# Euroopa Liidu L 155/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide13. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 155

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide13. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 525/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 526/2008, 12. juuni 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 527/2008, 12. juuni 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 528/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 529/2008, 12. juuni 2008, milles sätestatakse, et määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames tehtavaid valge suhkru pakkumisi ei võeta vastu | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 530/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse erakorralised meetmed Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate seinerite suhtes | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2008, 12. juuni 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2008, 12. juuni 2008, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 525/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 526/2008, 12. juuni 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 527/2008, 12. juuni 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 528/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 529/2008, 12. juuni 2008, milles sätestatakse, et määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames tehtavaid valge suhkru pakkumisi ei võeta vastu

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 530/2008, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse erakorralised meetmed Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate seinerite suhtes

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2008, 12. juuni 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2008, 12. juuni 2008, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

13

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu ja komisjon |
| | | 2008/438/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu ja komisjoni otsus, 14. mai 2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta | 15 |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/439/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 9. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ dokimaksude kohta Prantsusmaa ülemeredepartemangudes | 17 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/440/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. november 2007, Ühendkuningriigi teatatud WRAP programmi trüki- ja kirjapaberi abikava kohta (registreeritud numbri C 45/05 all)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5421 all)

   (
  1
  ) | 20 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

2008/438/EÜ, Euratom

*

Nõukogu ja komisjoni otsus, 14. mai 2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

15

Nõukogu

2008/439/EÜ

*

Nõukogu otsus, 9. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ dokimaksude kohta Prantsusmaa ülemeredepartemangudes

17

Komisjon

2008/440/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. november 2007, Ühendkuningriigi teatatud WRAP programmi trüki- ja kirjapaberi abikava kohta (registreeritud numbri C 45/05 all)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5421 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5421 all)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 525/2008,

12. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 12. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 71,0 |
| MK | 36,7 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 23,0 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 91,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 50 10 | AR | 110,6 |
| EG | 150,8 |
| TR | 129,5 |
| US | 132,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 128,8 |
| 0808 10 80 | AR | 106,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 94,9 |
| CN | 91,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 108,8 |
| US | 118,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0809 10 00 | TR | 209,9 |
| US | 317,3 |
| ZZ | 263,6 |
| 0809 20 95 | TR | 462,1 |
| US | 378,7 |
| ZZ | 420,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 195,5 |
| US | 200,1 |
| ZZ | 197,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

71,0

MK

36,7

TR

75,8

ZZ

61,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

23,0

TR

98,9

ZZ

91,0

0709 90 70

TR

99,8

ZZ

99,8

0805 50 10

AR

110,6

EG

150,8

TR

129,5

US

132,0

ZA

121,2

ZZ

128,8

0808 10 80

AR

106,5

BR

97,9

CL

94,9

CN

91,5

MK

63,0

NZ

108,8

US

118,9

UY

80,4

ZA

81,2

ZZ

93,7

0809 10 00

TR

209,9

US

317,3

ZZ

263,6

0809 20 95

TR

462,1

US

378,7

ZZ

420,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

195,5

US

200,1

ZZ

197,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 526/2008,

12. juuni 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 512/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 512/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 150, 10.6.2008, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 13. juunist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 21,75 | 15,18 |
| 1701 99 10 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1701 99 90 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

21,75

15,18

1701 99 10 (2)

21,75

9,84

1701 99 90 (2)

21,75

9,84

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 527/2008,

12. juuni 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 13. juunist 2008

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 25,16 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 25,16 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 27,35 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 27,35 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 27,35 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

25,16 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

25,16 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

25,16 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

25,16 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

27,35

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

27,35

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

27,35

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 528/2008,

12. juuni 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 12. juuni 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 12. juuni 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

12. juuni 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 32,350 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 529/2008,

12. juuni 2008,

milles sätestatakse, et määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames tehtavaid valge suhkru pakkumisi ei võeta vastu

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. september 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. september 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõikele 1 ja pärast 11. juuni 2008 lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane otsustada, et kõnealuse osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumisi ei võeta vastu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõikele 1 ja pärast 11. juuni 2008 lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane otsustada, et kõnealuse osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumisi ei võeta vastu.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11. juuni 2008 lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumisi ei võeta vastu määruse (EÜ) nr 1060/2007 artiklis 1 osutatud toote puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 530/2008,

12. juuni 2008,

millega kehtestatakse erakorralised meetmed Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate seinerite suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 40/2008 (millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (2) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida ühenduse kalalaevad tohivad 2008. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 40/2008 (millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (2) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida ühenduse kalalaevad tohivad 2008. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres.

| (2) | Komisjoni 22. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 446/2008, millega kohandatakse 2008. aastal teatavaid hariliku tuuni kvoote vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) artikli 21 lõikele 4, (3) on muudetud hariliku tuuni kogust, mida ühenduse kalalaevad tohivad 2008. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 22. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 446/2008, millega kohandatakse 2008. aastal teatavaid hariliku tuuni kvoote vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) artikli 21 lõikele 4, (3) on muudetud hariliku tuuni kogust, mida ühenduse kalalaevad tohivad 2008. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres.

| (3) | Nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1559/2007, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EÜ) nr 520/2007, (4) on nõutud, et liikmesriigid teataksid komisjonile oma üle 24 meetri pikkustele laevadele eraldatud individuaalsed püügikvoodid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1559/2007, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EÜ) nr 520/2007, (4) on nõutud, et liikmesriigid teataksid komisjonile oma üle 24 meetri pikkustele laevadele eraldatud individuaalsed püügikvoodid.

| (4) | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on ettevaatusele tuginedes tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise abil. |
| --- | --- |

(4)

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on ettevaatusele tuginedes tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise abil.

| (5) | Kui on tõendeid, et vee-elusressursside säilimist ähvardab tõsine oht, võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 7 kehtestada erakorralised meetmed, mis ei kehti kauem kui kuus kuud. |
| --- | --- |

(5)

Kui on tõendeid, et vee-elusressursside säilimist ähvardab tõsine oht, võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 7 kehtestada erakorralised meetmed, mis ei kehti kauem kui kuus kuud.

| (6) | Olemasoleva teabe ja komisjoni inspektorite asjaomastesse liikmesriikidesse toimunud lähetustelt saadud andmete põhjal loetakse Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Malta lipu all sõitvatele või nendes riikides registreeritud seineritele 2007. aastaks eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres ammendatuks 2008. aasta 16. juunil ning Hispaania lipu all sõitvatele või selles riigis registreeritud seineritele eraldatud sama kalavaru püügivõimalused loetakse ammendatuks 2008. aasta 23. juunil. |
| --- | --- |

(6)

Olemasoleva teabe ja komisjoni inspektorite asjaomastesse liikmesriikidesse toimunud lähetustelt saadud andmete põhjal loetakse Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Malta lipu all sõitvatele või nendes riikides registreeritud seineritele 2007. aastaks eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres ammendatuks 2008. aasta 16. juunil ning Hispaania lipu all sõitvatele või selles riigis registreeritud seineritele eraldatud sama kalavaru püügivõimalused loetakse ammendatuks 2008. aasta 23. juunil.

| (7) | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni teaduskomitee (ICCAT) käsitleb laevastiku liigset püügivõimsust peamise tegurina, mis võib põhjustada Ida-Atlandi ja Vahemere hariliku tuuni varude hävimise. Laevastiku liigse püügivõimsusega kaasneb suur oht püüda rohkem kui lubatud. Lisaks sellele on ühe seineri päevane püügisuutlikkus nii suur, et lubatud püüginormid võib saavutada või ületada väga kiiresti. Nimetatud asjaolude tõttu kujutab kõnealuse laevastiku ülepüük endast tõsist ohtu hariliku tuuni varude säilimisele. |
| --- | --- |

(7)

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni teaduskomitee (ICCAT) käsitleb laevastiku liigset püügivõimsust peamise tegurina, mis võib põhjustada Ida-Atlandi ja Vahemere hariliku tuuni varude hävimise. Laevastiku liigse püügivõimsusega kaasneb suur oht püüda rohkem kui lubatud. Lisaks sellele on ühe seineri päevane püügisuutlikkus nii suur, et lubatud püüginormid võib saavutada või ületada väga kiiresti. Nimetatud asjaolude tõttu kujutab kõnealuse laevastiku ülepüük endast tõsist ohtu hariliku tuuni varude säilimisele.

| (8) | Komisjon on hoolikalt jälginud asjakohastes ühenduse eeskirjades sätestatud kõikide nõuete järgimist liikmesriikides 2008. aasta hariliku tuuni püügihooaja jooksul. Komisjoni käsutuses olev ja komisjoni inspektorite kogutud teave näitab, et asjaomased liikmesriigid ei ole taganud määruses (EÜ) nr 1559/2007 sätestatud nõuete täielikku järgimist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hoolikalt jälginud asjakohastes ühenduse eeskirjades sätestatud kõikide nõuete järgimist liikmesriikides 2008. aasta hariliku tuuni püügihooaja jooksul. Komisjoni käsutuses olev ja komisjoni inspektorite kogutud teave näitab, et asjaomased liikmesriigid ei ole taganud määruses (EÜ) nr 1559/2007 sätestatud nõuete täielikku järgimist.

| (9) | Seepärast on vaja, et komisjon keelaks alates 16. juunist 2008 Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Malta lipu all sõitvatel või nendes riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püügi Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres ning alates 23. juunist 2008 Hispaania lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel hariliku tuuni püügi Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on vaja, et komisjon keelaks alates 16. juunist 2008 Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Malta lipu all sõitvatel või nendes riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püügi Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres ning alates 23. juunist 2008 Hispaania lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel hariliku tuuni püügi Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres.

| (10) | Et tugevdada hariliku tuuni varude säilimisele avalduva tõsise ohu ennetamise meetmete tõhusust, peaksid ühenduse ettevõtjad keelama ka Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres seinerite püütud hariliku tuuni lossimise, kasvatamiseks või nuumamiseks sumpadesse paigutamise ja ümberlaadimise, |
| --- | --- |

(10)

Et tugevdada hariliku tuuni varude säilimisele avalduva tõsise ohu ennetamise meetmete tõhusust, peaksid ühenduse ettevõtjad keelama ka Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres seinerite püütud hariliku tuuni lossimise, kasvatamiseks või nuumamiseks sumpadesse paigutamise ja ümberlaadimise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Malta lipu all sõitvatel või nendes riikides registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres alates 16. juunist 2008.

Alates nimetatud kuupäevast keelatakse ka kõnealuste laevade püütud kalavarude pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleandmine või lossimine.

Artikkel 2

Hispaania lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres alates 23. juunist 2008.

Alates nimetatud kuupäevast keelatakse ka kõnealuste laevade püütud kalavarude pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleandmine või lossimine.

Artikkel 3

1.   Alates 16. juunist 2008, arvestades teises lõikes sätestatut, ei luba ühenduse ettevõtjad Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres seinerite püütud harilikku tuuni ühenduse vetes või sadamates lossida, kasvatamiseks või nuumamiseks sumpadesse paigutada ega ümber laadida.

2.   Hispaania lipu all sõitvate või selles riigis registreeritud seinerite Atlandi ookeanis ida pool 45 ° läänepikkust ja Vahemeres püütud harilikku tuuni lubatakse ühenduse vetes või sadamates lossida, kasvatamiseks või nuumamiseks sumpadesse paigutada ja ümber laadida kuni 23. juunini 2008.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 134, 23.5.2008, lk 11.

3

(4)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 8.

