes om, at undersøgelsen skal fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet. |
| --- | --- |

(95)

En anden faktor, som EF-erhvervsgrenen hævdede havde forårsaget skade, er den faldende valutakurs på den kinesiske yuan i forhold til euroen. Mellem oktober 2002 og september 2007 var der et fald på over 40 % på valutakursen på den amerikanske dollar i forhold til euroen. Da den kinesiske yuan er knyttet til dollaren, gav dette kinesisk eksport en konkurrencefordel over for eksport fra EU af den pågældende vare. Der skal mindes om, at undersøgelsen skal fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.

6.6.   Levering af og priser på råmaterialer

| (96) | Flere parter har hævdet, at den forvoldte skade ikke skyldes dumpingimport, men utilstrækkelige leverancer af og høje priser på råvarer som følge af dårligt høstudbytte. Skadesundersøgelsesperioden omfatter en række forskellige høstår med lavere og højere råvareproduktion og -priser. Disse svingninger er imidlertid ikke knyttet til EF-erhvervsgrenens generelle situation, hvilket f.eks. fremgår af nedenstående tabel. EF-erhvervsgrenens situation er nemlig blevet forværret gennem hele den betragtede periode, uanset leverancer af og priser på råvarer. Dette peger på, at der findes andre forklarende faktorer i forbindelse med skaden. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedsomkostninger på råvarer (EUR pr. ton) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Fortjenstmargen før skat (se betragtning (76)) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Flere parter har hævdet, at den forvoldte skade ikke skyldes dumpingimport, men utilstrækkelige leverancer af og høje priser på råvarer som følge af dårligt høstudbytte. Skadesundersøgelsesperioden omfatter en række forskellige høstår med lavere og højere råvareproduktion og -priser. Disse svingninger er imidlertid ikke knyttet til EF-erhvervsgrenens generelle situation, hvilket f.eks. fremgår af nedenstående tabel. EF-erhvervsgrenens situation er nemlig blevet forværret gennem hele den betragtede periode, uanset leverancer af og priser på råvarer. Dette peger på, at der findes andre forklarende faktorer i forbindelse med skaden.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Enhedsomkostninger på råvarer (EUR pr. ton)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Fortjenstmargen før skat (se betragtning (76))

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Af disse grunde er der intet der tyder på, at denne faktor er af en sådan art, at den kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og EF-erhvervsgrenens forværrede situation. |
| --- | --- |

(97)

Af disse grunde er der intet der tyder på, at denne faktor er af en sådan art, at den kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og EF-erhvervsgrenens forværrede situation.

6.7.   Investeringer

| (98) | Visse parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens situation er et resultat af overinvestering. Denne påstand er imidlertid tilsyneladende ubegrundet. De investeringer, EF-erhvervsgrenen har foretaget, vedrører hovedsageligt forbedringer af maskineri for at øge effektiviteten. Disse investeringer bidrog til at øge produktiviteten, hvilket i et vist omfang kunne kompensere for mulige stigninger i enhedsomkostningerne på kort sigt. Disse investeringer kan derfor ikke betragtes som en faktor, der har bidraget til skaden. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(98)

Visse parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens situation er et resultat af overinvestering. Denne påstand er imidlertid tilsyneladende ubegrundet. De investeringer, EF-erhvervsgrenen har foretaget, vedrører hovedsageligt forbedringer af maskineri for at øge effektiviteten. Disse investeringer bidrog til at øge produktiviteten, hvilket i et vist omfang kunne kompensere for mulige stigninger i enhedsomkostningerne på kort sigt. Disse investeringer kan derfor ikke betragtes som en faktor, der har bidraget til skaden. Påstanden blev derfor afvist.

6.8.   Kvalitetsforskelle

| (99) | Visse parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens situation er et resultat af EF-varers lavere kvalitet. Som forklaret ovenfor i betragtning (18) til (21) undersøgte Kommissionen nøje varernes sammenlignelighed og fandt, at EF-varen og den kinesiske vare er identiske. Forskellene mellem de to varer var ubetydelige og støttede ikke påstanden. Under alle omstændigheder ville sådanne mindre forskelle være til de kinesiske varers fordel og føre til større prisunderbud. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(99)

Visse parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens situation er et resultat af EF-varers lavere kvalitet. Som forklaret ovenfor i betragtning (18) til (21) undersøgte Kommissionen nøje varernes sammenlignelighed og fandt, at EF-varen og den kinesiske vare er identiske. Forskellene mellem de to varer var ubetydelige og støttede ikke påstanden. Under alle omstændigheder ville sådanne mindre forskelle være til de kinesiske varers fordel og føre til større prisunderbud. Påstanden blev derfor afvist.

6.9.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (100) | Konklusionen er, at det bekræftes, at den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som er kendetegnet ved dårligt salg, lav kapacitetsudnyttelse og negativt økonomisk resultat, skyldtes den pågældende dumpingimport. Indvirkningen af anden import, EF-erhvervsgrenens eksportresultat, valutasvingninger, leverancer af råvarer, kvalitetsforskelle eller investeringer på EF-erhvervsgrenens negative udvikling var kun meget begrænset. |
| --- | --- |

(100)

Konklusionen er, at det bekræftes, at den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som er kendetegnet ved dårligt salg, lav kapacitetsudnyttelse og negativt økonomisk resultat, skyldtes den pågældende dumpingimport. Indvirkningen af anden import, EF-erhvervsgrenens eksportresultat, valutasvingninger, leverancer af råvarer, kvalitetsforskelle eller investeringer på EF-erhvervsgrenens negative udvikling var kun meget begrænset.

| (101) | I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for virkningerne af alle kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation og sondret mellem de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det, at disse faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten. |
| --- | --- |

(101)

I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for virkningerne af alle kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation og sondret mellem de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det, at disse faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.

7.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

7.1.   Generelle forhold

| (102) | Det er blevet undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingtold på importen fra Kina. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes og leverandørernes interesser. |
| --- | --- |

(102)

Det er blevet undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingtold på importen fra Kina. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes og leverandørernes interesser.

7.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (103) | EF-erhvervsgrenen har lidt under skadevoldende dumpingimport af den pågældende vare fra Kina. Som bekendt viste de økonomiske indikatorer for den nævnte EF-erhvervsgren forværrede økonomiske resultater i den berørte periode. Indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger (jf. betragtning (4)) afbødede i et vist omfang virkningerne af den kinesiske import. I betragtning af skadens art (dvs. gentagne tab og tab af hjemmemarkedssalg) ville det være umuligt at undgå en yderligere forværring af situationen for EF-erhvervsgrenen uden foranstaltninger. |
| --- | --- |

(103)

EF-erhvervsgrenen har lidt under skadevoldende dumpingimport af den pågældende vare fra Kina. Som bekendt viste de økonomiske indikatorer for den nævnte EF-erhvervsgren forværrede økonomiske resultater i den berørte periode. Indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger (jf. betragtning (4)) afbødede i et vist omfang virkningerne af den kinesiske import. I betragtning af skadens art (dvs. gentagne tab og tab af hjemmemarkedssalg) ville det være umuligt at undgå en yderligere forværring af situationen for EF-erhvervsgrenen uden foranstaltninger.

| (104) | Undersøgelsen viste, at Fællesskabets produktion indbefatter fire producenter i citrusfrugttilberednings- eller konserveringsindustrien (mandariner osv.), som beskæftiger ca. 2 000 arbejdstagere inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Den pågældende vare svarede til omkring 30 % af deres produktion. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil priserne blive ved med at falde, og EF-producenterne vil lide flere store tab, som på mellemlang til lang sigt ikke vil være bæredygtige. Dette ville tilmed have en negativ indvirkning på de berørte virksomheders øvrige aktivitet. I betragtning af den investering, der er foretaget i produktionssystemer, kan det forventes, at visse fællesskabsproducenter ikke ville være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger. På den baggrund vil det naturligvis være en fordel for EF-erhvervsgrenen, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(104)

Undersøgelsen viste, at Fællesskabets produktion indbefatter fire producenter i citrusfrugttilberednings- eller konserveringsindustrien (mandariner osv.), som beskæftiger ca. 2 000 arbejdstagere inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Den pågældende vare svarede til omkring 30 % af deres produktion. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil priserne blive ved med at falde, og EF-producenterne vil lide flere store tab, som på mellemlang til lang sigt ikke vil være bæredygtige. Dette ville tilmed have en negativ indvirkning på de berørte virksomheders øvrige aktivitet. I betragtning af den investering, der er foretaget i produktionssystemer, kan det forventes, at visse fællesskabsproducenter ikke ville være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger. På den baggrund vil det naturligvis være en fordel for EF-erhvervsgrenen, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger.

| (105) | Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen efter al sandsynlighed kunne hæve sine salgspriser til et niveau, som sikrer en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(105)

Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen efter al sandsynlighed kunne hæve sine salgspriser til et niveau, som sikrer en rimelig fortjenstmargen.

| (106) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(106)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.

7.3.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (107) | Visse importører kunne ikke tilslutte sig, at der blev indført foranstaltninger. Andre, navnlig de seks ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som indgik i stikprøven og besvarede spørgeskemaet, var imidlertid enige i princippet om at indføre foranstaltninger i betragtning af behovet for at bibeholde to forsyningskilder til en vare, der er genstand for mulige produktionsudsving som følge af høstudbyttet. De understregede også behovet for stabilitet på markedet. |
| --- | --- |

(107)

Visse importører kunne ikke tilslutte sig, at der blev indført foranstaltninger. Andre, navnlig de seks ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som indgik i stikprøven og besvarede spørgeskemaet, var imidlertid enige i princippet om at indføre foranstaltninger i betragtning af behovet for at bibeholde to forsyningskilder til en vare, der er genstand for mulige produktionsudsving som følge af høstudbyttet. De understregede også behovet for stabilitet på markedet.

| (108) | Kommissionen gennemgik også oplysningerne fra de samarbejdende importører i de besvarede spørgeskemaer. I alle tilfælde udgør importen af den pågældende vare fra Kina kun en mindre del af deres samlede aktivitet. Det forekommer derfor ikke sandsynligt, at enhver foranstaltning vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina har en sådan indvirkning på situationen i importsektoren, at den er ude af proportion med de fordele, EF-erhvervsgrenen opnår. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen gennemgik også oplysningerne fra de samarbejdende importører i de besvarede spørgeskemaer. I alle tilfælde udgør importen af den pågældende vare fra Kina kun en mindre del af deres samlede aktivitet. Det forekommer derfor ikke sandsynligt, at enhver foranstaltning vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina har en sådan indvirkning på situationen i importsektoren, at den er ude af proportion med de fordele, EF-erhvervsgrenen opnår.