4

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 531/2008,

12. juuni 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 13. juuni 2008 kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 27,35 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 27,35 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 27,35 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 27,35 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2735 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

27,35

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

27,35

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

27,35

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

27,35

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2735

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10 juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 532/2008,

12. juuni 2008,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 30. mai 2008 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 478/2008. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 30. mai 2008 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 478/2008. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 478/2008 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 478/2008 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 478/2008 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 140, 30.5.2008, lk 17.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 13. juunist 2008 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 27,35 | 27,35 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

27,35

27,35

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Albaaniasse, Horvaatiasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Serbiasse, Montenegrosse, Kosovosse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Andorrasse, Gibraltari, Ceutasse, Melillasse, Vatikani Linniiki (Püha Tool), Liechtensteini, Livigno ja Campione d’Italia haldusalasse, Helgolandi, Gröönimaale, Fääri saartele ning nendesse Küprose Vabariigi piirkondadesse, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni eksporditavate kaupade suhtes.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/15

---

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,

14. mai 2008,

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

(2008/438/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 kohaselt antud nõukogu heakskiitu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutatud 18. veebruaril 2008 kooskõlas nõukogu otsusega 2008/273/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutatud 18. veebruaril 2008 kooskõlas nõukogu otsusega 2008/273/EÜ. (2)

| (2) | Kuni protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates ühinemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Kuni protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates ühinemise kuupäevast.

| (3) | Protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks sõlmida,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja liikmesriikide nimel heaks.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. (3)

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja annab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel hoiule protokolli artikliga 11 ette nähtud heakskiitmiskirjad. Komisjoni president annab samal ajal kõnealused heakskiitmiskirjad hoiule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Brüssel, 14. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  23. aprill 2008 antud nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 99, 10.4.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 99, 10.4.2008, lk 2.

3

---

Nõukogu

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ dokimaksude kohta Prantsusmaa ülemeredepartemangudes

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2008/439/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2004. aasta otsust 2004/162/EÜ dokimaksude kohta Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ning otsuse 89/688/EMÜ kehtivusaja pikendamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2004/162/EÜ on Prantsuse ametiasutustel lubatud kehtestada dokimaksuvabastusi või -vähendusi toodete suhtes, mis on toodetud Prantsusmaa ülemeredepartemangudes kohapeal ja loetletud selle otsuse lisas. Maksimaalne lubatud maksumäära erinevus on sõltuvalt tootest ja asjaomasest ülemeredepartemangust 10, 20 või 30 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2004/162/EÜ on Prantsuse ametiasutustel lubatud kehtestada dokimaksuvabastusi või -vähendusi toodete suhtes, mis on toodetud Prantsusmaa ülemeredepartemangudes kohapeal ja loetletud selle otsuse lisas. Maksimaalne lubatud maksumäära erinevus on sõltuvalt tootest ja asjaomasest ülemeredepartemangust 10, 20 või 30 protsendipunkti.

| (2) | Kõnealuse otsusega on ette nähtud ajakohastada lisas esitatud toodete loetelusid tulenevalt uue tootmise tekkest ülemeredepartemangudes ning võtta kiireloomulisi meetmeid juhul, kui kohalikku tootmist ohustavad teatavad kaubandustavad. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsusega on ette nähtud ajakohastada lisas esitatud toodete loetelusid tulenevalt uue tootmise tekkest ülemeredepartemangudes ning võtta kiireloomulisi meetmeid juhul, kui kohalikku tootmist ohustavad teatavad kaubandustavad.

| (3) | Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile taotluse ajakohastada uute toodete lisamisega nende toodete loetelusid, mille suhtes võib kohaldada diferentseeritud maksustamist. Prantsuse ametiasutuste taotlust uuriti iga asjaomase toote osas otsusega 2004/162/EÜ kehtestatud tingimusi arvestades. Need uued tooted on tootmistegevuse tulemus, mis toimus Prantsuse Guajaanas alles pärast Prantsuse ametiasutuste 14. märtsi 2003. aasta taotlust, mille alusel võeti vastu otsus 2004/162/EÜ. Neid tooteid ei saanud seetõttu lisada otsuse 2004/162/EÜ lisas esitatud toodete loeteludesse. Seega on täidetud üks kõnealuse otsuse artiklis 3 esitatud kahest alternatiivsest tingimusest. |
| --- | --- |

(3)

Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile taotluse ajakohastada uute toodete lisamisega nende toodete loetelusid, mille suhtes võib kohaldada diferentseeritud maksustamist. Prantsuse ametiasutuste taotlust uuriti iga asjaomase toote osas otsusega 2004/162/EÜ kehtestatud tingimusi arvestades. Need uued tooted on tootmistegevuse tulemus, mis toimus Prantsuse Guajaanas alles pärast Prantsuse ametiasutuste 14. märtsi 2003. aasta taotlust, mille alusel võeti vastu otsus 2004/162/EÜ. Neid tooteid ei saanud seetõttu lisada otsuse 2004/162/EÜ lisas esitatud toodete loeteludesse. Seega on täidetud üks kõnealuse otsuse artiklis 3 esitatud kahest alternatiivsest tingimusest.

| (4) | Seega tuleb nende uute toodete ebasoodsat olukorda võrrelda väljastpoolt pärinevate toodete olukorraga seoses suuremate kuludega, mis tekivad nende toodete valmistamisel ettevõtetes, mille tootmistegevus toimub Prantsuse Guajaanas ja mis on enamasti väga väikesed. Suuremad kulud tulenevad eelkõige kaugusest, rasketest ilmastikuoludest ja kohaliku turu väiksusest. Seega põhjustab kaugus suuri veokulusid ja veole kuluva aja tõttu peab ettevõtjatel olema suuremal hulgal tooraineid ja varuosi, et parandada tootmisel kasutatavaid masinaid. Samuti tingib kohaliku turu väiksus olukorra, kus tootmisvahendid on võrreldes tootmismahtudega üleliia suured. Prantsuse ametiasutused arvestasid välja kohapeal valmistatud toodete iga kategooria ebasoodsa olukorra ulatuse, põhinedes iga kategooria puhul asjaomastel teguritel. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleb nende uute toodete ebasoodsat olukorda võrrelda väljastpoolt pärinevate toodete olukorraga seoses suuremate kuludega, mis tekivad nende toodete valmistamisel ettevõtetes, mille tootmistegevus toimub Prantsuse Guajaanas ja mis on enamasti väga väikesed. Suuremad kulud tulenevad eelkõige kaugusest, rasketest ilmastikuoludest ja kohaliku turu väiksusest. Seega põhjustab kaugus suuri veokulusid ja veole kuluva aja tõttu peab ettevõtjatel olema suuremal hulgal tooraineid ja varuosi, et parandada tootmisel kasutatavaid masinaid. Samuti tingib kohaliku turu väiksus olukorra, kus tootmisvahendid on võrreldes tootmismahtudega üleliia suured. Prantsuse ametiasutused arvestasid välja kohapeal valmistatud toodete iga kategooria ebasoodsa olukorra ulatuse, põhinedes iga kategooria puhul asjaomastel teguritel.

| (5) | 2003. aasta oktoobris asutati uus ettevõte, kes alustas jogurti ja muude piimatoodete, näiteks kohupiima tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0403, mis hõlmab alamrubriike 0403 10 ja 0403 90). Siiski oli esialgse taotluse kuupäevaks, mis eelneb tootmistegevuse alguse kuupäevale, ette nähtud üksnes jogurtitootmine (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0403 10). Ilmneb, et ettevõtte tegevus hõlmab ka rubriigi 0403 90 alla kuuluvaid tooteid. Prantsuse ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal valmistatud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku tootmise ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 0403 90 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(5)

2003. aasta oktoobris asutati uus ettevõte, kes alustas jogurti ja muude piimatoodete, näiteks kohupiima tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0403, mis hõlmab alamrubriike 0403 10 ja 0403 90). Siiski oli esialgse taotluse kuupäevaks, mis eelneb tootmistegevuse alguse kuupäevale, ette nähtud üksnes jogurtitootmine (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0403 10). Ilmneb, et ettevõtte tegevus hõlmab ka rubriigi 0403 90 alla kuuluvaid tooteid. Prantsuse ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal valmistatud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku tootmise ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 0403 90 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (6) | 2005. aasta septembris alustas üks ettevõtja tegevust kohvi röstimise alal. Samal ajal alustati toorkohvi tootmise alast põllumajandustegevust eesmärgiga anda toorainet röstimisega tegelevale ettevõtjale. Nende tegevuste koosmõju peaks lõpuks võimaldama rahuldada üht osa kohvinõudlusest Prantsuse Guajaanas. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal röstitud kohvi omahind rohkem kui 20 % kõrgem väljastpoolt toodud kohvi omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku tootmise ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada röstitud kohv (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0901 21) otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(6)

2005. aasta septembris alustas üks ettevõtja tegevust kohvi röstimise alal. Samal ajal alustati toorkohvi tootmise alast põllumajandustegevust eesmärgiga anda toorainet röstimisega tegelevale ettevõtjale. Nende tegevuste koosmõju peaks lõpuks võimaldama rahuldada üht osa kohvinõudlusest Prantsuse Guajaanas. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal röstitud kohvi omahind rohkem kui 20 % kõrgem väljastpoolt toodud kohvi omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku tootmise ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada röstitud kohv (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 0901 21) otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (7) | 2006. aasta alguses alustas üks ettevõtja šokolaadi ja kakaotoodete valmistamist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 1801, 1802, 1803, 1805 ja 1806). Samal ajal alustati kakaotootmise põllumajandustegevust. Nende tegevuste koosmõju peaks lõpuks võimaldama rahuldada üht osa šokolaadinõudlusest Prantsuse Guajaanas. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal valmistatud šokolaadi ja kakaotoodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 1801, 1802, 1803, 1805 ja 1806 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(7)

2006. aasta alguses alustas üks ettevõtja šokolaadi ja kakaotoodete valmistamist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 1801, 1802, 1803, 1805 ja 1806). Samal ajal alustati kakaotootmise põllumajandustegevust. Nende tegevuste koosmõju peaks lõpuks võimaldama rahuldada üht osa šokolaadinõudlusest Prantsuse Guajaanas. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal valmistatud šokolaadi ja kakaotoodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 1801, 1802, 1803, 1805 ja 1806 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (8) | 2005. aasta septembris asutati ettevõte, kes hakkas arendama maniokikrõpsude, banaanikrõpsude ja röstitud maapähklite tootmistegevust (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 2008 11 ja 2008 99). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 2008 11 ja 2008 99 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(8)

2005. aasta septembris asutati ettevõte, kes hakkas arendama maniokikrõpsude, banaanikrõpsude ja röstitud maapähklite tootmistegevust (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 2008 11 ja 2008 99). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 2008 11 ja 2008 99 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (9) | 2006. aastal asutatud õlletootmisettevõte alustas 2007. aastal õlletootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 2203). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuse kohapeal toodetud õlle omahind enam kui 30 % kõrgem väljastpoolt toodud õlle omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 2203 otsuse 2004/162/EÜ lisa C osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 30 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(9)

2006. aastal asutatud õlletootmisettevõte alustas 2007. aastal õlletootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 2203). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuse kohapeal toodetud õlle omahind enam kui 30 % kõrgem väljastpoolt toodud õlle omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 2203 otsuse 2004/162/EÜ lisa C osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 30 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (10) | Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aasta käigus tegevust, mis kujutas endast riisikestade jääkide kogumist, et valmistada sellest turbasarnast toodet (kütus, allapanu). Selline uus tootmine ei oleks majanduslikult elujõuline, kui väljaspool Prantsuse Guajaanat valmistatud turba (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 2703) suhtes ei kohaldataks Prantsuse Guajaanas diferentseeritud maksustamist. Vaatamata asjaolule, et tegemist on põllumajandusjäätmetest valmistatud tootega, on selle töötlemiskulud Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt sellised, et toode ei saa võistelda Prantsuse Guajaanasse imporditud turbaga, isegi kui võtta arvesse viimase veokulusid. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on selle toote tootmiskulud turba omadest tunduvalt suuremad, sest asjaomane Prantsuse Guajaana ettevõte on väga väike (kuus töötajat) ja selle äritegevus on peaaegu käsitööndusliku iseloomuga, samal ajal kui turvast toodetakse Euroopas tööstuslikult ja Prantsuse Guajaanas kohalikku turbatootmist ei ole. Isegi kui võtta arvesse Euroopast imporditud turba transpordikulusid, on riisikestade baasil toodetud toote omahind endiselt enam kui 20 % turba omast kõrgem. Ilma konkreetsete meetmeteta ei oleks kõnealuse Prantsuse Guajaana ettevõtja tegevus seega majanduslikult elujõuline ning seetõttu on vaja taastada selle konkurentsivõime. Korvamaks kõnealuse uue, turbaga konkureeriva kohaliku toote ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 2703 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. Ehkki see erinevus piirdub turbaga, võimaldab see säilitada kõnealuse kohaliku kütusetootmisega seotud majandustegevust, mille suhtes kohaldatakse maksumäära, mis kehtiks kohapeal toodetud turbale juhul, kui selline tootmine toimuks. |
| --- | --- |

(10)

Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aasta käigus tegevust, mis kujutas endast riisikestade jääkide kogumist, et valmistada sellest turbasarnast toodet (kütus, allapanu). Selline uus tootmine ei oleks majanduslikult elujõuline, kui väljaspool Prantsuse Guajaanat valmistatud turba (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 2703) suhtes ei kohaldataks Prantsuse Guajaanas diferentseeritud maksustamist. Vaatamata asjaolule, et tegemist on põllumajandusjäätmetest valmistatud tootega, on selle töötlemiskulud Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt sellised, et toode ei saa võistelda Prantsuse Guajaanasse imporditud turbaga, isegi kui võtta arvesse viimase veokulusid. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on selle toote tootmiskulud turba omadest tunduvalt suuremad, sest asjaomane Prantsuse Guajaana ettevõte on väga väike (kuus töötajat) ja selle äritegevus on peaaegu käsitööndusliku iseloomuga, samal ajal kui turvast toodetakse Euroopas tööstuslikult ja Prantsuse Guajaanas kohalikku turbatootmist ei ole. Isegi kui võtta arvesse Euroopast imporditud turba transpordikulusid, on riisikestade baasil toodetud toote omahind endiselt enam kui 20 % turba omast kõrgem. Ilma konkreetsete meetmeteta ei oleks kõnealuse Prantsuse Guajaana ettevõtja tegevus seega majanduslikult elujõuline ning seetõttu on vaja taastada selle konkurentsivõime. Korvamaks kõnealuse uue, turbaga konkureeriva kohaliku toote ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 2703 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. Ehkki see erinevus piirdub turbaga, võimaldab see säilitada kõnealuse kohaliku kütusetootmisega seotud majandustegevust, mille suhtes kohaldatakse maksumäära, mis kehtiks kohapeal toodetud turbale juhul, kui selline tootmine toimuks.

| (11) | Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aastal vahtkummist madratsite ja polüstüreenist toodete valmistamist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 3921 11 ja 9404 21). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 3921 11 ja 9404 21 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(11)

Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aastal vahtkummist madratsite ja polüstüreenist toodete valmistamist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 3921 11 ja 9404 21). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 3921 11 ja 9404 21 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (12) | Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aasta käigus PVCst dušikabiinide tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 3922 10). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal toodetud dušikabiinide omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 3922 10 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest. |
| --- | --- |

(12)

Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2005. aasta käigus PVCst dušikabiinide tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriik 3922 10). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kohapeal toodetud dušikabiinide omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriik 3922 10 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest.

| (13) | Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2007. aastal tsingist ja vasest vihmaveetorude tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 ja 7907 00 90). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 ja 7907 00 90 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest, |
| --- | --- |

(13)

Üks Prantsuse Guajaana ettevõtja alustas 2007. aastal tsingist ja vasest vihmaveetorude tootmist (ühise tollitariifistiku nomenklatuuri liigituse alusel rubriigid 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 ja 7907 00 90). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on kõnealuste kohapeal toodetud toodete omahind enam kui 20 % kõrgem samalaadsete väljastpoolt toodud toodete omahinnast. Korvamaks selle uue kohaliku toodangu ebasoodsat olukorda, tuleks Prantsuse Guajaana puhul lisada rubriigid 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 ja 7907 00 90 otsuse 2004/162/EÜ lisa B osasse, mis sisaldab nende kohalike toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada 20 protsendipunkti suurust erinevat maksumäära võrreldes toodetega, mis ei ole pärit Prantsusmaa ülemeredepartemangudest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/162/EÜ lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Luxembourg, 9. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. COTMAN

---

(1)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 64.

1

---

LISA

Otsuse 2004/162/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | B osa punkti 2 lisatakse järgmised tooted:
  „0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 ja 9404 21”. |
| --- | --- |

1.

B osa punkti 2 lisatakse järgmised tooted:

„0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 ja 9404 21”.

| 2. | C osa punkti 2 lisatakse järgmine toode:
  „2203”. |
| --- | --- |

2.

C osa punkti 2 lisatakse järgmine toode:

„2203”.

---

Komisjon

| 13.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/20

---

KOMISJONI OTSUS,

28. november 2007,

Ühendkuningriigi teatatud WRAP programmi trüki- ja kirjapaberi abikava kohta (registreeritud numbri C 45/05 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5421 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/440/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 22. juuli 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis 26. juulil 2005, teavitas Ühendkuningriik komisjoni abikavast, mille eesmärk on suurendada teisesest kiust trüki- ja kirjapaberi tootmise võimsust jäätmete ja ressursside tegevusprogrammi (Waste and Resources Action Programme, WRAP) raames. Teatisele anti registreerimisnumber N 364/05. Komisjon palus esitada täiendavat teavet 9. septembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti numbri D/56952 all. Ühendkuningriik vastas 28 oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. novembril 2005 numbri A/38954 all. |
| --- | --- |

(1)

22. juuli 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis 26. juulil 2005, teavitas Ühendkuningriik komisjoni abikavast, mille eesmärk on suurendada teisesest kiust trüki- ja kirjapaberi tootmise võimsust jäätmete ja ressursside tegevusprogrammi (Waste and Resources Action Programme, WRAP) raames. Teatisele anti registreerimisnumber N 364/05. Komisjon palus esitada täiendavat teavet 9. septembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti numbri D/56952 all. Ühendkuningriik vastas 28 oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. novembril 2005 numbri A/38954 all.

| (2) | 7. detsembril 2005 otsustas komisjon algatada menetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. Vastuseks menetluse algatamise otsusele saatis Ühendkuningriik 24. jaanuaril 2006 oma tähelepanekud. Komisjon sai 10. ja 14. veebruaril märkused ettevõtjalt M-Real, kes on toodab Ühendkuningriigis asuvates ettevõtetes teisest trüki- ja kirjapaberit, ning Ühendkuningriigi paberitööstuse esindusühingult Confederation of Paper Industry (edaspidi „CPI”). Ühendkuningriik vastas kolmandate isikute märkustele 3. mail 2006. 19. märtsil 2007 palus komisjon Ühendkuningriigil esitada lisateavet. Ühendkuningriik vastas 11. mail 2007. 14. juulil 2007 toimus Ühendkuningriigi ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine. Ühendkuningriik esitas lisateavet 21. augustil ning 10. ja 14. septembril 2007. |
| --- | --- |

(2)

7. detsembril 2005 otsustas komisjon algatada menetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. Vastuseks menetluse algatamise otsusele saatis Ühendkuningriik 24. jaanuaril 2006 oma tähelepanekud. Komisjon sai 10. ja 14. veebruaril märkused ettevõtjalt M-Real, kes on toodab Ühendkuningriigis asuvates ettevõtetes teisest trüki- ja kirjapaberit, ning Ühendkuningriigi paberitööstuse esindusühingult Confederation of Paper Industry (edaspidi „CPI”). Ühendkuningriik vastas kolmandate isikute märkustele 3. mail 2006. 19. märtsil 2007 palus komisjon Ühendkuningriigil esitada lisateavet. Ühendkuningriik vastas 11. mail 2007. 14. juulil 2007 toimus Ühendkuningriigi ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine. Ühendkuningriik esitas lisateavet 21. augustil ning 10. ja 14. septembril 2007.

2.   MEETME KIRJELDUS

| (3) | WRAP on Ühendkuningriigi valitsuse ja teiste aktsionäride asutatud äriühing, mille eesmärk on edendada jätkusuutlikku jäätmekäitlust, täpsemalt muuta tõhusamaks teiseste materjalide ja toodete turgu. Selle peamine eesmärk on suurendada kõnealuste turgude toimimise tõhusust teiseste materjalide ja toodete nõudluse stimuleerimise kaudu, mis omakorda parandaks nende materjalide ja toodete kogumise majanduslikku tasuvust. Kuigi WRAPi kontrollivad valitsusasutused ja ta viib ellu valitsusasutuste poliitikat, on tal eraettevõtte staatus. WRAPi aktsionäride hulgas on mitme niisuguse tööstusvaldkonna esindajaid, kellel on teatavaid huve jäätmekäitluse valdkonnas, sealhulgas CPI, Chartered Institute of Waste Management ja mittetulundusühingu Wastewatch ning kohalike ja Briti valitsusasutuste esindajaid. |
| --- | --- |

(3)

WRAP on Ühendkuningriigi valitsuse ja teiste aktsionäride asutatud äriühing, mille eesmärk on edendada jätkusuutlikku jäätmekäitlust, täpsemalt muuta tõhusamaks teiseste materjalide ja toodete turgu. Selle peamine eesmärk on suurendada kõnealuste turgude toimimise tõhusust teiseste materjalide ja toodete nõudluse stimuleerimise kaudu, mis omakorda parandaks nende materjalide ja toodete kogumise majanduslikku tasuvust. Kuigi WRAPi kontrollivad valitsusasutused ja ta viib ellu valitsusasutuste poliitikat, on tal eraettevõtte staatus. WRAPi aktsionäride hulgas on mitme niisuguse tööstusvaldkonna esindajaid, kellel on teatavaid huve jäätmekäitluse valdkonnas, sealhulgas CPI, Chartered Institute of Waste Management ja mittetulundusühingu Wastewatch ning kohalike ja Briti valitsusasutuste esindajaid.

| (4) | Abikava eesmärk on suurendada büroodest ja ettevõtetest trüki- ja kirjapaberi kogumist ja selle ringlusse võtmist, tõstes taaskasutusvõimsust koos kohustusega koguda rohkem vanapaberit. Ühendkuningriik eeldab, et taaskasutusvõimsuse suurenemine koos abisaaja juriidilise kohustusega koguda rohkem vanapaberit võimaldab suurendada kogutava kasutatud trüki- ja kirjapaberi kogust. Ühendkuningriigi ametiasutuste määratluse kohaselt kuuluvad trüki- ja kirjapaberi hulka järgmised puiduvabad paberid: trükiste jaoks ette nähtud paber, koopia- ja printeripaber ning ajalehepaber. Ühendkuningriigi abikava ei hõlma muud tüüpi puiduvaba paberit, näiteks pehme paber, ega puidust valmistatud paberit. Tehnilise keerukuse, prügilas ladustamise madala hinna ja hindade kõikumise tõttu jääb praegu uuesti ringlusse võtmiseks kogumata ja sortimata enamus ettevõtetes ja büroodes kasutatud paberist. CPI statistika kohaselt koguti 2006. aastal Ühendkuningriigis umbes 10 % trüki- ja kirjapaberist. (2) |
| --- | --- |