7.4.   Brugernes interesser

| (109) | Man bør minde om, at den pågældende vare, der først og fremmest anvendes som levnedsmiddel til privat forbrug som dessert eller tilbehør, hovedsagelig sælges til detailsektoren. Varen sælges i større beholdere hovedsagelig direkte til cateringindustrien, der repræsenterer 25 % af forbruget. Der var dog ingen cateringvirksomhed, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(109)

Man bør minde om, at den pågældende vare, der først og fremmest anvendes som levnedsmiddel til privat forbrug som dessert eller tilbehør, hovedsagelig sælges til detailsektoren. Varen sælges i større beholdere hovedsagelig direkte til cateringindustrien, der repræsenterer 25 % af forbruget. Der var dog ingen cateringvirksomhed, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

| (110) | Både detailsektoren og cateringindustrien køber i forbindelse med deres nuværende aktiviteter en bred vifte af varer, blandt hvilke den pågældende vare kun dækker en mindre del af deres behov og dermed af deres udgifter. Det forekommer derfor ikke sandsynligt, at en foranstaltning vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina har en sådan indvirkning på situationen i brugersektoren, at den er ude af proportion med fordelene for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(110)

Både detailsektoren og cateringindustrien køber i forbindelse med deres nuværende aktiviteter en bred vifte af varer, blandt hvilke den pågældende vare kun dækker en mindre del af deres behov og dermed af deres udgifter. Det forekommer derfor ikke sandsynligt, at en foranstaltning vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina har en sådan indvirkning på situationen i brugersektoren, at den er ude af proportion med fordelene for EF-erhvervsgrenen.

| (111) | Der mindes desuden om, at manglende indførelse af foranstaltninger på kort og mellemlang sigt meget vel kunne føre til neddrosling eller decideret lukning af EF-erhvervsgrenens aktiviteter. Det ville medføre, at der kun fandtes en forsyningskilde, som tilmed i sagens natur er udsat for svingende høstudbytte. Dette ville ikke være i brugernes interesse. |
| --- | --- |

(111)

Der mindes desuden om, at manglende indførelse af foranstaltninger på kort og mellemlang sigt meget vel kunne føre til neddrosling eller decideret lukning af EF-erhvervsgrenens aktiviteter. Det ville medføre, at der kun fandtes en forsyningskilde, som tilmed i sagens natur er udsat for svingende høstudbytte. Dette ville ikke være i brugernes interesse.

| (112) | Der blev ikke i løbet af undersøgelsen indsendt oplysninger, der tydede på det modsatte. |
| --- | --- |

(112)

Der blev ikke i løbet af undersøgelsen indsendt oplysninger, der tydede på det modsatte.

7.5.   Forbrugernes interesser

| (113) | Ingen forbrugerorganisationer var samarbejdsvillige. Den pågældende vare udgør så lille en andel af husholdningernes udgifter til fødevarer, at indvirkningen på forbrugerne ville være ubetydelig trods store indvirkninger på priserne. |
| --- | --- |

(113)

Ingen forbrugerorganisationer var samarbejdsvillige. Den pågældende vare udgør så lille en andel af husholdningernes udgifter til fødevarer, at indvirkningen på forbrugerne ville være ubetydelig trods store indvirkninger på priserne.

| (114) | Der mindes desuden om, at manglende indførelse af foranstaltninger på kort og mellemlang sigt meget vel kunne føre til neddrosling eller decideret lukning af EF-erhvervsgrenens aktiviteter. Det ville medføre, at der kun fandtes en forsyningskilde, som tilmed i sagens natur er udsat for svingende høstudbytte. Dette ville ikke være i forbrugernes interesse. |
| --- | --- |

(114)

Der mindes desuden om, at manglende indførelse af foranstaltninger på kort og mellemlang sigt meget vel kunne føre til neddrosling eller decideret lukning af EF-erhvervsgrenens aktiviteter. Det ville medføre, at der kun fandtes en forsyningskilde, som tilmed i sagens natur er udsat for svingende høstudbytte. Dette ville ikke være i forbrugernes interesse.

7.6.   Leverandørernes interesser

| (115) | Den tiltagende dumpingimport fra Kina er til skade for leverandørerne, og foranstaltningerne er i deres interesse. Den mængde råvarer, de leverer til fællesskabsproducenter, udgør en betydelig andel af deres omsætning. Landbrugsaktiviteterne i den berørte spanske region ville blive udsat for betydelige forstyrrelser, hvis produktionen ophørte, navnlig fordi konservering er den vigtigste anvendelse for visse typer citrusfrugter på grund af deres smag og konsistens. |
| --- | --- |

(115)

Den tiltagende dumpingimport fra Kina er til skade for leverandørerne, og foranstaltningerne er i deres interesse. Den mængde råvarer, de leverer til fællesskabsproducenter, udgør en betydelig andel af deres omsætning. Landbrugsaktiviteterne i den berørte spanske region ville blive udsat for betydelige forstyrrelser, hvis produktionen ophørte, navnlig fordi konservering er den vigtigste anvendelse for visse typer citrusfrugter på grund af deres smag og konsistens.

7.7.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (116) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen af tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(116)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen af tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

8.1.   Skadestærskel

| (117) | De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver form for foranstaltninger skulle gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Til denne beregning blev der foreløbigt anvendt en fortjenstmargen før skat på 6,8 %. Det var den fortjeneste, sektoren opnåede forud for den øgede import, som førte til alvorlig skade for erhvervsgrenen. Dette fortjenstniveau betragtes som værende repræsentativt for den fortjeneste, EF-erhvervsgrenen kunne opnå for den pågældende vare i en situation uden skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(117)

De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver form for foranstaltninger skulle gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Til denne beregning blev der foreløbigt anvendt en fortjenstmargen før skat på 6,8 %. Det var den fortjeneste, sektoren opnåede forud for den øgede import, som førte til alvorlig skade for erhvervsgrenen. Dette fortjenstniveau betragtes som værende repræsentativt for den fortjeneste, EF-erhvervsgrenen kunne opnå for den pågældende vare i en situation uden skadevoldende dumping.

| (118) | Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af den gennemsnitlige importpris, som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud (jf. betragtning (62) til (64)), og den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med førnævnte fortjenstmargen. Denne forskel udgjorde i procent af den samlede cif-importværdi følgende pr. virksomhed, dvs. mindre end dumpingmargenen:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af den gennemsnitlige importpris, som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud (jf. betragtning (62) til (64)), og den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med førnævnte fortjenstmargen. Denne forskel udgjorde i procent af den samlede cif-importværdi følgende pr. virksomhed, dvs. mindre end dumpingmargenen:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %

| — | Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven 81,1 % |
| --- | --- |

—

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven 81,1 %

| — | Alle andre virksomheder 91 % |
| --- | --- |

—

Alle andre virksomheder 91 %

8.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (119) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told. Eftersom skadestærsklen er lavere end dumpingmargenen i alle tilfælde, bør førstnævnte danne udgangspunkt for foranstaltningernes samlede niveau. |
| --- | --- |

(119)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told. Eftersom skadestærsklen er lavere end dumpingmargenen i alle tilfælde, bør førstnævnte danne udgangspunkt for foranstaltningernes samlede niveau.

| (120) | Formålet med antidumpingforanstaltninger er at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Foranstaltningernes form udgør et integrerende element i den forbindelse. Afhængigt af særtrækkene ved den pågældende vare og dens marked bør foranstaltningerne udformes således, at de effektivt fjerner ovenstående virkninger. |
| --- | --- |

(120)

Formålet med antidumpingforanstaltninger er at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Foranstaltningernes form udgør et integrerende element i den forbindelse. Afhængigt af særtrækkene ved den pågældende vare og dens marked bør foranstaltningerne udformes således, at de effektivt fjerner ovenstående virkninger.

| (121) | For så vidt angår det foreliggende tilfælde og som anført både af fællesskabsproducenterne og et betydeligt antal importører, er de særtræk ved varen og markedet, som skal tages i betragtning, beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(121)

For så vidt angår det foreliggende tilfælde og som anført både af fællesskabsproducenterne og et betydeligt antal importører, er de særtræk ved varen og markedet, som skal tages i betragtning, beskrevet i det følgende.

| (122) | I foranstaltningerne bør ikke indgå fænomener, som er kommet frem i løbet af beskyttelsesundersøgelsen/-foranstaltningerne og denne undersøgelse. Disse fænomener, der udviste en vis tendens til om muligt at underminere enhver form for foranstaltninger, er opstillet nedenfor. |
| --- | --- |

(122)

I foranstaltningerne bør ikke indgå fænomener, som er kommet frem i løbet af beskyttelsesundersøgelsen/-foranstaltningerne og denne undersøgelse. Disse fænomener, der udviste en vis tendens til om muligt at underminere enhver form for foranstaltninger, er opstillet nedenfor.

| (123) | Et første fænomen var som nævnt ovenfor opbygning af lagerbeholdninger i de nye medlemsstater umiddelbart før tiltrædelsen. Forud for udvidelsen af EU i 2004 afsendte kinesiske eksportører betydelige mængder af den pågældende vare til de kommende medlemsstater. Disse varer kom ind på fællesskabsmarkedet uden at være genstand for beskyttelsesforanstaltninger, da disse lande tiltrådte EU. |
| --- | --- |

(123)

Et første fænomen var som nævnt ovenfor opbygning af lagerbeholdninger i de nye medlemsstater umiddelbart før tiltrædelsen. Forud for udvidelsen af EU i 2004 afsendte kinesiske eksportører betydelige mængder af den pågældende vare til de kommende medlemsstater. Disse varer kom ind på fællesskabsmarkedet uden at være genstand for beskyttelsesforanstaltninger, da disse lande tiltrådte EU.

| (124) | Et andet fænomen var indførelsen af nye varetyper, der normalt faldt uden for beskyttelsesforanstaltningerne, men som havde samme fysiske og tekniske egenskaber. Som det fremgår af betragtning (14) ovenfor er de nu omfattet af den varetype, som denne antidumpingsag vedrører. |
| --- | --- |

(124)

Et andet fænomen var indførelsen af nye varetyper, der normalt faldt uden for beskyttelsesforanstaltningerne, men som havde samme fysiske og tekniske egenskaber. Som det fremgår af betragtning (14) ovenfor er de nu omfattet af den varetype, som denne antidumpingsag vedrører.

| (125) | Et tredje element var priskompensation. Erhvervsdrivende i EU har en tendens til at få leveret ikke blot den pågældende vare, men forskellige slags forarbejdede fødevarer fra kinesiske forhandlere. |
| --- | --- |

(125)

Et tredje element var priskompensation. Erhvervsdrivende i EU har en tendens til at få leveret ikke blot den pågældende vare, men forskellige slags forarbejdede fødevarer fra kinesiske forhandlere.

| (126) | Det medfører en risiko for, at der kompenseres for virkningen af en klassisk foranstaltning som f.eks. en værditold med højere priser på andre importerede fødevarer. I lyset af ovenstående er der behov for en foranstaltning, hvis form minimerer sådanne fænomener, der begrænser foranstaltningernes effektivitet betydeligt. På denne baggrund bør tolden indføres i form af et bestemt beløb pr. ton for at sikre foranstaltningernes effektivitet og modvirke, at antidumpingforanstaltningen absorberes gennem sænkning af eksportpriserne. Dette beløb følger af den anvendelse af skadesmargenen på eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen af dumpingen for den enkelte virksomhed i UP. For så vidt angår den særlige told for alle samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, beregnes den som et gennemsnit af de respektive data fra hver af de stikprøveudvalgte virksomheder. Den specifikke toldsats for alle andre virksomheder er den højeste individuelle toldsats for virksomhederne i stikprøven. Af disse grunde fastsættes den specifikke toldsats til følgende: | Fast told
  (EUR pr. ton) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven | 455,1 |
| Alle andre virksomheder | 482,2 |

(126)

Det medfører en risiko for, at der kompenseres for virkningen af en klassisk foranstaltning som f.eks. en værditold med højere priser på andre importerede fødevarer. I lyset af ovenstående er der behov for en foranstaltning, hvis form minimerer sådanne fænomener, der begrænser foranstaltningernes effektivitet betydeligt. På denne baggrund bør tolden indføres i form af et bestemt beløb pr. ton for at sikre foranstaltningernes effektivitet og modvirke, at antidumpingforanstaltningen absorberes gennem sænkning af eksportpriserne. Dette beløb følger af den anvendelse af skadesmargenen på eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen af dumpingen for den enkelte virksomhed i UP. For så vidt angår den særlige told for alle samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, beregnes den som et gennemsnit af de respektive data fra hver af de stikprøveudvalgte virksomheder. Den specifikke toldsats for alle andre virksomheder er den højeste individuelle toldsats for virksomhederne i stikprøven. Af disse grunde fastsættes den specifikke toldsats til følgende:

Fast told

(EUR pr. ton)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

455,1

Alle andre virksomheder

482,2

| (127) | Den specifikke antidumpingtold for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet disse satser, men er underlagt toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(127)

Den specifikke antidumpingtold for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet disse satser, men er underlagt toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (128) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed og ajourfører listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(128)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed og ajourfører listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.

| (129) | De individuelle toldsatser er meget forskellige, og der findes flere eksporterende producenter. Alt dette kan gøre det lettere at omdirigere eksporten via de traditionelle eksportører, der er omfattet af de laveste toldsatser. Hvis eksportvolumen fra en af de virksomheder, der er omfattet af en lavere toldsats, stiger med mere end 30 %, må de pågældende individuelle foranstaltninger derfor anses for at være utilstrækkelige til at modvirke den konstaterede skadevoldende dumping. Følgelig vil der, hvis de fornødne betingelser er opfyldt, kunne indledes en undersøgelse for at foretage de nødvendige ændringer af foranstaltningernes form eller niveau. |
| --- | --- |

(129)

De individuelle toldsatser er meget forskellige, og der findes flere eksporterende producenter. Alt dette kan gøre det lettere at omdirigere eksporten via de traditionelle eksportører, der er omfattet af de laveste toldsatser. Hvis eksportvolumen fra en af de virksomheder, der er omfattet af en lavere toldsats, stiger med mere end 30 %, må de pågældende individuelle foranstaltninger derfor anses for at være utilstrækkelige til at modvirke den konstaterede skadevoldende dumping. Følgelig vil der, hvis de fornødne betingelser er opfyldt, kunne indledes en undersøgelse for at foretage de nødvendige ændringer af foranstaltningernes form eller niveau.

| (130) | I lyset af ovenstående samt bemærkninger fra både EF-erhvervsgrenen og en række importører vedrørende den nærmere udformning af foranstaltningerne, kan sagen om nødvendigt tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase. |
| --- | --- |

(130)

I lyset af ovenstående samt bemærkninger fra både EF-erhvervsgrenen og en række importører vedrørende den nærmere udformning af foranstaltningerne, kan sagen om nødvendigt tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.

| (131) | Der mindes om, at Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 indførte registrering af importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina med henblik på evt. anvendelse af antidumpingforanstaltninger med tilbagevirkende kraft, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1. EF-erhvervsgrenen har anmodet om anvendelse af foranstaltningerne med tilbagevirkende kraft. Denne mulighed er ved at blive undersøgt. På nuværende tidspunkt bør det bemærkes, at ifølge tilgængelige statistikker over import af den pågældende vare fra Kina voksede den med over 60 % i perioden november 2007 til februar 2008 sammenlignet med samme periode i de foregående år (fra 16 300 tons til 27 300 tons). Denne stigning ledsagedes af et fald på 4 % i gennemsnitsprisen på den tilsvarende import. |
| --- | --- |

(131)

Der mindes om, at Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 indførte registrering af importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina med henblik på evt. anvendelse af antidumpingforanstaltninger med tilbagevirkende kraft, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1. EF-erhvervsgrenen har anmodet om anvendelse af foranstaltningerne med tilbagevirkende kraft. Denne mulighed er ved at blive undersøgt. På nuværende tidspunkt bør det bemærkes, at ifølge tilgængelige statistikker over import af den pågældende vare fra Kina voksede den med over 60 % i perioden november 2007 til februar 2008 sammenlignet med samme periode i de foregående år (fra 16 300 tons til 27 300 tons). Denne stigning ledsagedes af et fald på 4 % i gennemsnitsprisen på den tilsvarende import.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (132) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 7, bør der indføres midlertidige foranstaltninger for en periode på seks måneder. |
| --- | --- |

(132)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 7, bør der indføres midlertidige foranstaltninger for en periode på seks måneder.

| (133) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de berørte parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(133)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de berørte parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

Artikel 2

Den midlertidige antidumpingtold på de i artikel 1 beskrevne varer produceret af følgende producenter er følgende:

| Virksomhed | EUR/ton af varens nettovægt | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang | 440,7 | A 888 |
| Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget | 455,1 | A 889 |
| Alle andre virksomheder | 482,2 | A 999 |

Virksomhed

EUR/ton af varens nettovægt

Taric-tillægskode

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang

440,7

A 888

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget

455,1

A 889

Alle andre virksomheder

482,2

A 999

Artikel 3

1.   Såfremt en vare er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (6), nedsættes det antidumpingtoldbeløb, der beregnes efter artikel 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

2.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i artikel 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 4

Berørte parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen senest en måned efter denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning senest en måned efter dens ikrafttræden.

Artikel 5

Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den importregistrering, der blev indført ved artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1295/2007.

Indsamlede oplysninger vedrørende varer, der er overgået til fri omsætning højst 90 dage før datoen for denne forordnings ikrafttræden, skal opbevares indtil ikrafttrædelsen af eventuelle foranstaltninger eller afslutningen af denne procedure.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og gælder i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 246 af 20.10.2007, s. 15.

2

(3)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 22.

3

(4)  EUT L 290 af 8.11.2003, s. 3.

4

(5)  EUT L 104 af 8.4.2004, s. 67.

5

(6)  EFT L 253 af 11.1.1993, s. 3. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 214/2007 (EUT L 62 af 1.3.2007, s. 6).

6

---

BILAG

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/38

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 11. december 2007

om statsstøtte C 12/07 (ex N 799/06) som Den Slovakiske Republik har planlagt at yde til Glunz&Jensen s.r.o.

(meddelt under nummer K(2007) 6045)

(Kun den slovakiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2008/551/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første punktum,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i sagen i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved elektronisk anmeldelse af 29. november 2006, som Kommissionen registrerede ved modtagelsen den 30. november 2006 under referencenummer A/39718, meddelte de slovakiske myndigheder i overensstemmelse med artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten Kommissionen, at de havde til hensigt at yde regional ad hoc-investeringsstøtte til virksomheden Glunz&Jensen s.r.o. |
| --- | --- |

(1)

Ved elektronisk anmeldelse af 29. november 2006, som Kommissionen registrerede ved modtagelsen den 30. november 2006 under referencenummer A/39718, meddelte de slovakiske myndigheder i overensstemmelse med artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten Kommissionen, at de havde til hensigt at yde regional ad hoc-investeringsstøtte til virksomheden Glunz&Jensen s.r.o.

| (2) | Den 26. januar 2007 blev der sendt en begæring om oplysninger (D/50360). De slovakiske myndigheder svarede ved brev af 20. februar 2007 (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Den 26. januar 2007 blev der sendt en begæring om oplysninger (D/50360). De slovakiske myndigheder svarede ved brev af 20. februar 2007 (A/31585).

| (3) | Ved brev af 24. april 2007 (herefter benævnt »beslutningen om at indlede procedure i sagen«) informerede Kommissionen Slovakiet om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. april 2007 (herefter benævnt »beslutningen om at indlede procedure i sagen«) informerede Kommissionen Slovakiet om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede procedure i sagen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede procedure i sagen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

| (5) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter eller fra Den Slovakiske Republik. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter eller fra Den Slovakiske Republik.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

II.1.   Formålet med foranstaltningen

| (6) | Formålet med foranstaltningen er at fremme den regionale udvikling i Prešov-regionen (i det østlige Slovakiet), der er et støtteberettiget område som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), i overensstemmelse med det slovakiske regionale statsstøttekort (3), der fandt anvendelse på datoen for anmeldelsen, og hvori det regionale støtteloft er på 50 % udtrykt i nettosubventionsækvivalent (NSÆ). |
| --- | --- |

(6)

Formålet med foranstaltningen er at fremme den regionale udvikling i Prešov-regionen (i det østlige Slovakiet), der er et støtteberettiget område som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), i overensstemmelse med det slovakiske regionale statsstøttekort (3), der fandt anvendelse på datoen for anmeldelsen, og hvori det regionale støtteloft er på 50 % udtrykt i nettosubventionsækvivalent (NSÆ).

| (7) | Det foreslåede projekt udgør en ad hoc-støtteforanstaltning, som de slovakiske myndigheder har anmeldt. Den pågældende støtte ydes ikke inden for rammerne af en eksisterende støtteordning (dvs. retsgrundlaget herfor er ikke nævnt i tiltrædelsestraktaten som en eksisterende støtteordning, ordningen er ikke omfattet af den såkaldte overgangsordning, og Kommissionen har heller ikke siden Slovakiets optagelse i EU godkendt en støtteordning, der er baseret på disse retlige bestemmelser). |
| --- | --- |

(7)

Det foreslåede projekt udgør en ad hoc-støtteforanstaltning, som de slovakiske myndigheder har anmeldt. Den pågældende støtte ydes ikke inden for rammerne af en eksisterende støtteordning (dvs. retsgrundlaget herfor er ikke nævnt i tiltrædelsestraktaten som en eksisterende støtteordning, ordningen er ikke omfattet af den såkaldte overgangsordning, og Kommissionen har heller ikke siden Slovakiets optagelse i EU godkendt en støtteordning, der er baseret på disse retlige bestemmelser).

II.2.   Støttens form og art

| (8) | Den anmeldte støtte, der har form af skattefritagelse, skulle ydes i tidsrummet 2007-2010 med op til 100 % af støttemodtagerens (Glunz&Jensen s.r.o.) skattetilsvar. Skattefritagelsen er begrænset til 42 mio. SKK i nutidsværdi (4) (ca. 1,15 mio. EUR). Støtten kan ikke kumuleres med støtte fra andre kilder til samme investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(8)

Den anmeldte støtte, der har form af skattefritagelse, skulle ydes i tidsrummet 2007-2010 med op til 100 % af støttemodtagerens (Glunz&Jensen s.r.o.) skattetilsvar. Skattefritagelsen er begrænset til 42 mio. SKK i nutidsværdi (4) (ca. 1,15 mio. EUR). Støtten kan ikke kumuleres med støtte fra andre kilder til samme investeringsprojekt.

II.3.   Retsgrundlaget for ad hoc-støtten

| (9) | Retsgrundlaget for ad hoc-støtten er lov nr. 231/1999 om statsstøtte, som ændret, lov nr. 595/2003 om indkomstskat, som ændret, og lov nr. 366/1999 om indkomstskat, som ændret pr. 31. december 2003, særlig artikel 52, stk. 3, i lov nr. 595/2003 om indkomstskat, som ændret, på de betingelser, der er fastsat i artikel 35a i lov nr. 366/1999 om indkomstskat pr. 31. december 2003 (5). |
| --- | --- |

(9)

Retsgrundlaget for ad hoc-støtten er lov nr. 231/1999 om statsstøtte, som ændret, lov nr. 595/2003 om indkomstskat, som ændret, og lov nr. 366/1999 om indkomstskat, som ændret pr. 31. december 2003, særlig artikel 52, stk. 3, i lov nr. 595/2003 om indkomstskat, som ændret, på de betingelser, der er fastsat i artikel 35a i lov nr. 366/1999 om indkomstskat pr. 31. december 2003 (5).