(4)

Abikava eesmärk on suurendada büroodest ja ettevõtetest trüki- ja kirjapaberi kogumist ja selle ringlusse võtmist, tõstes taaskasutusvõimsust koos kohustusega koguda rohkem vanapaberit. Ühendkuningriik eeldab, et taaskasutusvõimsuse suurenemine koos abisaaja juriidilise kohustusega koguda rohkem vanapaberit võimaldab suurendada kogutava kasutatud trüki- ja kirjapaberi kogust. Ühendkuningriigi ametiasutuste määratluse kohaselt kuuluvad trüki- ja kirjapaberi hulka järgmised puiduvabad paberid: trükiste jaoks ette nähtud paber, koopia- ja printeripaber ning ajalehepaber. Ühendkuningriigi abikava ei hõlma muud tüüpi puiduvaba paberit, näiteks pehme paber, ega puidust valmistatud paberit. Tehnilise keerukuse, prügilas ladustamise madala hinna ja hindade kõikumise tõttu jääb praegu uuesti ringlusse võtmiseks kogumata ja sortimata enamus ettevõtetes ja büroodes kasutatud paberist. CPI statistika kohaselt koguti 2006. aastal Ühendkuningriigis umbes 10 % trüki- ja kirjapaberist. (2)

| (5) | WRAP kavatseb saavutada eesmärke sel teel, et pakub paberivalmistajatele toetust, et nad suurendaksid oma suutlikkust töödelda ümber büroode ja ettevõtete kasutatud trüki- ja kirjapaberit. Meetme eelarve on vahemikus 6 kuni 20 miljonit Suurbritannia naelsterlingit (umbes 8,6 kuni 28,6 miljonit eurot). Eelarve on ette nähtud kuni 31. märtsini 2011. Eeldatakse, et abi kasutab kaks kuni kümme paberitootjat. Abi rahastatakse keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi üldeelarvest. |
| --- | --- |

(5)

WRAP kavatseb saavutada eesmärke sel teel, et pakub paberivalmistajatele toetust, et nad suurendaksid oma suutlikkust töödelda ümber büroode ja ettevõtete kasutatud trüki- ja kirjapaberit. Meetme eelarve on vahemikus 6 kuni 20 miljonit Suurbritannia naelsterlingit (umbes 8,6 kuni 28,6 miljonit eurot). Eelarve on ette nähtud kuni 31. märtsini 2011. Eeldatakse, et abi kasutab kaks kuni kümme paberitootjat. Abi rahastatakse keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi üldeelarvest.

| (6) | Abi andmiseks kasutatakse pakkumismenetlust, mille eeskujuks on ELi avalike hangete menetlus. Järgmised tingimused on eriti olulised. |
| --- | --- |

(6)

Abi andmiseks kasutatakse pakkumismenetlust, mille eeskujuks on ELi avalike hangete menetlus. Järgmised tingimused on eriti olulised.

| (7) | Edukad on need pakkujad, kes koguvad trüki- ja kirjapaberit eelkõige büroodest ja ettevõtetest. Pakkumiskutses sõnastatakse see järgmiselt: „Tooraineks tuleb kasutada vähemalt (eelistuse järjekorras):






  — | büroodest või muudest üksustest, v.a kodumajapidamistest pärinevat toorainet, mida seni ei ole ringlussevõtmiseks kogutud; |
| --- | --- | --- |

(7)

Edukad on need pakkujad, kes koguvad trüki- ja kirjapaberit eelkõige büroodest ja ettevõtetest. Pakkumiskutses sõnastatakse see järgmiselt: „Tooraineks tuleb kasutada vähemalt (eelistuse järjekorras):

—

büroodest või muudest üksustest, v.a kodumajapidamistest pärinevat toorainet, mida seni ei ole ringlussevõtmiseks kogutud;

| — | kohalikest omavalitsusest pärinevat toorainet, mida seni ei ole ringlussevõtmiseks kogutud; |
| --- | --- |

—

kohalikest omavalitsusest pärinevat toorainet, mida seni ei ole ringlussevõtmiseks kogutud;

| — | juba kogutavat toorainet.” |
| --- | --- |

—

juba kogutavat toorainet.”

Lisaks peab vähemalt pool kasutatavast vanapaberist pärinema büroodest ja ettevõtetest ning pool vanapaberist peab olema niisugune, mida seni ei ole ringlussevõtmiseks kogutud.

| (8) | Ühendkuningriigi ametiasutused eeldavad, et kui eelistatakse kogumist büroodest ja ettevõtetest, siis on väga tõenäoline, et edu ei saavuta need pakkumised, mis sisaldavad suurel määral kodumajapidamistes tekkinud vanapaberit või juba kogutavat vanapaberit, ning edukad pakkumised hõlmavad büroodest ja/või ettevõtetest pärit kasutatud puiduvaba trüki- ja kirjapaberit. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi ametiasutused eeldavad, et kui eelistatakse kogumist büroodest ja ettevõtetest, siis on väga tõenäoline, et edu ei saavuta need pakkumised, mis sisaldavad suurel määral kodumajapidamistes tekkinud vanapaberit või juba kogutavat vanapaberit, ning edukad pakkumised hõlmavad büroodest ja/või ettevõtetest pärit kasutatud puiduvaba trüki- ja kirjapaberit.

| (9) | Kuigi igale abisaajale antava abi lõplik osatähtsus sõltub pakkumisest, on abi suurim osatähtsus suurettevõtete puhul 30 % ja VKEde puhul 40 %. Osatähtsust võib suurendada 5 % võrra, kui abisaaja asub artikli 87 lõike 3 punkti c kohases toetust saavas piirkonnas ning 10 % võrra, kui abisaaja asub artikli 87 lõike 3 punkti a kohases toetust saavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi igale abisaajale antava abi lõplik osatähtsus sõltub pakkumisest, on abi suurim osatähtsus suurettevõtete puhul 30 % ja VKEde puhul 40 %. Osatähtsust võib suurendada 5 % võrra, kui abisaaja asub artikli 87 lõike 3 punkti c kohases toetust saavas piirkonnas ning 10 % võrra, kui abisaaja asub artikli 87 lõike 3 punkti a kohases toetust saavas piirkonnas.

| (10) | Juhtudel, mille puhul ilma abita jääks investeering üldse tegemata või kui osa investeeringust või kogu investeering tehakse uuenduslikku tehnoloogiasse, kasutab Ühendkuningriik sobivat võrdlusalust. Abikõlblikud kulud arvutatakse nii, et neist võetakse maha tootmisvõimsuse kasvust saadud kasu, investeeringu esimese viie aasta jooksul kokkuhoitud kulud ja sama viieaastase ajavahemiku jooksul lisaks toodetud kõrvaltooted. |
| --- | --- |

(10)

Juhtudel, mille puhul ilma abita jääks investeering üldse tegemata või kui osa investeeringust või kogu investeering tehakse uuenduslikku tehnoloogiasse, kasutab Ühendkuningriik sobivat võrdlusalust. Abikõlblikud kulud arvutatakse nii, et neist võetakse maha tootmisvõimsuse kasvust saadud kasu, investeeringu esimese viie aasta jooksul kokkuhoitud kulud ja sama viieaastase ajavahemiku jooksul lisaks toodetud kõrvaltooted.

| (11) | Kui abi antakse näiteks investeerimiseks uude trüki- ja kirjapaberi vabrikusse, siis vastavalt ühenduse suunistele keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „keskkonnasuunised”) on abikõlblikud kulud uude vabrikusse tehtava investeeringu kulud, millest lahutatakse sellega võrreldava tavalist tehnoloogiat kasutava trüki- ja kirjapaberi vabriku kulud. Kui aga tegemist on projektiga, mille raames rajatakse täiendav värviärastustsehh lisaks juba olemasolevatele värviärastustsehhidele või mille eesmärk on lisada tavalist tootmisvõimsust, kuid abikava tingimustele vastamise huvides lepitakse kokku rajada veel üks värviärastustsehh, siis on keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike täiendavate investeeringute kulud üksnes täiendavate värviärastustehhide ehitamise kulud. |
| --- | --- |

(11)

Kui abi antakse näiteks investeerimiseks uude trüki- ja kirjapaberi vabrikusse, siis vastavalt ühenduse suunistele keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „keskkonnasuunised”) on abikõlblikud kulud uude vabrikusse tehtava investeeringu kulud, millest lahutatakse sellega võrreldava tavalist tehnoloogiat kasutava trüki- ja kirjapaberi vabriku kulud. Kui aga tegemist on projektiga, mille raames rajatakse täiendav värviärastustsehh lisaks juba olemasolevatele värviärastustsehhidele või mille eesmärk on lisada tavalist tootmisvõimsust, kuid abikava tingimustele vastamise huvides lepitakse kokku rajada veel üks värviärastustsehh, siis on keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike täiendavate investeeringute kulud üksnes täiendavate värviärastustehhide ehitamise kulud.

| (12) | Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad esitama komisjonile igal aastal aruande. Aruandes kirjeldatakse iga toetusesaaja suhtes kasutatavat võrdlusalust, mille kohaselt lahutatakse vastavalt keskkonnasuuniste punktis 37 esitatud põhimõttele abikõlblikest kuludest selliste tehniliselt võrreldavate investeeringute kulud, mille abil ei suudeta saavutada samasugust keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad esitama komisjonile igal aastal aruande. Aruandes kirjeldatakse iga toetusesaaja suhtes kasutatavat võrdlusalust, mille kohaselt lahutatakse vastavalt keskkonnasuuniste punktis 37 esitatud põhimõttele abikõlblikest kuludest selliste tehniliselt võrreldavate investeeringute kulud, mille abil ei suudeta saavutada samasugust keskkonnakaitse taset.

| (13) | Ühendkuningriik toetab vaid niisuguseid investeeringuid puiduvabast vanapaberist trüki- ja kirjapaberi tootmiseks, millega arendatakse tehnoloogiat. See tähendab, et projektides tuleb ette näha vabrikutes ja tootmisprotsessis niisuguse uue tehnoloogia juurutamine, mille katsetamine või eeskuju aitab lahendada puiduvaba vanapaberi värviärastusprobleemi, mis on oluline tehniline takistus trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmisel. Kõige olulisem on tõeliselt tõhusa värviärastusprotsessi väljatöötamine, kuna trüki- ja kirjapaberi kasutajatel on trükitöödeks vaja puhast valget paberit. Ühendkuningriigi teate kohaselt kasutatakse järgmisi kontoripaberile trükkimise tehnikaid:
  Kontoripaberile trükkimise tehnikad (4)







  Kontoripaber | Trükkimistehnika |
| --- | --- | --- |
| Koopiapaber, printeripaber | Kserograafia (laserprint), tavaliselt must-valge
  Tindipritstehnika, eeskätt värvilisteks printimis- ja kopeerimistöödeks |
| Kirjad, plangid jms | Järelkuumutamisega ofset-tehnoloogia
  Poognatrükk
  Kserograafia
  Tindipritstehnika |

(13)