II.4.   Støttemodtagere

| (10) | Støttemodtageren, Glunz&Jensen s.r.o., er en stor virksomhed, dvs. ikke en lille eller mellemstor virksomhed i betydningen i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (6). Glunz&Jensen s.r.o. er det slovakiske datterselskab af Glunz&Jensen A/S (herefter benævnt »Glunz&Jensen«), der har sæde i Ringsted (Danmark), og som på tidspunktet for anmeldelsen havde andre datterselskaber i Virginia (USA) og i Thetford (Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

(10)

Støttemodtageren, Glunz&Jensen s.r.o., er en stor virksomhed, dvs. ikke en lille eller mellemstor virksomhed i betydningen i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (6). Glunz&Jensen s.r.o. er det slovakiske datterselskab af Glunz&Jensen A/S (herefter benævnt »Glunz&Jensen«), der har sæde i Ringsted (Danmark), og som på tidspunktet for anmeldelsen havde andre datterselskaber i Virginia (USA) og i Thetford (Det Forenede Kongerige).

| (11) | Glunz&Jensen er verdens førende producent og distributør af grafisk pre-pressudstyr til offsettrykplader og platelineudstyr. Virksomheden har en markedsandel på ca. [...] % (7) i Europa. |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen er verdens førende producent og distributør af grafisk pre-pressudstyr til offsettrykplader og platelineudstyr. Virksomheden har en markedsandel på ca. [...] % (7) i Europa.

II.5.   Investeringsprojektet

| (12) | I 2004 startede Glunz&Jensen s.r.o. de første investeringer i Slovakiet. Investeringerne beløb sig til 213 mio. SKK (ca. 5,8 mio. EUR). Investeringsprojektet gennemføres ifølge de slovakiske myndigheder i perioden 2004-2009 i to faser: 2004-2006 og 2007-2009. |
| --- | --- |

(12)

I 2004 startede Glunz&Jensen s.r.o. de første investeringer i Slovakiet. Investeringerne beløb sig til 213 mio. SKK (ca. 5,8 mio. EUR). Investeringsprojektet gennemføres ifølge de slovakiske myndigheder i perioden 2004-2009 i to faser: 2004-2006 og 2007-2009.

| (13) | Formålet med projektet er at flytte de produktionsaktiviteter, der i 2004 fandtes i Det Forenede Kongerige og Danmark, til Prešov. Som følge af virksomhedsflytningsprojektet blev fabrikken i Thetford lukket ved udgangen af 2006. |
| --- | --- |

(13)

Formålet med projektet er at flytte de produktionsaktiviteter, der i 2004 fandtes i Det Forenede Kongerige og Danmark, til Prešov. Som følge af virksomhedsflytningsprojektet blev fabrikken i Thetford lukket ved udgangen af 2006.

| (14) | Fabrikken i Prešov skal udvikles og blive virksomhedens hovedproduktionscenter. Som anført af de slovakiske myndigheder overflyttes alle maskiner, der skal installeres på den slovakiske fabrik, direkte fra Danmark og Det Forenede Kongerige. Projektets støtteberettigede udgifter omfatter derfor kun bygningerne og visse supplerende former for mindre udstyr. |
| --- | --- |

(14)

Fabrikken i Prešov skal udvikles og blive virksomhedens hovedproduktionscenter. Som anført af de slovakiske myndigheder overflyttes alle maskiner, der skal installeres på den slovakiske fabrik, direkte fra Danmark og Det Forenede Kongerige. Projektets støtteberettigede udgifter omfatter derfor kun bygningerne og visse supplerende former for mindre udstyr.

| (15) | Første trin i investeringsfasen 2004-2006 bestod i købet af en produktionshal og en ny ubebygget grund med henblik på fremtidige udvidelser. Anden fase omfattede renovering af faciliteterne og køb af udstyr (ikke direkte knyttet til produktionen). Første fase af investeringen beløb sig i alt til 128 mio. SKK (ca. 3,5 mio. EUR). Som anført i erklæringerne, der var knyttet til anmeldelsen, modtog Glunz&Jensen s.r.o. ingen statsstøtte til denne del af projektet, og der er heller ingen støtteansøgninger, der er ved at blive behandlet. |
| --- | --- |

(15)

Første trin i investeringsfasen 2004-2006 bestod i købet af en produktionshal og en ny ubebygget grund med henblik på fremtidige udvidelser. Anden fase omfattede renovering af faciliteterne og køb af udstyr (ikke direkte knyttet til produktionen). Første fase af investeringen beløb sig i alt til 128 mio. SKK (ca. 3,5 mio. EUR). Som anført i erklæringerne, der var knyttet til anmeldelsen, modtog Glunz&Jensen s.r.o. ingen statsstøtte til denne del af projektet, og der er heller ingen støtteansøgninger, der er ved at blive behandlet.

| (16) | Anden fase af investeringen, der skal gennemføres i tidsrummet 2007-2009, er det projekt, de slovakiske myndigheder anmeldte den 29. november 2006. Denne del omfatter fortsættelsen af det oprindelige projekt med opførelse af yderligere bygninger og køb af yderligere udstyr (it, lastbiler og kontorudstyr) for i alt 84 mio. SKK i nutidsværdi (ca. 2,3 mio. EUR). |
| --- | --- |

(16)

Anden fase af investeringen, der skal gennemføres i tidsrummet 2007-2009, er det projekt, de slovakiske myndigheder anmeldte den 29. november 2006. Denne del omfatter fortsættelsen af det oprindelige projekt med opførelse af yderligere bygninger og køb af yderligere udstyr (it, lastbiler og kontorudstyr) for i alt 84 mio. SKK i nutidsværdi (ca. 2,3 mio. EUR).

| (17) | Produktionsenheden i Slovakiet åbnede i april 2005. Siden da er produktionen på fabrikken steget markant, og produktiviteten væsentligt forbedret (8). |
| --- | --- |

(17)

Produktionsenheden i Slovakiet åbnede i april 2005. Siden da er produktionen på fabrikken steget markant, og produktiviteten væsentligt forbedret (8).

III.   ÅRSAGER TIL AT INDLEDE PROCEDURE I SAGEN

| (18) | Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i denne sag, at den var i tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med fællesmarkedet på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra a), i EF-traktaten og retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (9) (retningslinjerne fra 1998).






  — | For det første ser det ud til, at de to faser i investeringen hører til samme investeringsprojekt, da de er en del af en samlet plan for de produktionslinjer, der gradvis skal flyttes fra Danmark og Det Forenede Kongerige. I den fremsendte anmeldelse henviser de slovakiske myndigheder også selv til de to faser som ét enkelt investeringsprojekt. De skriver, at det investeringsprojekt, virksomheden Glunz&Jensen har fremlagt, gennemføres i perioden 2004-2009 i to faser: 2004-2006 og 2007-2009.
  På side 6 i støttemodtagerens ansøgning om statsstøtte i form af skattefritagelse til de slovakiske myndigheder, der var vedlagt som bilag til anmeldelsen, anførte Glunz&Jensen s.r.o., at investeringsperioden løber fra 2004 til 2008 (10), og at de samlede investeringsudgifter beløber sig til mere end 200 mio. SKK, hvilket svarer til det samlede beløb, Glunz&Jensen s.r.o. investerede i Slovakiet.
  I lyset af ovennævnte så det ud til, at det anmeldte projekt vedrørte anden fase af ét samlet investeringsprojekt, der allerede startede i 2004.
  Da støttemodtageren i sin støtteansøgning ikke selv skelner mellem investeringens to faser, kan Kommissionen ikke udelukke, at investeringsperioden blev kunstigt splittet op i to faser, således at støttemodtageren ville være berettiget til at ansøge om støtte i 2006. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i denne sag, at den var i tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med fællesmarkedet på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra a), i EF-traktaten og retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (9) (retningslinjerne fra 1998).

—

For det første ser det ud til, at de to faser i investeringen hører til samme investeringsprojekt, da de er en del af en samlet plan for de produktionslinjer, der gradvis skal flyttes fra Danmark og Det Forenede Kongerige. I den fremsendte anmeldelse henviser de slovakiske myndigheder også selv til de to faser som ét enkelt investeringsprojekt. De skriver, at det investeringsprojekt, virksomheden Glunz&Jensen har fremlagt, gennemføres i perioden 2004-2009 i to faser: 2004-2006 og 2007-2009.

På side 6 i støttemodtagerens ansøgning om statsstøtte i form af skattefritagelse til de slovakiske myndigheder, der var vedlagt som bilag til anmeldelsen, anførte Glunz&Jensen s.r.o., at investeringsperioden løber fra 2004 til 2008 (10), og at de samlede investeringsudgifter beløber sig til mere end 200 mio. SKK, hvilket svarer til det samlede beløb, Glunz&Jensen s.r.o. investerede i Slovakiet.

I lyset af ovennævnte så det ud til, at det anmeldte projekt vedrørte anden fase af ét samlet investeringsprojekt, der allerede startede i 2004.

Da støttemodtageren i sin støtteansøgning ikke selv skelner mellem investeringens to faser, kan Kommissionen ikke udelukke, at investeringsperioden blev kunstigt splittet op i to faser, således at støttemodtageren ville være berettiget til at ansøge om støtte i 2006.

| — | For det andet blev støtteansøgningen, der blev underskrevet den 29. juni 2006, i henhold til oplysningerne fra de slovakiske myndigheder først indgivet i november 2006, dvs. efter at første fase af investeringen var blevet indledt i 2004.
  Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt betingelserne vedrørende støttens tilskyndelsesvirkning som fastsat i punkt 4.2 i retningslinjerne fra 1998 blev overholdt. Kommissionen understregede, at statsstøtte, der forvrider eller truer med at forvride konkurrencen, og som påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne, principielt kun kan godkendes, hvis disse negative virkninger mere end opvejes af støttens positive bidrag til et fællesskabsmål (i dette tilfælde regional udvikling). Kommissionen fandt, at den støtte, der blev ansøgt om i slutningen af 2006, ikke med tilbagevirkende kraft kunne afstedkomme en beslutning om at investere, som førte til, at arbejdet hermed blev indledt i 2004, og at der blev iværksat produktionsaktiviteter i april 2005. |
| --- | --- |

—

For det andet blev støtteansøgningen, der blev underskrevet den 29. juni 2006, i henhold til oplysningerne fra de slovakiske myndigheder først indgivet i november 2006, dvs. efter at første fase af investeringen var blevet indledt i 2004.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt betingelserne vedrørende støttens tilskyndelsesvirkning som fastsat i punkt 4.2 i retningslinjerne fra 1998 blev overholdt. Kommissionen understregede, at statsstøtte, der forvrider eller truer med at forvride konkurrencen, og som påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne, principielt kun kan godkendes, hvis disse negative virkninger mere end opvejes af støttens positive bidrag til et fællesskabsmål (i dette tilfælde regional udvikling). Kommissionen fandt, at den støtte, der blev ansøgt om i slutningen af 2006, ikke med tilbagevirkende kraft kunne afstedkomme en beslutning om at investere, som førte til, at arbejdet hermed blev indledt i 2004, og at der blev iværksat produktionsaktiviteter i april 2005.

| — | For det tredje udgjorde tanken om, at det var muligt at få støtte, ikke en afgørende faktor for støttemodtagerens beslutning om at indlede en virksomhedsflytning, hvilket syntes at blive bekræftet af støttemodtagerens egen erklæring i støtteansøgningen, hvor årsagerne til at flytte aktiviteterne til Slovakiet blev forklaret. Det hed heri, at »Glunz&Jensens bestyrelse i løbet af 2003 besluttede at undersøge mulighederne for at etablere en produktionsenhed i et lavomkostningsland. Formålet var at sænke produktionsomkostningerne, udvikle underleverandører i Central- og Østeuropa m.m. Glunz&Jensen har gennemført en sammenlignende analyse af elleve central- og østeuropæiske lande for at finde den optimale placering af et datterselskab. Ud af de 11 lande blev der set nærmere på Tjekkiet, Den Slovakiske Republik og Bulgarien. Konklusionen var, at Den Slovakiske Republik har den mest hensigtsmæssige placering i lyset af kombinationen af Glunz&Jensens forretninger og andre faktorer på de vurderede markeder (11)«. |
| --- | --- |

—

For det tredje udgjorde tanken om, at det var muligt at få støtte, ikke en afgørende faktor for støttemodtagerens beslutning om at indlede en virksomhedsflytning, hvilket syntes at blive bekræftet af støttemodtagerens egen erklæring i støtteansøgningen, hvor årsagerne til at flytte aktiviteterne til Slovakiet blev forklaret. Det hed heri, at »Glunz&Jensens bestyrelse i løbet af 2003 besluttede at undersøge mulighederne for at etablere en produktionsenhed i et lavomkostningsland. Formålet var at sænke produktionsomkostningerne, udvikle underleverandører i Central- og Østeuropa m.m. Glunz&Jensen har gennemført en sammenlignende analyse af elleve central- og østeuropæiske lande for at finde den optimale placering af et datterselskab. Ud af de 11 lande blev der set nærmere på Tjekkiet, Den Slovakiske Republik og Bulgarien. Konklusionen var, at Den Slovakiske Republik har den mest hensigtsmæssige placering i lyset af kombinationen af Glunz&Jensens forretninger og andre faktorer på de vurderede markeder (11)«.

| — | For det fjerde forklarede de slovakiske myndigheder, hvorfor støttemodtageren ikke ansøgte om støtte til første fase af investeringsprojektet. I henhold til deres forklaring gik virksomheden ud fra, at forud for Den Slovakiske Republiks optagelse i EU var det ikke nødvendigt at ansøge om tilladelse til at få statsstøtte i form af skattefritagelse. Efter deres opfattelse var det først nødvendigt at indgive støtteansøgningen i selvangivelsen for det år, hvor virksomheden blev skattepligtig for første gang.
  Ifølge de slovakiske myndigheder betyder det, at Glunz&Jensen s.r.o. havde planlagt at ansøge om statsstøtte lige fra begyndelsen af investeringsprojektets gennemførelse i 2004.
  Efter Kommissionens opfattelse kan der ikke tages hensyn til, at støttemodtageren ikke vidste, hvilken procedure der skal følges. Det bør understreges, at i medfør af artikel 35a i den slovakiske lov nr. 366/1999 om indkomstskat, som ændret, blev der ikke et automatisk ydet støtte forud for Slovakiets optagelse i EU, og der ydes heller ikke nu automatisk støtte, da der ikke findes en eksisterende støtteordning, der er baseret på ovennævnte artikel. Som følge heraf skulle og skal denne type støtte fortsat anmeldes individuelt til Kommissionen som ad hoc-støtte, således som det fremgår af de ca. 40 ad hoc-anmeldelser fra Slovakiet, der er baseret på dette retsgrundlag under den såkaldte overgangsordning. |
| --- | --- |

—

For det fjerde forklarede de slovakiske myndigheder, hvorfor støttemodtageren ikke ansøgte om støtte til første fase af investeringsprojektet. I henhold til deres forklaring gik virksomheden ud fra, at forud for Den Slovakiske Republiks optagelse i EU var det ikke nødvendigt at ansøge om tilladelse til at få statsstøtte i form af skattefritagelse. Efter deres opfattelse var det først nødvendigt at indgive støtteansøgningen i selvangivelsen for det år, hvor virksomheden blev skattepligtig for første gang.

Ifølge de slovakiske myndigheder betyder det, at Glunz&Jensen s.r.o. havde planlagt at ansøge om statsstøtte lige fra begyndelsen af investeringsprojektets gennemførelse i 2004.

Efter Kommissionens opfattelse kan der ikke tages hensyn til, at støttemodtageren ikke vidste, hvilken procedure der skal følges. Det bør understreges, at i medfør af artikel 35a i den slovakiske lov nr. 366/1999 om indkomstskat, som ændret, blev der ikke et automatisk ydet støtte forud for Slovakiets optagelse i EU, og der ydes heller ikke nu automatisk støtte, da der ikke findes en eksisterende støtteordning, der er baseret på ovennævnte artikel. Som følge heraf skulle og skal denne type støtte fortsat anmeldes individuelt til Kommissionen som ad hoc-støtte, således som det fremgår af de ca. 40 ad hoc-anmeldelser fra Slovakiet, der er baseret på dette retsgrundlag under den såkaldte overgangsordning.

| — | Derudover er der stadig grund til betænkeligheder, selv om støtten havde haft en tilskyndelsesvirkning: I retningslinjerne fra 1998 (punkt 2) gives der udtryk for en negativ holdning til ad hoc-støtte, medmindre det kan bevises, at bidraget til den regionale udvikling opvejer konkurrenceforvridningen og virkningerne for samhandelen. I den forbindelse bemærkede Kommissionen følgende:






  — | Selv om foranstaltningen i væsentlig grad bidrager til den regionale udvikling (155 direkte job, ca. 30 indirekte job), har den lige så væsentlige negative virkninger. |
| --- | --- | --- |

—

Derudover er der stadig grund til betænkeligheder, selv om støtten havde haft en tilskyndelsesvirkning: I retningslinjerne fra 1998 (punkt 2) gives der udtryk for en negativ holdning til ad hoc-støtte, medmindre det kan bevises, at bidraget til den regionale udvikling opvejer konkurrenceforvridningen og virkningerne for samhandelen. I den forbindelse bemærkede Kommissionen følgende:

—

Selv om foranstaltningen i væsentlig grad bidrager til den regionale udvikling (155 direkte job, ca. 30 indirekte job), har den lige så væsentlige negative virkninger.

| — | Støttemodtagerens relevante produktmarked er grafisk pre-pressudstyr, navnlig CtP-processorer (computer-to-plate (CtP). Kommissionen bemærkede, at støtten skal ydes til en virksomhed, som har en markedsandel på ca. [...] % på det europæiske marked. De nærmeste konkurrenter til Glunz&Jensen i Europa ud fra deres markedsandele er: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgien [...] %, E-graf, Italien [...] %, Haase, Tyskland [...] % and Ovit, Italien [...] %. I lyset af støttemodtagerens markedsstilling finder Kommissionen, at den planlagte foranstaltning kan have stor indvirkning på konkurrencen på det relevante, meget specifikke marked, hvorpå støttemodtageren er aktiv. |
| --- | --- |

—

Støttemodtagerens relevante produktmarked er grafisk pre-pressudstyr, navnlig CtP-processorer (computer-to-plate (CtP). Kommissionen bemærkede, at støtten skal ydes til en virksomhed, som har en markedsandel på ca. [...] % på det europæiske marked. De nærmeste konkurrenter til Glunz&Jensen i Europa ud fra deres markedsandele er: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgien [...] %, E-graf, Italien [...] %, Haase, Tyskland [...] % and Ovit, Italien [...] %. I lyset af støttemodtagerens markedsstilling finder Kommissionen, at den planlagte foranstaltning kan have stor indvirkning på konkurrencen på det relevante, meget specifikke marked, hvorpå støttemodtageren er aktiv.

| — | Derudover vedrører projektet flytning af produktionsaktiviteter og maskiner fra Danmark og Det Forenede Kongerige. Da fabrikken i Thetford i Det Forenede Kongerige kun var en produktionsfacilitet, blev den lukket i slutningen af 2006, efter at produktionen var flyttet til Slovakiet. I henhold til oplysningerne på virksomhedens websted blev 77 ansatte afskediget i Thetford. Den danske virksomhed vil fremover fokusere på salg, kundepleje, forskning og udvikling samt drift af en pilotfabrik. Virksomhedsflytningen har derfor en væsentlig indvirkning på samhandlen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Derudover vedrører projektet flytning af produktionsaktiviteter og maskiner fra Danmark og Det Forenede Kongerige. Da fabrikken i Thetford i Det Forenede Kongerige kun var en produktionsfacilitet, blev den lukket i slutningen af 2006, efter at produktionen var flyttet til Slovakiet. I henhold til oplysningerne på virksomhedens websted blev 77 ansatte afskediget i Thetford. Den danske virksomhed vil fremover fokusere på salg, kundepleje, forskning og udvikling samt drift af en pilotfabrik. Virksomhedsflytningen har derfor en væsentlig indvirkning på samhandlen mellem medlemsstaterne.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DEN SLOVAKISKE REPUBLIK OG INTERESSERDE PARTER

| (19) | Der indkom ingen bemærkninger fra de slovakiske myndigheder eller fra tredjeparter, der kunne bortvejre den tvivl, den formelle undersøgelse rejste. |
| --- | --- |

(19)

Der indkom ingen bemærkninger fra de slovakiske myndigheder eller fra tredjeparter, der kunne bortvejre den tvivl, den formelle undersøgelse rejste.

V.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

V.1.   Foranstaltningens lovlighed

| (20) | Ved at anmelde støtteforanstaltningen med en standstill-klausul, således at den ikke kan gennemføres, før Kommissionen har givet tilladelse hertil, har de slovakiske myndigheder overholdt de proceduremæssige krav i EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(20)

Ved at anmelde støtteforanstaltningen med en standstill-klausul, således at den ikke kan gennemføres, før Kommissionen har givet tilladelse hertil, har de slovakiske myndigheder overholdt de proceduremæssige krav i EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

V.2.   Foranstaltningens karakter af statsstøtte

| (21) | Kommissionen finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte i betydningen i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager, som allerede er anført i beslutningen om at indlede procedure i sagen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte i betydningen i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, af følgende årsager, som allerede er anført i beslutningen om at indlede procedure i sagen.

V.2.1.   Anvendelse af statsmidler

| (22) | Der er tale om statsmidler, da det er planlagt at fritage en virksomhed for at betale selskabsskat. |
| --- | --- |

(22)

Der er tale om statsmidler, da det er planlagt at fritage en virksomhed for at betale selskabsskat.

V.2.2.   Økonomisk fordel

| (23) | Foranstaltningen vil fritage støttemodtageren fra at betale udgifter, som den pågældende skulle betale under normale markedsforhold. Den vil derfor udgøre en fordel for Glunz&Jensen s.r.o. i forhold til andre virksomheder. |
| --- | --- |

(23)

Foranstaltningen vil fritage støttemodtageren fra at betale udgifter, som den pågældende skulle betale under normale markedsforhold. Den vil derfor udgøre en fordel for Glunz&Jensen s.r.o. i forhold til andre virksomheder.