Ühendkuningriik toetab vaid niisuguseid investeeringuid puiduvabast vanapaberist trüki- ja kirjapaberi tootmiseks, millega arendatakse tehnoloogiat. See tähendab, et projektides tuleb ette näha vabrikutes ja tootmisprotsessis niisuguse uue tehnoloogia juurutamine, mille katsetamine või eeskuju aitab lahendada puiduvaba vanapaberi värviärastusprobleemi, mis on oluline tehniline takistus trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmisel. Kõige olulisem on tõeliselt tõhusa värviärastusprotsessi väljatöötamine, kuna trüki- ja kirjapaberi kasutajatel on trükitöödeks vaja puhast valget paberit. Ühendkuningriigi teate kohaselt kasutatakse järgmisi kontoripaberile trükkimise tehnikaid:

Kontoripaberile trükkimise tehnikad (4)

Kontoripaber

Trükkimistehnika

Koopiapaber, printeripaber

Kserograafia (laserprint), tavaliselt must-valge

Tindipritstehnika, eeskätt värvilisteks printimis- ja kopeerimistöödeks

Kirjad, plangid jms

Järelkuumutamisega ofset-tehnoloogia

Poognatrükk

Kserograafia

Tindipritstehnika

| (14) | Printimistehnikaid, mille puhul praegu ei ole võimalik tõhusalt ja keskkonnasäästlikult teostada värviärastust, kasutatakse väga laialdaselt ja nende kasutamine suureneb kiiresti. (5) Kasutatakse veel põhinevaid tinte, mille hulka kuuluvad kõik tindipritstehnika puhul kasutatavad toonertindid, paljud tahked toonerid ning esimese põlvkonna vedelad toonertindid. 10–100 μm suurusi osakesi sisaldavaid tinte saab põhimõtteliselt ärastada, kuid selle protsessi tõhusus väheneb oluliselt nimetatud vahemiku kummaski otsas. (6) Hiljuti läbiviidud uuringud on näidanud, et kui kogutud vanapaber sisaldab vaid 10 % niisugust paberit, millel on kasutatud pigmendil põhineva musta tindipritsprinteri tinti, muutub tindiärastamine võimatuks terve paberikoguse puhul ja seetõttu ei saa seda kasutada trüki- ja kirjapaberi tootmiseks. (7) |
| --- | --- |

(14)

Printimistehnikaid, mille puhul praegu ei ole võimalik tõhusalt ja keskkonnasäästlikult teostada värviärastust, kasutatakse väga laialdaselt ja nende kasutamine suureneb kiiresti. (5) Kasutatakse veel põhinevaid tinte, mille hulka kuuluvad kõik tindipritstehnika puhul kasutatavad toonertindid, paljud tahked toonerid ning esimese põlvkonna vedelad toonertindid. 10–100 μm suurusi osakesi sisaldavaid tinte saab põhimõtteliselt ärastada, kuid selle protsessi tõhusus väheneb oluliselt nimetatud vahemiku kummaski otsas. (6) Hiljuti läbiviidud uuringud on näidanud, et kui kogutud vanapaber sisaldab vaid 10 % niisugust paberit, millel on kasutatud pigmendil põhineva musta tindipritsprinteri tinti, muutub tindiärastamine võimatuks terve paberikoguse puhul ja seetõttu ei saa seda kasutada trüki- ja kirjapaberi tootmiseks. (7)

| (15) | Ettevõtjad, kes toodavad paberit kasutatud trüki- ja kirjapaberist, näiteks M-Real, hangivad vanapaberit kitsalt ettevõtjate ringilt, näiteks trükiettevõtjatelt, kelle paberi kvaliteeti võib usaldada, kuna nad kasutavad peaasjalikult tinti, mida on võimalik suhteliselt lihtsalt ärastada. Büroodest kogutud mitmesugune vanapaber, mida peetakse silmas pakkumises, sisaldab oluliselt tindipritsi- ja toonertinti, mille ärastuse tehnoloogiat ei ole veel välja töötatud. (8) |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtjad, kes toodavad paberit kasutatud trüki- ja kirjapaberist, näiteks M-Real, hangivad vanapaberit kitsalt ettevõtjate ringilt, näiteks trükiettevõtjatelt, kelle paberi kvaliteeti võib usaldada, kuna nad kasutavad peaasjalikult tinti, mida on võimalik suhteliselt lihtsalt ärastada. Büroodest kogutud mitmesugune vanapaber, mida peetakse silmas pakkumises, sisaldab oluliselt tindipritsi- ja toonertinti, mille ärastuse tehnoloogiat ei ole veel välja töötatud. (8)

| (16) | Lisaks kitsalt tehnilistele lahendustele peab edukas pakkuja tõendama, et ta kavatseb kasutada tehnoloogiat ja/või protsesse, mis on praegu olemasolevatest ja kasutatavatest „majanduslikult tulusatest ja seetõttu üldkasutatavatest” täiuslikumad. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks kitsalt tehnilistele lahendustele peab edukas pakkuja tõendama, et ta kavatseb kasutada tehnoloogiat ja/või protsesse, mis on praegu olemasolevatest ja kasutatavatest „majanduslikult tulusatest ja seetõttu üldkasutatavatest” täiuslikumad.

| (17) | Kooskõlas keskkonnasuuniste lõikega 76 kohustuvad Ühendkuningriigi ametiasutused teatama komisjonile igast abikava raames antavast üksikabist, mille abikõlblikud kulud on üle 25 miljoni euro ja mille puhul brutotoetusekvivalent on suurem kui 5 miljonit eurot, ning mitte andma abi ilma komisjoni loata. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas keskkonnasuuniste lõikega 76 kohustuvad Ühendkuningriigi ametiasutused teatama komisjonile igast abikava raames antavast üksikabist, mille abikõlblikud kulud on üle 25 miljoni euro ja mille puhul brutotoetusekvivalent on suurem kui 5 miljonit eurot, ning mitte andma abi ilma komisjoni loata.

| (18) | Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad kohandama abikava vastavalt uutele keskkonnasuunistele, kui need jõustuvad, ning teavitama komisjoni sel otstarbel võetavatest meetmetest. |
| --- | --- |

(18)

Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad kohandama abikava vastavalt uutele keskkonnasuunistele, kui need jõustuvad, ning teavitama komisjoni sel otstarbel võetavatest meetmetest.

3.   ARTIKLI 88 LÕIKES 2 ETTENÄHTUD MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (19) | Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise otsuses esitas komisjon abikava ühisturuga kokkusobivuse kohta järgmised kahtlused. |
| --- | --- |

(19)

Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise otsuses esitas komisjon abikava ühisturuga kokkusobivuse kohta järgmised kahtlused.

| (20) | Komisjon kahtles Ühendkuningriigi ametiasutuste väites, et ühenduses kasutatakse trüki- ja kirjapaberi tootmiseks vähe teisest materjali, ning et teisese kiu kasutamine arendab ühenduses kasutatavat tehnoloogiat. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon kahtles Ühendkuningriigi ametiasutuste väites, et ühenduses kasutatakse trüki- ja kirjapaberi tootmiseks vähe teisest materjali, ning et teisese kiu kasutamine arendab ühenduses kasutatavat tehnoloogiat.

| (21) | Komisjonil oli kahtlusi küsimuses, kas vanapaberi kogumise nõudluse suurendamiseks tuleb suurendada Ühendkuningriigi paberitootmise võimsust. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonil oli kahtlusi küsimuses, kas vanapaberi kogumise nõudluse suurendamiseks tuleb suurendada Ühendkuningriigi paberitootmise võimsust.

| (22) | Komisjon kahtles, kas meetme eesmärk on suurendada olulisel määral keskkonnasäästlikkust, kuna trüki- ja kirjapaberit saab kasutada ka paljude teiste toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kahtles, kas meetme eesmärk on suurendada olulisel määral keskkonnasäästlikkust, kuna trüki- ja kirjapaberit saab kasutada ka paljude teiste toodete tootmiseks.

| (23) | Komisjonil oli kahtlusi Ühendkuningriigi esitatud abikõlblike kulude arvutamise meetodi suhtes. Esialgu esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused meetodi, mille kohaselt oleksid juhul, kui investeering oleks ilma abi saamata jäänud tegemata, kõik investeeringukulud abikõlblikud. Seetõttu arvestataks ka neid võrdlusalusena kasutatava investeeringu kulusid, mille tulemusel luuakse küll samasugune tootmisvõimsus, kuid mis ei taga samaväärset keskkonnasäästlikkust. Komisjon oli seisukohal, et kui võrdlusalusena kasutatavaid investeeringuid arvesse ei võeta, on kuluarvutused ebaproportsionaalsed ega vasta keskkonnasuuniste punktile 37. |
| --- | --- |

(23)

Komisjonil oli kahtlusi Ühendkuningriigi esitatud abikõlblike kulude arvutamise meetodi suhtes. Esialgu esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused meetodi, mille kohaselt oleksid juhul, kui investeering oleks ilma abi saamata jäänud tegemata, kõik investeeringukulud abikõlblikud. Seetõttu arvestataks ka neid võrdlusalusena kasutatava investeeringu kulusid, mille tulemusel luuakse küll samasugune tootmisvõimsus, kuid mis ei taga samaväärset keskkonnasäästlikkust. Komisjon oli seisukohal, et kui võrdlusalusena kasutatavaid investeeringuid arvesse ei võeta, on kuluarvutused ebaproportsionaalsed ega vasta keskkonnasuuniste punktile 37.

| (24) | Komisjon kahtles ka selles, kas Ühendkuningriigi kavandatav meede on eesmärgi saavutamiseks kõige vähem konkurentsimoonutusi põhjustav vahend. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon kahtles ka selles, kas Ühendkuningriigi kavandatav meede on eesmärgi saavutamiseks kõige vähem konkurentsimoonutusi põhjustav vahend.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (25) | M-Real ja CPI väitsid, et Ühendkuningriigi esitatud abikava aitab kaasa innovatsioonile, kuid ei põhjendanud seda üksikasjalikult. CPI rõhutas meetme keskkonnasäästlikkust ja kinnitas, et abikava ei põhjusta konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(25)

M-Real ja CPI väitsid, et Ühendkuningriigi esitatud abikava aitab kaasa innovatsioonile, kuid ei põhjendanud seda üksikasjalikult. CPI rõhutas meetme keskkonnasäästlikkust ja kinnitas, et abikava ei põhjusta konkurentsimoonutusi.

5.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (26) | Pärast menetluse algatamist võttis Ühendkuningriik komisjoni esialgsete kahtluste hajutamiseks täiendavaid kohustusi seoses abikava rakendamisega (vt 2. jagu) ning esitas lisateavet ja põhjendusi. Ta esitas teaduslikku ja statistilist teavet trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmise praegu kasutatava tehnoloogia kohta. |
| --- | --- |

(26)

Pärast menetluse algatamist võttis Ühendkuningriik komisjoni esialgsete kahtluste hajutamiseks täiendavaid kohustusi seoses abikava rakendamisega (vt 2. jagu) ning esitas lisateavet ja põhjendusi. Ta esitas teaduslikku ja statistilist teavet trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmise praegu kasutatava tehnoloogia kohta.

| (27) | Keskkonnasäästlikkuse küsimuses väitis Ühendkuningriik, et vana trüki- ja kirjapaberi kasutamine uue trüki- ja kirjapaberi tootmiseks on tõhusam kui toota sellest pehmet paberit või kasutada seda kütusena energia tootmisel. Peale selle ei piisa olemasolevast infrastruktuurist ega vana trüki- ja kirjapaberi kasutamise viisidest lisanduva vana trüki- ja kirjapaberi koguse ärakasutamiseks. Eeldatavasti teravneb probleem veelgi, kuna trüki- ja kirjapaberi kasutamine suureneb ning selle tagajärjel tekib veelgi rohkem vana trüki- ja kirjapaberit. Seetõttu arvavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et vana trüki- ja kirjapaberi uute kasutusviiside loomine aitab vähendada vanapaberi ladustamist prügilates ja vähetõhusat kasutamist (näiteks kütusena). |
| --- | --- |

(27)

Keskkonnasäästlikkuse küsimuses väitis Ühendkuningriik, et vana trüki- ja kirjapaberi kasutamine uue trüki- ja kirjapaberi tootmiseks on tõhusam kui toota sellest pehmet paberit või kasutada seda kütusena energia tootmisel. Peale selle ei piisa olemasolevast infrastruktuurist ega vana trüki- ja kirjapaberi kasutamise viisidest lisanduva vana trüki- ja kirjapaberi koguse ärakasutamiseks. Eeldatavasti teravneb probleem veelgi, kuna trüki- ja kirjapaberi kasutamine suureneb ning selle tagajärjel tekib veelgi rohkem vana trüki- ja kirjapaberit. Seetõttu arvavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et vana trüki- ja kirjapaberi uute kasutusviiside loomine aitab vähendada vanapaberi ladustamist prügilates ja vähetõhusat kasutamist (näiteks kütusena).

| (28) | Ühendkuningriigi väitel on turutõrge tekkinud põhjusel, et aina suurenevale trüki- ja kirjapaberi jäätmete hulgale ei leidu jätkusuutlikke kasutusvõimalusi, ning see ongi abikava esitamise peamine põhjendus. Turutõrke lahendamiseks ja keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks on seetõttu kõige parem otseselt soodustada vanapaberi ringlusse võtmise võimsuse suurendamist. |
| --- | --- |

(28)

Ühendkuningriigi väitel on turutõrge tekkinud põhjusel, et aina suurenevale trüki- ja kirjapaberi jäätmete hulgale ei leidu jätkusuutlikke kasutusvõimalusi, ning see ongi abikava esitamise peamine põhjendus. Turutõrke lahendamiseks ja keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks on seetõttu kõige parem otseselt soodustada vanapaberi ringlusse võtmise võimsuse suurendamist.

6.   MEETME HINDAMINE

6.1.   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abi olemasolu

| (29) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(29)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (30) | Käesoleval juhul rahastatakse meedet WRAP programmi raames riigi vahenditest. Abi võib anda teatavatele konkreetsetele abisaajatele. Valiku tegemine konkureerivate pakkumiste vahel tagab, et toetussumma on võimalikult väike, kuid sellest hoolimata on tegemist abiga. Meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest sellega kaetakse oluline osa investeerimiskuludest ja abisaajal on seega võimalik alandada trüki- ja kirjapaberi hinda. Meede mõjutab nii uue paberi turgu kui ka paberitööstuses nõutava väärtusliku tooraine – vanapaberi – turgu. Tõenäoliselt mõjutab meede liikmesriikide vahelist kaubandust, kuna nii uue paberi kui ka vanapaberi kaubandus on rahvusvaheline. Suur hulk Ühendkuningriigis tarvitatavast paberist imporditakse eeskätt teistest liikmesriikidest ning Ühendkuningriik ise kuulub vanapaberi peamiste eksportijate hulka. (9) |
| --- | --- |

(30)

Käesoleval juhul rahastatakse meedet WRAP programmi raames riigi vahenditest. Abi võib anda teatavatele konkreetsetele abisaajatele. Valiku tegemine konkureerivate pakkumiste vahel tagab, et toetussumma on võimalikult väike, kuid sellest hoolimata on tegemist abiga. Meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest sellega kaetakse oluline osa investeerimiskuludest ja abisaajal on seega võimalik alandada trüki- ja kirjapaberi hinda. Meede mõjutab nii uue paberi turgu kui ka paberitööstuses nõutava väärtusliku tooraine – vanapaberi – turgu. Tõenäoliselt mõjutab meede liikmesriikide vahelist kaubandust, kuna nii uue paberi kui ka vanapaberi kaubandus on rahvusvaheline. Suur hulk Ühendkuningriigis tarvitatavast paberist imporditakse eeskätt teistest liikmesriikidest ning Ühendkuningriik ise kuulub vanapaberi peamiste eksportijate hulka. (9)

| (31) | Seetõttu on abikava riigiabi vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1. |
| --- | --- |

(31)

Seetõttu on abikava riigiabi vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1.

| (32) | Abikavast komisjonile teatamisega on Ühendkuningriik täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustuse. |
| --- | --- |

(32)

Abikavast komisjonile teatamisega on Ühendkuningriik täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustuse.

6.2.   Paberi ringlussevõtmise määra suurendamiseks antava investeeringuabi kokkusobivus ühisturuga vastavalt keskkonnasuunistele

| (33) | Kuigi abi andmisel peetakse silmas keskkonnakaitset, ei kuulu see keskkonnasuuniste kohaldamisalasse. Keskkonnasuuniste punkti 29 ei kohaldata abi suhtes, mida antakse vana trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmise määra suurendamiseks tehtavate investeeringute toetamiseks. Seda punkti kohaldatakse sellise abi suhtes millega stimuleeritakse abisaajat vähendama enda põhjustatavat saastet. Seda ei kohaldata abi suhtes, millega stimuleeritakse abisaajat vähendama saastet, mida põhjustavad teised ettevõtted. Keskkonnasuuniste üldpõhimõte on „saastaja maksab” ja suuniste tõlgendamine peab sellele rangelt vastama. Seda tõlgendust kinnitab keskkonnasuuniste punkti 18 alapunkt b, mille kohaselt „abi võib ergutada ettevõtjaid oma normatiive parandama või tegema lisainvesteeringuid oma tehaste põhjustatud keskkonnasaastatuse vähendamiseks” ja komisjon on seda kohaldanud ka teiste paberi ringlussevõtu võimsuse suurendamiseks tehtavate investeeringute puhul. |
| --- | --- |

(33)

Kuigi abi andmisel peetakse silmas keskkonnakaitset, ei kuulu see keskkonnasuuniste kohaldamisalasse. Keskkonnasuuniste punkti 29 ei kohaldata abi suhtes, mida antakse vana trüki- ja kirjapaberi ringlussevõtmise määra suurendamiseks tehtavate investeeringute toetamiseks. Seda punkti kohaldatakse sellise abi suhtes millega stimuleeritakse abisaajat vähendama enda põhjustatavat saastet. Seda ei kohaldata abi suhtes, millega stimuleeritakse abisaajat vähendama saastet, mida põhjustavad teised ettevõtted. Keskkonnasuuniste üldpõhimõte on „saastaja maksab” ja suuniste tõlgendamine peab sellele rangelt vastama. Seda tõlgendust kinnitab keskkonnasuuniste punkti 18 alapunkt b, mille kohaselt „abi võib ergutada ettevõtjaid oma normatiive parandama või tegema lisainvesteeringuid oma tehaste põhjustatud keskkonnasaastatuse vähendamiseks” ja komisjon on seda kohaldanud ka teiste paberi ringlussevõtu võimsuse suurendamiseks tehtavate investeeringute puhul.

| (34) | Abikava võib suurendada trüki- ja kirjapaberi tootmisvõimsust, mille tulemusel suureneks niisuguse vanapaberi hulk, mis võetakse ringlusse vaid osaliselt. Igal juhul moodustab trüki- ja kirjapaberi tootmiseks kasutatav vanapaber vaid osa abisaajate müüdavast paberist. Seepärast on komisjon seisukohal, et paberi ringlussevõtmise määra suurendamine tõenäoliselt ei vähenda abisaajate põhjustatavat saastet. On tõenäolisem, et keskkonnasäästlikkuse suurenemine tuleneb vanapaberi pakkumisele ja nõudlusele avalduvatest kaudsetest mõjudest, mis mõjutavad kõiki kõnealuse vanapaberi kasutajaid ja tarnijaid, mitte üksnes abisaajat. |
| --- | --- |

(34)

Abikava võib suurendada trüki- ja kirjapaberi tootmisvõimsust, mille tulemusel suureneks niisuguse vanapaberi hulk, mis võetakse ringlusse vaid osaliselt. Igal juhul moodustab trüki- ja kirjapaberi tootmiseks kasutatav vanapaber vaid osa abisaajate müüdavast paberist. Seepärast on komisjon seisukohal, et paberi ringlussevõtmise määra suurendamine tõenäoliselt ei vähenda abisaajate põhjustatavat saastet. On tõenäolisem, et keskkonnasäästlikkuse suurenemine tuleneb vanapaberi pakkumisele ja nõudlusele avalduvatest kaudsetest mõjudest, mis mõjutavad kõiki kõnealuse vanapaberi kasutajaid ja tarnijaid, mitte üksnes abisaajat.

| (35) | Kui suuniseid tõlgendataks teisiti, võib sellest tuleneda, et liikmesriigid annavad suure osatähtsusega toetust suurte investeeringute tegemiseks kõikides sellistes valdkondades, kus tootmises saab kasutada kasutatud tooteid või kus tootmiseks üldiselt kasutataksegi kasutatud tooteid. Niisuguse tõlgendamise korral on lisaks sellele võimalik eeskirjadest mööda minna, andes abi mitte saastajatele, kes vastavalt ühenduse õigusaktidele ei vastuta teiste ettevõtete põhjustatud saaste eest, vaid ettevõtjatele, kes saastet likvideerivad. |
| --- | --- |

(35)

Kui suuniseid tõlgendataks teisiti, võib sellest tuleneda, et liikmesriigid annavad suure osatähtsusega toetust suurte investeeringute tegemiseks kõikides sellistes valdkondades, kus tootmises saab kasutada kasutatud tooteid või kus tootmiseks üldiselt kasutataksegi kasutatud tooteid. Niisuguse tõlgendamise korral on lisaks sellele võimalik eeskirjadest mööda minna, andes abi mitte saastajatele, kes vastavalt ühenduse õigusaktidele ei vastuta teiste ettevõtete põhjustatud saaste eest, vaid ettevõtjatele, kes saastet likvideerivad.

| (36) | Hilisema selgituse kohaselt on siiski võimalik, et osal investeerimisprojektidel on õigus saada keskkonnaabi muudel põhjustel. |
| --- | --- |

(36)

Hilisema selgituse kohaselt on siiski võimalik, et osal investeerimisprojektidel on õigus saada keskkonnaabi muudel põhjustel.

6.3.   Paberi ringlussevõtmise määra suurendamiseks antava investeeringuabi kokkusobivus ühisturuga vastavalt regionaalabi suunistele ja asutamislepingu teistele sätetele

| (37) | Ühendkuningriik ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks abikava heaks kiita vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013. (10) |
| --- | --- |

(37)

Ühendkuningriik ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks abikava heaks kiita vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013. (10)

| (38) | Kuigi abikavas on esitatud keskkonnasuuniste kohased piirkondlike lisatoetuse määrad, teatati abikavast siiski kui puhtalt keskkonnaabi kavast. Seetõttu komisjon küll arvestab neid lisatoetusi, kuid on seisukohal, et abikava tervikuna ei ole kooskõlas regionaalabi suunistega. Kuid on võimalik, et kui komisjon hindab üksikuid teatisi ja saab teavet abisaajate kohta, analüüsib ta abikava regionaalabi aspekti teisiti. |
| --- | --- |

(38)

Kuigi abikavas on esitatud keskkonnasuuniste kohased piirkondlike lisatoetuse määrad, teatati abikavast siiski kui puhtalt keskkonnaabi kavast. Seetõttu komisjon küll arvestab neid lisatoetusi, kuid on seisukohal, et abikava tervikuna ei ole kooskõlas regionaalabi suunistega. Kuid on võimalik, et kui komisjon hindab üksikuid teatisi ja saab teavet abisaajate kohta, analüüsib ta abikava regionaalabi aspekti teisiti.

| (39) | Komisjon on seisukohal, et abikava suhtes ei saa kohaldada muid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c eeskirju ega muid artikli 87 lõigete 2 ja 3 erandeid. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon on seisukohal, et abikava suhtes ei saa kohaldada muid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c eeskirju ega muid artikli 87 lõigete 2 ja 3 erandeid.