V.2.3.   Selektiv foranstaltning

| (24) | Foranstaltningen er selektiv, da den kun vedrører én virksomhed. |
| --- | --- |

(24)

Foranstaltningen er selektiv, da den kun vedrører én virksomhed.

V.2.4.   Forvridning af konkurrencen og samhandlen

| (25) | Foranstaltningen påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne, da i) støttemodtageren er aktiv i en sektor præget af betydelig samhandel inden for Fællesskabet, og ii) flytningen af aktiviteter fra Danmark og Det Forenede Kongerige har stor indvirkning på handelsstrømmene i sektoren. |
| --- | --- |

(25)

Foranstaltningen påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne, da i) støttemodtageren er aktiv i en sektor præget af betydelig samhandel inden for Fællesskabet, og ii) flytningen af aktiviteter fra Danmark og Det Forenede Kongerige har stor indvirkning på handelsstrømmene i sektoren.

V.3.   Forenelighed

| (26) | For så vidt som foranstaltningen udgør statsstøtte i betydningen i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal dens forenelighed med fællesmarkedet vurderes i lyset af undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3. Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, der vedrører støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder og støtte til visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, finder ikke anvendelse i denne sag. Foranstaltningen kan ikke anses for at udgøre et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller en foranstaltning til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i den slovakiske økonomi som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Foranstaltningen falder heller ikke ind under undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Den har heller ikke til formål at fremme kulturen og bevare kulturarven som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(26)

For så vidt som foranstaltningen udgør statsstøtte i betydningen i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal dens forenelighed med fællesmarkedet vurderes i lyset af undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3. Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, der vedrører støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder og støtte til visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, finder ikke anvendelse i denne sag. Foranstaltningen kan ikke anses for at udgøre et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller en foranstaltning til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i den slovakiske økonomi som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b). Foranstaltningen falder heller ikke ind under undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Den har heller ikke til formål at fremme kulturen og bevare kulturarven som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (27) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), er det tilladt at yde støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Prešov-regionen (i det østlige Slovakiet) er omfattet af denne undtagelse. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), er det tilladt at yde støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Prešov-regionen (i det østlige Slovakiet) er omfattet af denne undtagelse.

| (28) | Kommissionen forklarede i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure årsagerne til (jf. del III i denne beslutning), at den var i tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Da den ingen bemærkninger har modtaget fra Den Slovakiske Republik eller tredjeparter, kan den kun konkludere, at denne tvivl er bekræftet. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen forklarede i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure årsagerne til (jf. del III i denne beslutning), at den var i tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Da den ingen bemærkninger har modtaget fra Den Slovakiske Republik eller tredjeparter, kan den kun konkludere, at denne tvivl er bekræftet.

VI.   KONKLUSION

| (29) | Kommissionen finder, at den foranstaltning, Den Slovakiske Republik har anmeldt (se nr.6-9 ovenfor), ikke er forenelig med fællesmarkedet i medfør af nogen af de undtagelser, der er fastsat i EF-traktaten, og at den ikke kan godkendes. I henhold til de slovakiske myndigheder er støtten endnu ikke blevet ydet, og der er derfor ikke behov for at tilbagesøge den. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen finder, at den foranstaltning, Den Slovakiske Republik har anmeldt (se nr.6-9 ovenfor), ikke er forenelig med fællesmarkedet i medfør af nogen af de undtagelser, der er fastsat i EF-traktaten, og at den ikke kan godkendes. I henhold til de slovakiske myndigheder er støtten endnu ikke blevet ydet, og der er derfor ikke behov for at tilbagesøge den.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den anmeldte skattefritagelse udgør statsstøtte i betydningen i artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten.

Den statsstøtte, Den Slovakiske Republik har planlagt at yde til Glunz&Jensen s.r.o. på 42 mio. SKK (1,15 mio. EUR), er uforenelig med fællesmarkedet.

Støtten må derfor ikke gennemføres.

Artikel 2

Den Slovakiske Republik underretter inden to måneder at regne fra meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Slovakiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 189 af 14.8.2007, s. 2.

1

(2)  Idem.

2

(3)  SK 72/2003 — Den Slovakiske Republik — »Regionalt statsstøttekort for Den Slovakiske Republik«, C(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Den sats, der fandt anvendelse på datoen for anmeldelsen, udtrykt i 2007-værdi og beregnet med en referencesats på 5,62 %.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

(6)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Fortrolige oplysninger.

7

(8)  Oplysninger fra årsberetningen 2005-2006, der kan ses på Glunz&Jensens websted.

8

(9)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  2008 synes at være en trykfejl, støttemodtageren har lavet i støtteansøgningen. I alle andre dokumenter, der er indsendt, angives 2009 som det år, hvor projektet afsluttes.

10

(11)  Punkt 3 i ansøgningen om statsstøtte i form af skattefritagelse.

11

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/43

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 24. juni 2008

om ændring af beslutning 2007/716/EF for så vidt angår visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien

(meddelt under nummer K(2008) 2931)

(EØS-relevant tekst)

(2008/552/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 42,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2007/716/EF (2) er der fastlagt overgangsforanstaltninger vedrørende de strukturelle krav til visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004. Så længe de pågældende virksomheder er i omstillingsfasen, bør produkter med oprindelse i disse virksomheder kun bringes i omsætning på hjemmemarkedet eller anvendes til videre forarbejdning på bulgarske virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2007/716/EF (2) er der fastlagt overgangsforanstaltninger vedrørende de strukturelle krav til visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk i Bulgarien i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004. Så længe de pågældende virksomheder er i omstillingsfasen, bør produkter med oprindelse i disse virksomheder kun bringes i omsætning på hjemmemarkedet eller anvendes til videre forarbejdning på bulgarske virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen.

| (2) | Beslutning 2007/716/EF er blevet ændret ved Kommissionens beslutning 2008/290/EF (3) og 2008/330/EF. |
| --- | --- |

(2)

Beslutning 2007/716/EF er blevet ændret ved Kommissionens beslutning 2008/290/EF (3) og 2008/330/EF.

| (3) | Det fremgår af en officiel erklæring fra den kompetente bulgarske myndighed, at visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk er lukket eller har afsluttet forbedringen af deres anlæg og nu er i fuld overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter. Disse virksomheder bør derfor udgå af listen over virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af en officiel erklæring fra den kompetente bulgarske myndighed, at visse virksomheder i sektorerne for kød og mælk er lukket eller har afsluttet forbedringen af deres anlæg og nu er i fuld overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter. Disse virksomheder bør derfor udgå af listen over virksomheder, der er omfattet af overgangsordningen.

| (4) | Bilaget til beslutning 2007/716/EF bør således ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Bilaget til beslutning 2007/716/EF bør således ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De virksomheder, der er opført i bilaget til denne beslutning, udgår af bilaget til beslutning 2007/716/EF.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33). Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EUT L 289 af 7.11.2007, s. 14. Senest ændret ved beslutning 2008/330/EF (EUT L 114 af 26.4.2008, s. 94).

2

(3)  EUT L 96 af 9.4.2008, s. 35.

3

---

BILAG

Liste over virksomheder, der udgår af bilaget til beslutning 2007/716/EF

Kødforarbejdningsvirksomheder

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Mælkeforarbejdningsvirksomheder

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/45

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 30. juni 2008

om ophævelse af beslutning 2008/377/EF om beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Slovakiet

(meddelt under nummer K(2008) 3223)

(EØS-relevant tekst)

(2008/553/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der har været udbrud af klassisk svinepest i Slovakiet. |
| --- | --- |

(1)

Der har været udbrud af klassisk svinepest i Slovakiet.

| (2) | Kommissionens beslutning 2008/377/EF af 8. maj 2008 om beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Slovakiet (2) blev vedtaget for at styrke de foranstaltninger, Slovakiet havde truffet i henhold til Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2008/377/EF af 8. maj 2008 om beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Slovakiet (2) blev vedtaget for at styrke de foranstaltninger, Slovakiet havde truffet i henhold til Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (3).

| (3) | Det fremgår af oplysningerne fra Slovakiet, at udbruddene af klassisk svinepest i denne medlemsstat er udryddet, og resultaterne af de epidemiologiske undersøgelser viser, at der ikke er sket en yderligere spredning af klassisk svinepest. |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af oplysningerne fra Slovakiet, at udbruddene af klassisk svinepest i denne medlemsstat er udryddet, og resultaterne af de epidemiologiske undersøgelser viser, at der ikke er sket en yderligere spredning af klassisk svinepest.

| (4) | Beslutning 2008/377/EF bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 2008/377/EF bør derfor ophæves.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Beslutning 2008/377/EF ophæves.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EUT L 130 af 20.5.2008, s. 18. Ændret ved beslutning 2008/419/EF (EUT L 147 af 6.6.2008, s. 65).

2

(3)  EFT L 316 af 1.12.2001, s. 5. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2007/729/EF (EUT L 294 af 13.11.2007, s. 26).

3

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN

| 5.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 178/46

---

Budget for 2009 for Europol (1)

(2008/554/RIA)