6.4.   Abi kokkusobivus ühisturuga vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile c

| (40) | Kuna keskkonnasuuniseid ei saa kohaldada, tuleb juhtumit hinnata vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c põhjal. Komisjon on seda varem juba teinud, nimelt WRAPi kahe ringlussevõtmise kava (11) ja kahe teise paberitööstusega seotud juhtumi puhul. (12) |
| --- | --- |

(40)

Kuna keskkonnasuuniseid ei saa kohaldada, tuleb juhtumit hinnata vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c põhjal. Komisjon on seda varem juba teinud, nimelt WRAPi kahe ringlussevõtmise kava (11) ja kahe teise paberitööstusega seotud juhtumi puhul. (12)

| (41) | Selliste investeerimisabi juhtumite suhtes, mille puhul abi saajad vähendavad teiste ettevõtjate tegevuse tulemusena tekkinud jäätmeid (eriti jäätmekäitlus ja ringlussevõtmine), on komisjon lisaks keskkonnasuunistes sätestatud investeerimisabi andmise tingimustele järjekindlalt kohaldanud järgmisi kriteeriume:






  a) | abiga ei vabastata saastajaid kaudselt koormast, mida nad peaksid vastavalt ühenduse õigusele kandma, ega koormast, mida saab saastaja puhul pidada ettevõtte tavalisteks kuludeks; |
| --- | --- | --- |

(41)

Selliste investeerimisabi juhtumite suhtes, mille puhul abi saajad vähendavad teiste ettevõtjate tegevuse tulemusena tekkinud jäätmeid (eriti jäätmekäitlus ja ringlussevõtmine), on komisjon lisaks keskkonnasuunistes sätestatud investeerimisabi andmise tingimustele järjekindlalt kohaldanud järgmisi kriteeriume:

a)

abiga ei vabastata saastajaid kaudselt koormast, mida nad peaksid vastavalt ühenduse õigusele kandma, ega koormast, mida saab saastaja puhul pidada ettevõtte tavalisteks kuludeks;

| b) | investeeringuga arendatakse tehnoloogiat või soodustatakse tavapäraste tehnoloogiate uuenduslikku kasutamist; |
| --- | --- |

b)

investeeringuga arendatakse tehnoloogiat või soodustatakse tavapäraste tehnoloogiate uuenduslikku kasutamist;

| c) | kui investeeringut ei tehta, siis töödeldud materjalid kõrvaldataks või neid käideldaks vähem keskkonnahoidlikult; |
| --- | --- |

c)

kui investeeringut ei tehta, siis töödeldud materjalid kõrvaldataks või neid käideldaks vähem keskkonnahoidlikult;

| d) | investeeringu eesmärk ei ole lihtsalt suurendada nõudlust materjalide ringlussevõtuks, ilma et suureneks materjalide kogumine. |
| --- | --- |

d)

investeeringu eesmärk ei ole lihtsalt suurendada nõudlust materjalide ringlussevõtuks, ilma et suureneks materjalide kogumine.

a)   Abiga ei vabastata saastajaid kaudselt koormast, mida nad kannavad vastavalt ühenduse õigusele

| (42) | Kuigi vanapaberi ringlussevõtu kohta on olemas ühenduse eesmärgid (kehtestatud nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiviga 99/31/EÜ prügilate kohta, (13) ei kohustata ELi õigusaktidega paberivabrikuid koguma ega ringlusse võtma oma toodetud paberit. ELi õigusaktidega ei kohustata büroosid ega muid erasektori trüki- ja kirjapaberi kasutajaid tagama kasutatud paberi kogumist ega ringlussevõtmist. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi kavandatav abikava ei kergenda abisaajatele või vanapaberitarnijatele ELi õigusaktidega pandud koormat. |
| --- | --- |

(42)

Kuigi vanapaberi ringlussevõtu kohta on olemas ühenduse eesmärgid (kehtestatud nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiviga 99/31/EÜ prügilate kohta, (13) ei kohustata ELi õigusaktidega paberivabrikuid koguma ega ringlusse võtma oma toodetud paberit. ELi õigusaktidega ei kohustata büroosid ega muid erasektori trüki- ja kirjapaberi kasutajaid tagama kasutatud paberi kogumist ega ringlussevõtmist. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi kavandatav abikava ei kergenda abisaajatele või vanapaberitarnijatele ELi õigusaktidega pandud koormat.

b)   Investeeringuga arendatakse tehnoloogiat või soodustatakse tavapäraste tehnoloogiate uuenduslikku kasutamist

| (43) | Viimasel ajal on komisjon käsitlenud „tehnoloogia taset” protsessina, milles jäätmete kasutamine lõpptoote tootmiseks on majanduslikult tulus tavapraktika. Vajadusel tuleks tehnoloogia taseme mõiste tõlgendamisel lähtuda Euroopa tehnoloogilise arengu ja ühisturu vaatenurgast. |
| --- | --- |

(43)

Viimasel ajal on komisjon käsitlenud „tehnoloogia taset” protsessina, milles jäätmete kasutamine lõpptoote tootmiseks on majanduslikult tulus tavapraktika. Vajadusel tuleks tehnoloogia taseme mõiste tõlgendamisel lähtuda Euroopa tehnoloogilise arengu ja ühisturu vaatenurgast.

| (44) | Üldiselt on vanapaberi kasutamine paberi tootmiseks kasumlik ja kasvav valdkond. (14) Varasemate juhtumite puhul on komisjon asunud seisukohale, et teatavat tüüpi paberi puhul ei tule vanapaberi kasutamist pidada ühenduse tehnoloogia taseme tõstmiseks. (15) |
| --- | --- |

(44)

Üldiselt on vanapaberi kasutamine paberi tootmiseks kasumlik ja kasvav valdkond. (14) Varasemate juhtumite puhul on komisjon asunud seisukohale, et teatavat tüüpi paberi puhul ei tule vanapaberi kasutamist pidada ühenduse tehnoloogia taseme tõstmiseks. (15)

| (45) | Ühendkuningriigi esitatud kava eesmärk on vaid suurendada kasutatud trüki- ja kirjapaberist uue trüki- ja kirjapaberi tootmise võimsust. Ühendkuningriigi märkustest statistiliste andmete kohta nähtub, et võrreldes teiste paberiliikidega võetakse ELis ringlusse vaid väike osa kasutatud trüki- ja kirjapaberist. Olulisemaks põhjuseks tuleb pidada tehnoloogilisi tõkkeid, mis takistavad kasutatud trüki- ja kirjapaberist uue trüki- ja kirjapaberi tootmist, eriti teatavate trüki- ja kirjapaberile printimiseks kasutatavate tindiliikide ärastamise tehnoloogia probleeme. Ühendkuningriik tagab, et abi ei anta juba väljatöötatud ja kasutatava tehnoloogia (st majanduslikult tulusa ja seetõttu üldkasutatava tehnoloogia) rakendamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Ühendkuningriigi esitatud kava eesmärk on vaid suurendada kasutatud trüki- ja kirjapaberist uue trüki- ja kirjapaberi tootmise võimsust. Ühendkuningriigi märkustest statistiliste andmete kohta nähtub, et võrreldes teiste paberiliikidega võetakse ELis ringlusse vaid väike osa kasutatud trüki- ja kirjapaberist. Olulisemaks põhjuseks tuleb pidada tehnoloogilisi tõkkeid, mis takistavad kasutatud trüki- ja kirjapaberist uue trüki- ja kirjapaberi tootmist, eriti teatavate trüki- ja kirjapaberile printimiseks kasutatavate tindiliikide ärastamise tehnoloogia probleeme. Ühendkuningriik tagab, et abi ei anta juba väljatöötatud ja kasutatava tehnoloogia (st majanduslikult tulusa ja seetõttu üldkasutatava tehnoloogia) rakendamiseks.

| (46) | Sellest tulenevalt tunnistab komisjon, et eespool kirjeldatud abikava raames on abikõlblikud niisugused investeeringud, millega kaasneb ühenduse tehnoloogiline areng kasutatud trüki- ja kirjapaberi tindiärastuse valdkonnas. Kuid vastavust nimetatud kriteeriumile tuleb komisjonil hinnata üksikasjalikumalt siis, kui Ühendkuningriik teatab abikava raames suure üksikabi andmisest vastavalt oma kohustusele, mida on nimetatud punktis 16. |
| --- | --- |

(46)

Sellest tulenevalt tunnistab komisjon, et eespool kirjeldatud abikava raames on abikõlblikud niisugused investeeringud, millega kaasneb ühenduse tehnoloogiline areng kasutatud trüki- ja kirjapaberi tindiärastuse valdkonnas. Kuid vastavust nimetatud kriteeriumile tuleb komisjonil hinnata üksikasjalikumalt siis, kui Ühendkuningriik teatab abikava raames suure üksikabi andmisest vastavalt oma kohustusele, mida on nimetatud punktis 16.

c)   Kui investeeringut ei tehta, siis töödeldud materjalid kõrvaldataks või neid käideldaks vähem keskkonnahoidlikult ja d) investeeringu eesmärk ei ole lihtsalt suurendada nõudlust materjalide ringlussevõtuks, ilma et suureneks materjalide kogumine

| (47) | Kuna Ühendkuningriik kohaldab asjakohaseid eeltingimusi, st kehtestab ilma abi andmiseta kogumata jääva ja prügilas ladustatava vanapaberi kasutamise osatähtsuse alampiiri, on komisjon veendunud, et abikava aitab oluliselt ja tegelikult säästa keskkonda. Abikavast tuleneva keskkonnasäästlikkuse suurenemisele võivad kaasa aidata ka teisesed mõjud, mis tulenevad uute tehnoloogiate väljatöötamisest ning trüki- ja kirjapaberi nõudluse suurenemisest. |
| --- | --- |

(47)

Kuna Ühendkuningriik kohaldab asjakohaseid eeltingimusi, st kehtestab ilma abi andmiseta kogumata jääva ja prügilas ladustatava vanapaberi kasutamise osatähtsuse alampiiri, on komisjon veendunud, et abikava aitab oluliselt ja tegelikult säästa keskkonda. Abikavast tuleneva keskkonnasäästlikkuse suurenemisele võivad kaasa aidata ka teisesed mõjud, mis tulenevad uute tehnoloogiate väljatöötamisest ning trüki- ja kirjapaberi nõudluse suurenemisest.

| (48) | Igal juhul ei mõjuta abi andmine üksnes kõnealuse paberi kasutajaskonna kujunemist, vaid aitab tegelikult suurendada vanapaberi kogumist. |
| --- | --- |

(48)

Igal juhul ei mõjuta abi andmine üksnes kõnealuse paberi kasutajaskonna kujunemist, vaid aitab tegelikult suurendada vanapaberi kogumist.

| (49) | Tingimus, mille kohaselt vähemalt 50 % lähtematerjalist peab olema niisugune, mida seni ei ole ringlussevõtuks kogutud, on oluline konkurentsimoonutuse ohu vähendamiseks, arvestades et konkurendid, näiteks pehme paberi tootjad ja ringlusse võetud paberimassi müüjad, kasutavad samuti kasutatud trüki- ja kirjapaberit. |
| --- | --- |

(49)