Europol

| Afsnit
  Kapitel
  Artikel | Beskrivelse | Gennemførelse 2007
  (EUR) | Budget for 2008
  (EUR) | Budget for 2009
  (EUR) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | INDTÆGTER | | | | |
| 10 | Bidrag | | | | |
| 100 | Medlemsstaternes bidrag | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Ud af beløbet for 2009 vil 7 700 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Beløbet indkræves først, når Styrelsesrådet med enstemmighed har truffet afgørelse herom (uanset finansforordningens artikel 38, stk. 1). |
| 101 | Saldo for regnskabsåret t-2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Kapitel 10 i alt | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Andre indtægter | | | | |
| 110 | Renter | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Indtægter fra beskatning af Europols personale | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Diverse | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Kapitel 11 i alt | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Bidrag fra tredjepart | | | | |
| 121 | Projektfinansiering fra Europa-Kommissionen og andre berørte parter | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 321). Denne artikel kan ligeledes omfatte bidrag fra deltagende parter. Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler. |
| 122 | Andre bidrag fra tredjeparter | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 322). Denne artikel kan ligeledes omfatte bidrag fra deltagende parter. Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler. |
| | Kapitel 12 i alt | — | p.m. | p.m. | |
| | AFSNIT 1 I ALT | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | PERSONALE | | | | |
| 20 | Lønudgifter | | | | Se bilag A. Under dette kapitel henhører ligeledes midlertidigt personale ansat via eksterne bureauer under forudsætning af, at dette personale besætter ledige stillinger, samt praktikanter. |
| 200 | Europols personale | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Lokalt ansatte | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Ud af dette beløb vil 650 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 202 | Løntilpasninger | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Kapitel 20 i alt | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Andre personaleudgifter | | | | |
| 210 | Ansættelse | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Uddannelse af Europols personale | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Ud af dette beløb vil 30 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| | Kapitel 21 i alt | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | AFSNIT 2 I ALT | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Ud af dette beløb vil 5 025 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 3 | ANDRE UDGIFTER | | | | |
| 30 | Driftsudgifter | | | | |
| 300 | Møder | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Ud af dette beløb vil 10 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 301 | Oversættelser | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Trykning | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Ud af dette beløb vil 11 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 303 | Rejser | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Ud af dette beløb vil 86 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 304 | Undersøgelser og konsulentbistand (dog ikke ikt) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Ud af dette beløb vil 40 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 305 | Ekspertuddannelse | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Teknisk udstyr | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Tilskud til drift | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Kapitel 30 i alt | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Ud af dette beløb vil 147 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 31 | Generel støtte | | | | |
| 310 | Udgifter i forbindelse med ejendomme | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Ud af dette beløb vil 12 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 311 | Transportmateriel | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentation og offentligt tilgængelige kilder | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Ud af dette beløb vil 1 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 315 | Tilskud | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Ud af dette beløb vil 10 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 316 | Andre indkøb | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Andre driftsudgifter | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Ud af dette beløb vil 25 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 318 | Ny bygning | 269 799 | — | — | Af hensyn til konsekvensen opføres budgettet for den nye bygning fra og med 2008 under de relevante budgetartikler, som de specifikke udgifter vedrører. |
| | Kapitel 31 i alt | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Ud af dette beløb vil 48 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 32 | Udgifter finansieret af tredjepart | | | | |
| 321 | Projektudgifter finansieret af Europa-Kommissionen og andre berørte parter | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 121). Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler. Denne artikel skal dække udgifter i forbindelse med projekter, der finansieres under EU-programmer. |
| 322 | Udgifter finansieret af andre tredjearter | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 122). Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler. |
| | Kapitel 32 i alt | — | p.m. | p.m. | |
| | AFSNIT 3 I ALT | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Ud af dette beløb vil 800 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 4 | ORGANER | | | | |
| 40 | Lønudgifter | | | | Se bilag A. Under dette kapitel henhører ligeledes midlertidigt personale ansat via eksterne bureauer under forudsætning af, at dette personale besætter ledige stillinger, samt praktikanter. |
| 400 | Europols personale | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Lokalt ansatte | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Løntilpasninger | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Kapitel 40 i alt | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Andre driftsudgifter | | | | |
| 410 | Styrelsesrådet | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Ud af dette beløb vil 450 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 411 | Den fælles kontrolinstans | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Ud af dette beløb vil 210 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 412 | Udgifter til klager | — | p.m. | p.m. | Der er over budgettet for 2004 og 2005 opført en fond til udgifter til klager. Fondens beløb (på nuværende tidspunkt 170 000 EUR) tages op til fornyet vurdering hvert år. |
| 413 | Finansinspektør | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Det Fælles Revisionsudvalg | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Taskforcen af Politichefer | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Kapitel 41 i alt | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | AFSNIT 4 I ALT | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Ud af dette beløb vil 660 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 6 | Ikt (inklusive TECS) | | | | |
| 62 | Ikt | | | | |
| 620 | Informationssteknologi | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Ud af dette beløb vil 625 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 621 | Kommunikationsteknologi | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Ud af dette beløb vil 210 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 622 | Konsulentbistand | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Ud af dette beløb vil 80 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 623 | Analyse-, forbindelses-, indeks- og sikkerhedssystemer | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Ud af dette beløb vil 300 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| 624 | Informationssystem | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Kapitel 62 i alt | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | AFSNIT 6 I ALT | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Ud af dette beløb vil 1 215 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C. |
| | INDTÆGTER I ALT FOR DEL A | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | UDGIFTER I ALT FOR DEL A | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | SALDO | 6 035 992 | — | — | |

Afsnit

Kapitel

Artikel

Beskrivelse

Gennemførelse 2007

(EUR)

Budget for 2008

(EUR)

Budget for 2009

(EUR)

Bemærkninger

1

INDTÆGTER

10

Bidrag

100

Medlemsstaternes bidrag

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Ud af beløbet for 2009 vil 7 700 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Beløbet indkræves først, når Styrelsesrådet med enstemmighed har truffet afgørelse herom (uanset finansforordningens artikel 38, stk. 1).

101

Saldo for regnskabsåret t-2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Kapitel 10 i alt

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Andre indtægter

110

Renter

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Indtægter fra beskatning af Europols personale

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Diverse

50 340

100 000

55 000

Kapitel 11 i alt

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Bidrag fra tredjepart

121

Projektfinansiering fra Europa-Kommissionen og andre berørte parter

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 321). Denne artikel kan ligeledes omfatte bidrag fra deltagende parter. Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler.

122

Andre bidrag fra tredjeparter

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 322). Denne artikel kan ligeledes omfatte bidrag fra deltagende parter. Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler.

Kapitel 12 i alt

—

p.m.

p.m.

AFSNIT 1 I ALT

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

PERSONALE

20

Lønudgifter

Se bilag A. Under dette kapitel henhører ligeledes midlertidigt personale ansat via eksterne bureauer under forudsætning af, at dette personale besætter ledige stillinger, samt praktikanter.

200

Europols personale

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Lokalt ansatte

541 421

655 000

1 345 000

Ud af dette beløb vil 650 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

202

Løntilpasninger

—

380 000

395 000

Kapitel 20 i alt

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Andre personaleudgifter

210

Ansættelse

423 037

490 000

520 000

211

Uddannelse af Europols personale

551 851

460 000

720 000

Ud af dette beløb vil 30 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

Kapitel 21 i alt

974 888

950 000

1 240 000

AFSNIT 2 I ALT

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Ud af dette beløb vil 5 025 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

3

ANDRE UDGIFTER

30

Driftsudgifter

300

Møder

650 702

710 000

762 500

Ud af dette beløb vil 10 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

301

Oversættelser

911 112

500 000

669 000

302

Trykning

177 695

160 000

212 000

Ud af dette beløb vil 11 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

303

Rejser

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Ud af dette beløb vil 86 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

304

Undersøgelser og konsulentbistand (dog ikke ikt)

118 089

550 000

429 000

Ud af dette beløb vil 40 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

305

Ekspertuddannelse

50 308

65 000

79 500

306

Teknisk udstyr

23 088

5 000

23 000

307

Tilskud til drift

120 659

150 000

150 000

Kapitel 30 i alt

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Ud af dette beløb vil 147 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

31

Generel støtte

310

Udgifter i forbindelse med ejendomme

889 158

860 000

1 040 000

Ud af dette beløb vil 12 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

311

Transportmateriel

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentation og offentligt tilgængelige kilder

250 618

280 000

300 000

Ud af dette beløb vil 1 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

315

Tilskud

468 298

480 000

545 000

Ud af dette beløb vil 10 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

316

Andre indkøb

42 964

100 000

25 000

317

Andre driftsudgifter

377 873

450 000

465 000

Ud af dette beløb vil 25 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

318

Ny bygning

269 799

—

—

Af hensyn til konsekvensen opføres budgettet for den nye bygning fra og med 2008 under de relevante budgetartikler, som de specifikke udgifter vedrører.

Kapitel 31 i alt

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Ud af dette beløb vil 48 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

32

Udgifter finansieret af tredjepart

321

Projektudgifter finansieret af Europa-Kommissionen og andre berørte parter

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 121). Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler. Denne artikel skal dække udgifter i forbindelse med projekter, der finansieres under EU-programmer.

322

Udgifter finansieret af andre tredjearter

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 122). Europols eget bidrag til projekter finansieres over andre artikler.

Kapitel 32 i alt

—

p.m.

p.m.

AFSNIT 3 I ALT

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Ud af dette beløb vil 800 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

4

ORGANER

40

Lønudgifter

Se bilag A. Under dette kapitel henhører ligeledes midlertidigt personale ansat via eksterne bureauer under forudsætning af, at dette personale besætter ledige stillinger, samt praktikanter.

400

Europols personale

866 391

960 000

1 000 000

401

Lokalt ansatte

—

p.m.

p.m.

402

Løntilpasninger

—

10 000

10 000

Kapitel 40 i alt

866 391

970 000

1 010 000

41

Andre driftsudgifter

410

Styrelsesrådet

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Ud af dette beløb vil 450 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

411

Den fælles kontrolinstans

376 705

600 000

610 000

Ud af dette beløb vil 210 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

412

Udgifter til klager

—

p.m.

p.m.

Der er over budgettet for 2004 og 2005 opført en fond til udgifter til klager. Fondens beløb (på nuværende tidspunkt 170 000 EUR) tages op til fornyet vurdering hvert år.

413

Finansinspektør

7 083

10 000

13 000

414

Det Fælles Revisionsudvalg

35 943

45 000

45 000

415

Taskforcen af Politichefer

42 186

100 000

50 000

Kapitel 41 i alt

2 417 802

2 590 000

3 108 000

AFSNIT 4 I ALT

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Ud af dette beløb vil 660 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

6

Ikt (inklusive TECS)

62

Ikt

620

Informationssteknologi

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Ud af dette beløb vil 625 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

621

Kommunikationsteknologi

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Ud af dette beløb vil 210 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

622

Konsulentbistand

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Ud af dette beløb vil 80 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

623

Analyse-, forbindelses-, indeks- og sikkerhedssystemer

2 729 818

985 000

1 960 000

Ud af dette beløb vil 300 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

624

Informationssystem

551

95 000

50 000

Kapitel 62 i alt

12 620 405

10 625 000

10 675 000

AFSNIT 6 I ALT

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Ud af dette beløb vil 1 215 000 EUR i første omgang ikke blive indkrævet. Se artikel 100 og bilag C.

INDTÆGTER I ALT FOR DEL A

64 977 077

63 921 000

65 408 000

UDGIFTER I ALT FOR DEL A

58 941 085

63 921 000

65 408 000

SALDO

6 035 992

—

—

Værtslandet

| Afsnit
  Kapitel
  Artikel | Beskrivelse | Gennemførelse 2007
  (EUR) | Budget for 2008
  (EUR) | Budget for 2009
  (EUR) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | VÆRTSLANDETS INDTÆGTER | | | | |
| 70 | Bidrag | | | | |
| 700 | Værtslandets bidrag, sikkerhed | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. kapitel 80). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet. |
| 701 | Værtslandets bidrag, ejendomme | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 810). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet. |
| 702 | Saldo for regnskabsåret t-2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Kapitel 70 i alt | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Andre indtægter | | | | |
| 711 | Diverse | — | p.m. | p.m. | |
| | Kapitel 71 i alt | — | p.m. | p.m. | |
| | AFSNIT 7 I ALT | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | VÆRTSLANDETS UDGIFTER | | | | |
| 80 | Sikkerhed | | | | |
| 800 | Udgifter til sikkerhed | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 700). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet. |
| | Kapitel 80 i alt | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Udgifter i forbindelse med ejendomme | | | | |
| 810 | Værtslandets udgifter i forbindelse med ejendomme | — | p.m. | p.m. | Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 701). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet. |
| | Kapitel 81 i alt | — | p.m. | p.m. | |
| | AFSNIT 8 I ALT | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | INDTÆGTER I ALT FOR DEL C | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | UDGIFTER I ALT FOR DEL C | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | SALDO, DEL C | 115 110 | — | — | |
| Anmærkning: På grund af afrunding kan de samlede beløb for 2007 afvige fra summen af enkeltbeløbene. |

Afsnit

Kapitel

Artikel

Beskrivelse

Gennemførelse 2007

(EUR)

Budget for 2008

(EUR)

Budget for 2009

(EUR)

Bemærkninger

7

VÆRTSLANDETS INDTÆGTER

70

Bidrag

700

Værtslandets bidrag, sikkerhed

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. kapitel 80). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet.

701

Værtslandets bidrag, ejendomme

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 810). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet.

702

Saldo for regnskabsåret t-2

266 348

111 128

162 515

Kapitel 70 i alt

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Andre indtægter

711

Diverse

—

p.m.

p.m.

Kapitel 71 i alt

—

p.m.

p.m.

AFSNIT 7 I ALT

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

VÆRTSLANDETS UDGIFTER

80

Sikkerhed

800

Udgifter til sikkerhed

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 700). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet.

Kapitel 80 i alt

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Udgifter i forbindelse med ejendomme

810

Værtslandets udgifter i forbindelse med ejendomme

—

p.m.

p.m.

Uanset Europol-konventionens artikel 35 og finansforordningens artikel 16 kan Styrelsesrådet med enstemmighed og på forslag af direktøren ændre bevillingernes størrelse under forudsætning af, at de samlede indtægter dækker de samlede udgifter (jf. artikel 701). Forslaget fra direktøren skal være i overensstemmelse med en aftale mellem Europol og værtslandet.

Kapitel 81 i alt

—

p.m.

p.m.

AFSNIT 8 I ALT

2 344 890

2 524 000

2 593 000

INDTÆGTER I ALT FOR DEL C

2 460 000

2 524 000

2 593 000

UDGIFTER I ALT FOR DEL C

2 344 890

2 524 000

2 593 000

SALDO, DEL C

115 110

—

—

Anmærkning: På grund af afrunding kan de samlede beløb for 2007 afvige fra summen af enkeltbeløbene.

---

(1)  Vedtaget af Rådet 5.6.2008.

---

BILAG A

Stillingsfortegnelse 2009

Afsnit 2

| Lønklasse | Budget for 2008 | Omfordeling i 2008 | Nye stillinger | Budget for 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| I alt | 425 | — | 11 | 436 |

Lønklasse

Budget for 2008

Omfordeling i 2008

Nye stillinger

Budget for 2009

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

I alt

425

—

11

436

Afsnit 4

| Lønklasse | Budget for 2008 | Omfordeling i 2008 | Nye stillinger | Budget for 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| I alt | 8 | — | — | 8 |

Lønklasse

Budget for 2008

Omfordeling i 2008

Nye stillinger

Budget for 2009

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

I alt

8

—

—

8

Afsnit 2 og afsnit 4 i alt

| Lønklasse | Budget for 2008 | Omfordeling i 2008 | Nye stillinger | Budget for 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt | 433 | — | 11 | 444 |

Lønklasse

Budget for 2008

Omfordeling i 2008

Nye stillinger

Budget for 2009

I alt

433

—

11

444

---

(1)  Stillinger i denne lønramme vil blive besat af lokalt ansatte i henhold til vedtægten.

(2)  Stillinger i denne lønramme vil blive besat af lokalt ansatte i henhold til vedtægten.

---

BILAG B

| | BNI 2007
  Million Euro | BNI-andel 2007 27 medlemsstater
  (%) | BNI-andel 2007 25 medlemsstater
  (%) | Saldo 2007 27 medlemsstat
  (EUR) | 5/12 af saldoen for Rumænien og Bulgarien
  (EUR) | 7/12 af saldoen for Rumæniene og Bulgarien til omfordeling blandt de 25 medlemsstater
  (EUR) | Faktiske omfordeling af 7/12 saldo blandt de 25 medlemsstater
  (EUR) | Korrigeret saldo 2007 alle 27 medlemsstater
  (EUR) | Bidrag 2009 før fradrag 2007
  korrigeret saldo 2007
  (EUR) | Bidrag 2009 efter fradrag
  korrigeret saldo 2007
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a / 116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Østrig | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgien | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulgarien (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Cypern | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Den Tjekkiske Republik | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Danmark | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estland | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Finland | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Frankrig | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Tyskland | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Grækenland | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Ungarn | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Irland | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Italien | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Letland | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Litauen | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luxembourg | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Nederlandene | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Polen | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugal | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Rumænien (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Den Slovakiske Republik | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovenien | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Spanien | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Sverige | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Det Forenede Kongerige | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Tilsammen | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | Saldo 2007 | 6 672 066 |
| Andre indtægter 2009 | 3 050 000 |
| Indtægter i alt | 65 408 000 |
| Anmærkninger: Kilden til BNI-tallene er tabel 3, som anvendes til at fastlægge det samlede EU-budget for 2007, som blev offentliggjort i EUT den 3.8.2007 (EUT L 203, side 37). Enhver afvigelse mellem de BNI-tal, der er anvendt til beregningen ovenfor, og de faktiske BNI-tal for 2007 vil blive korrigeret, når midlerne til budgettet for 2011 indkræves. I tilfælde af at Europol-konventionen erstattes af en rådafgørelse, vil BNI-tallene blive ajourført og korrigeret om nødvendigt, når saldoen for 2008 og 2009 tilbagebetales til medlemsstaterne i 2010. |

BNI 2007

Million Euro

BNI-andel 2007 27 medlemsstater

(%)

BNI-andel 2007 25 medlemsstater

(%)

Saldo 2007 27 medlemsstat

(EUR)

5/12 af saldoen for Rumænien og Bulgarien

(EUR)

7/12 af saldoen for Rumæniene og Bulgarien til omfordeling blandt de 25 medlemsstater

(EUR)

Faktiske omfordeling af 7/12 saldo blandt de 25 medlemsstater

(EUR)

Korrigeret saldo 2007 alle 27 medlemsstater

(EUR)

Bidrag 2009 før fradrag 2007

korrigeret saldo 2007

(EUR)

Bidrag 2009 efter fradrag

korrigeret saldo 2007

(EUR)

a

b = a / 116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Østrig

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgien

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulgarien (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Cypern

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Den Tjekkiske Republik

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Danmark

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estland

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Finland

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Frankrig

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Tyskland

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Grækenland

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Ungarn

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Irland

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Italien

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Letland

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Litauen

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luxembourg

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Nederlandene

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Polen

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugal

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Rumænien (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Den Slovakiske Republik

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovenien

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Spanien

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Sverige

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Det Forenede Kongerige

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Tilsammen

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

Saldo 2007

6 672 066

Andre indtægter 2009

3 050 000

Indtægter i alt

65 408 000

Anmærkninger: Kilden til BNI-tallene er tabel 3, som anvendes til at fastlægge det samlede EU-budget for 2007, som blev offentliggjort i EUT den 3.8.2007 (EUT L 203, side 37). Enhver afvigelse mellem de BNI-tal, der er anvendt til beregningen ovenfor, og de faktiske BNI-tal for 2007 vil blive korrigeret, når midlerne til budgettet for 2011 indkræves. I tilfælde af at Europol-konventionen erstattes af en rådafgørelse, vil BNI-tallene blive ajourført og korrigeret om nødvendigt, når saldoen for 2008 og 2009 tilbagebetales til medlemsstaterne i 2010.

---

(1)  Det skal bemærkes, at da Rumænien og Bulgarien kun delvist bidrog til budgettet for 2007 og dermed saldo for 2007, kan der kun gøres krav på 5/12 i forbindelse med et fradrag for bidragene i 2009. Forskellen på 7/12 hhv. 8 345 EUR for Bulgarien og 34 232 EUR for Rumænien skal omfordeles til de øvrige medlemsstater på grundlag af de korrigerede BNI-tal.

---

BILAG C

Oversigt over de beløb, hvis indkrævning forudsætter Styrelsesrådets enstemmige beslutning

| Pr. afsnit i budgettet |
| --- |
| Afsnit | Beskrivelse | Beløb
  (EUR) |
| 2 | Personale | 5 025 000 |
| 3 | Andre udgifter | 800 000 |
| 4 | Organer | 660 000 |
| 6 | Ikt (inklusive TECS) | 1 215 000 |
| | I alt | 7 700 000 |

Pr. afsnit i budgettet

Afsnit

Beskrivelse

Beløb

(EUR)

2

Personale

5 025 000

3

Andre udgifter

800 000

4

Organer

660 000

6

Ikt (inklusive TECS)

1 215 000

I alt

7 700 000

---

BILAG D

Oversigt over initial og sekundær indkrævning af bidrag budget 2009

| | Bidrag 2009 efter fradrag 2007 af korrigeret saldo 2007
  Euro | Eventuel indkrævning, som vedrører usikkerhedsfaktorer, hvis Styrelsesrådet enstemmigt beslutter dette.
  Euro | Eventuel yderligere indkrævning, som vedrører 10 % af afsnit 2, 3 og 4 af budgettet (dog ikke udkastet til Rådets beslutning og programmet for det nye hovedkvarter), hvis Styrelsesrådet enstemmigt beslutter dette.
  Euro | Initialt beløb, der indkræves i 2009
  Euro |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = kolonne J bilag B | b = 2 540 000 × kolonne b bilag B | c = 5 160 000 × kolonne b, bilag B | d = a – b – c |
| Østrig | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgien | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulgarien (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Cypern | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Den Tjekkiske Republik | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Danmark | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estland | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Finland | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Frankrig | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Tyskland | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Grækenland | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Ungarn | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Irland | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Irland | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Letland | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Litauen | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luxembourg | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Nederlandene | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Polen | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugal | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Rumænien (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Den Slovakiske Republik | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovenien | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Spanien | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Sverige | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Det Forenede Kongerige | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Tilsammen | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

Bidrag 2009 efter fradrag 2007 af korrigeret saldo 2007

Euro

Eventuel indkrævning, som vedrører usikkerhedsfaktorer, hvis Styrelsesrådet enstemmigt beslutter dette.

Euro

Eventuel yderligere indkrævning, som vedrører 10 % af afsnit 2, 3 og 4 af budgettet (dog ikke udkastet til Rådets beslutning og programmet for det nye hovedkvarter), hvis Styrelsesrådet enstemmigt beslutter dette.

Euro

Initialt beløb, der indkræves i 2009

Euro

a = kolonne J bilag B

b = 2 540 000 × kolonne b bilag B

c = 5 160 000 × kolonne b, bilag B

d = a – b – c

Østrig

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgien

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulgarien (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Cypern

70 402

3 214

6 529

60 659

Den Tjekkiske Republik

524 160

23 927

48 608

451 626

Danmark

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estland

59 346

2 709

5 503

51 134

Finland

803 343

36 671

74 497

692 174

Frankrig

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Tyskland

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Grækenland

967 131

44 148

89 686

833 297

Ungarn

417 819

19 073

38 746

360 000

Irland

743 884

33 957

68 984

640 943

Irland

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Letland

79 289

3 619

7 353

68 317

Litauen

116 325

5 310

10 787

100 228

Luxembourg

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Nederlandene

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Polen

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugal

734 855

33 545

68 146

633 164

Rumænien (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Den Slovakiske Republik

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovenien

145 080

6 623

13 454

125 003

Spanien

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Sverige

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Det Forenede Kongerige

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Tilsammen

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Det skal bemærkes, at da Rumænien og Bulgarien kun delvist bidrog til budgettet for 2007 og dermed saldo for 2007, kan der kun gøres krav på 5/12 i forbindelse med et fradrag for bidragene i 2009. Forskellen på 7/12 hhv. 8 345 EUR for Bulgarien og 34 232 EUR for Rumænien skal omfordeles til de øvrige medlemsstater på grundlag af de korrigerede BNI-tal.

---