Tingimus, mille kohaselt vähemalt 50 % lähtematerjalist peab olema niisugune, mida seni ei ole ringlussevõtuks kogutud, on oluline konkurentsimoonutuse ohu vähendamiseks, arvestades et konkurendid, näiteks pehme paberi tootjad ja ringlusse võetud paberimassi müüjad, kasutavad samuti kasutatud trüki- ja kirjapaberit.

| (50) | Võimalikku konkurentsimoonutust ja keskkonnasäästlikkuse suurenemist peab komisjon punktis 17 nimetatud kohustuste alusel lähemalt uurima seoses iga Ühendkuningriigi teatatava juhtumiga, et hinnata vanapaberi kogumist büroodest ja ettevõtetest, kogutava hulga suurenemist ja kogumist VKEdest. |
| --- | --- |

(50)

Võimalikku konkurentsimoonutust ja keskkonnasäästlikkuse suurenemist peab komisjon punktis 17 nimetatud kohustuste alusel lähemalt uurima seoses iga Ühendkuningriigi teatatava juhtumiga, et hinnata vanapaberi kogumist büroodest ja ettevõtetest, kogutava hulga suurenemist ja kogumist VKEdest.

| (51) | Abi osatähtsus on kooskõlas keskkonnasuuniste punktidega 34 ja 35. |
| --- | --- |

(51)

Abi osatähtsus on kooskõlas keskkonnasuuniste punktidega 34 ja 35.

| (52) | Varasemate paberi ringlussevõtu suurendamise juhtumite puhul on komisjon lähtunud kooskõlast keskkonnasuunistega. (16) Keskkonnasuuniste punktis 37 on sätestatud, et abi saamise tingimustele vastavad kulud peavad rangelt piirduma investeerimise lisakuludega, mis on vajalikud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks. Vastavalt käesoleva dokumendi punktidele 9 ja 11 kohustub Ühendkuningriik seda sätet järgima. Komisjon märgib, et abi andmise olukorrad võivad olla väga erinevad, näiteks abi täiendava paberitootmisvõimsuse rajamiseks koos seadmete asendamisega või ilma selleta, investeeringud trüki- ja kirjapaberi olemasoleva tootmisvõimsuse ümberkorraldamiseks või selles muudatuste tegemiseks, investeeringud uutesse paberimassi tootmise seadmetesse, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud uutesse tindiärastusseadmetesse, investeeringud olemasolevate tindiärastusseadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks ning muud investeeringud. Ühendkuningriik kohustub arvutama abikõlblikud kulud, lahutades investeeringukuludest kõik asjakohased võrdlusnäitajad. (17) Komisjon teab, et sobiva võrdlusaluse leidmiseks võib vaja minna tehniliselt keerukat hindamist. Kuid Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad saatma komisjonile aastaaruande, milles esitatakse abisaajate kaupa asjakohase võrdlusaluse kirjeldus. Komisjon on seisukohal, et vastavalt Ühendkuningriigi kohustustele on abikõlblikud vaid niisugused lisainvesteeringu kulud, mis on vajalikud keskkonnaeesmärgi täitmiseks, ning iga üksikjuhtumi puhul võetakse võrdlusaluseks samasuguse võimsuse loomiseks tehtud investeering, millega ei saavutata samasugust keskkonnakaitse taset. Ühendkuningriik kohustub järgima keskkonnasuuniste lõiget 76, milles on sätestatud kohustus teatada komisjonile ette igast investeeringuabist, kui abi suurus ületab 25 miljonit eurot ja kui selle brutoekvivalent ületab 5 miljonit eurot. Selle kohustuse tulemusena on komisjonil võimalik iga suure abi teate puhul kontrollida abikõlblike kulude arvutust. |
| --- | --- |

(52)

Varasemate paberi ringlussevõtu suurendamise juhtumite puhul on komisjon lähtunud kooskõlast keskkonnasuunistega. (16) Keskkonnasuuniste punktis 37 on sätestatud, et abi saamise tingimustele vastavad kulud peavad rangelt piirduma investeerimise lisakuludega, mis on vajalikud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks. Vastavalt käesoleva dokumendi punktidele 9 ja 11 kohustub Ühendkuningriik seda sätet järgima. Komisjon märgib, et abi andmise olukorrad võivad olla väga erinevad, näiteks abi täiendava paberitootmisvõimsuse rajamiseks koos seadmete asendamisega või ilma selleta, investeeringud trüki- ja kirjapaberi olemasoleva tootmisvõimsuse ümberkorraldamiseks või selles muudatuste tegemiseks, investeeringud uutesse paberimassi tootmise seadmetesse, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud olemasolevate paberimassi tootmise seadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks, investeeringud uutesse tindiärastusseadmetesse, investeeringud olemasolevate tindiärastusseadmete ümberkorraldamiseks või nende muutmiseks ning muud investeeringud. Ühendkuningriik kohustub arvutama abikõlblikud kulud, lahutades investeeringukuludest kõik asjakohased võrdlusnäitajad. (17) Komisjon teab, et sobiva võrdlusaluse leidmiseks võib vaja minna tehniliselt keerukat hindamist. Kuid Ühendkuningriigi ametiasutused kohustuvad saatma komisjonile aastaaruande, milles esitatakse abisaajate kaupa asjakohase võrdlusaluse kirjeldus. Komisjon on seisukohal, et vastavalt Ühendkuningriigi kohustustele on abikõlblikud vaid niisugused lisainvesteeringu kulud, mis on vajalikud keskkonnaeesmärgi täitmiseks, ning iga üksikjuhtumi puhul võetakse võrdlusaluseks samasuguse võimsuse loomiseks tehtud investeering, millega ei saavutata samasugust keskkonnakaitse taset. Ühendkuningriik kohustub järgima keskkonnasuuniste lõiget 76, milles on sätestatud kohustus teatada komisjonile ette igast investeeringuabist, kui abi suurus ületab 25 miljonit eurot ja kui selle brutoekvivalent ületab 5 miljonit eurot. Selle kohustuse tulemusena on komisjonil võimalik iga suure abi teate puhul kontrollida abikõlblike kulude arvutust.

7.   JÄRELDUS

| (53) | Teatatud meede on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi ja Ühendkuningriik on täitnud oma kohustuse teatada kavandatavast abist vastavalt artikli 88 lõikele 3. |
| --- | --- |

(53)

Teatatud meede on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi ja Ühendkuningriik on täitnud oma kohustuse teatada kavandatavast abist vastavalt artikli 88 lõikele 3.

| (54) | Teatatud abi eesmärk on vähendada keskkonna saastamist teiste ettevõtjate poolt, kuid ei vabasta kõnealuseid saastajaid kaudselt ELi õigusaktides sätestatud kohustuste täitmisest. Abi antakse sellisteks investeeringuteks, millega arendatakse tehnoloogiat ja eeldatavasti suurendab see keskkonnasäästlikkust, kuna abi on seotud materjalidega, mis muidu ladestataks prügilas või töödeldaks keskkonda vähem säästval viisil. Abi eesmärk ei ole suurendada ainult materjali ringlussevõtu nõudlust, ilma et suurendataks materjali kogumist. |
| --- | --- |

(54)

Teatatud abi eesmärk on vähendada keskkonna saastamist teiste ettevõtjate poolt, kuid ei vabasta kõnealuseid saastajaid kaudselt ELi õigusaktides sätestatud kohustuste täitmisest. Abi antakse sellisteks investeeringuteks, millega arendatakse tehnoloogiat ja eeldatavasti suurendab see keskkonnasäästlikkust, kuna abi on seotud materjalidega, mis muidu ladestataks prügilas või töödeldaks keskkonda vähem säästval viisil. Abi eesmärk ei ole suurendada ainult materjali ringlussevõtu nõudlust, ilma et suurendataks materjali kogumist.

| (55) | Abikava abikõlblikud kulud arvutatakse vastavalt keskkonnasuuniste lõikele 37. |
| --- | --- |

(55)

Abikava abikõlblikud kulud arvutatakse vastavalt keskkonnasuuniste lõikele 37.

| (56) | Vastavalt keskkonnasuuniste lõikele 76 teatab Ühendkuningriik komisjonile ette igast abikava raames antavast investeeringuabist, mille puhul abikõlblike kulude suurus ületab 25 miljonit eurot ja selle brutoekvivalent ületab 5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(56)

Vastavalt keskkonnasuuniste lõikele 76 teatab Ühendkuningriik komisjonile ette igast abikava raames antavast investeeringuabist, mille puhul abikõlblike kulude suurus ületab 25 miljonit eurot ja selle brutoekvivalent ületab 5 miljonit eurot.

| (57) | Seega leitakse, et abi on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, |
| --- | --- |

(57)

Seega leitakse, et abi on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatatud WRAP programmi trüki- ja kirjapaberi alane riigiabi kava, mille kohta Ühendkuningriik kavatseb esitada pakkumiskutse, mille eelarve on kuni 20 miljonit Suurbritannia naelsterlingit (umbes 28,6 miljonit eurot) ja mis kehtib kuni 31. märtsini 2011, on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c.

Seega lubatakse nimetatud meede ellu viia.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ühendkuningriigile.

Brüssel, 28. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 9, 14.1.2006, lk 6.

1

(2)  http://www.paper.org.uk/info/reports/fact2006colour0707.pdf

2

(3)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

3

(4)  Allikas: Carré B. & Magin. 7th Research Forum on Recycling, 2004.

4

th

(5)  Hinnang printimisturul toimuvatele muutustele ja mõjule, mida see võib avaldada värviärastusvaldkonnale. Pira International (http://www.piranet.com/).

5

(6)  B. Carré, L. Magnin & C Ayala (Centre Technique du Papier Grenoble), Digital Prints: a survey of the various deinkability behaviours.

6

(7)  Axel Fischer (INGEDE), Digitaalsete trükiste tindiärastust käsitlev Euroopa ümarlaud, München, 31. jaanuar 2007.

7

(8)  Vt näiteks INGEDE (International Association of the De-Inking Industry, Rahvusvaheline tindiärastusühing) dokumente, millest paljud on kättesaadavad aadressil http://www.ingede.com/ingindxe/publications.html

8

International Association of the De-Inking Industry

(9)  CEPI, Special Recycling 2004 Statistics, lk 5. Kättesaadav aadressil http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf

9

(10)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

10

(11)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 59 ning N 412/05.

11

(12)  ELT L 314, 28.11.2003, lk 26 ja ELT L 53, 26.2.2005, lk 66. Kõnealuste juhtumite puhul kasutatud kriteeriume selgitatakse ka 2004. aasta konkurentsiaruandes.

12

(13)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

13

(14)  CEPI, Special Recycling 2004 Statistics, lk 5. Kättesaadav aadressil http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf; vaata ka komisjoni otsuseid järgmiste juhtumite kohta: Hamburger AG (C 72/01), 9. aprill 2002, EÜT L 296, 20.10.2002, lk 50 ning Kartogroup (N184/2000), 18. juuli 2001, EÜT C 5, 8.1.2002, lk 2.

14

(15)  Juhtum C 73/2003 Stora Enso LangerBrugge, ELT L 53, 26.2.2005, lk 66. Selle juhtumiga seoses järeldas komisjon, et vabrik, mis kasutab ajalehepaberi tootmiseks vaid kasutatud ajalehepaberit, vastab ELi tehnoloogia tasemele.

15

(16)  Juhtum C 73/2003 Stora Enso LangerBrugge, ELT L 53, 26.2.2005, lk 66.

16

(17)  Kui normatiive ei ole olemas, koosnevad toetuse saamise tingimustele vastavad kulud selliste investeeringute kuludest, mida tuleb teha kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamiseks kui kõnealune ettevõtja või ettevõtjad saavutaksid ilma keskkonnatoetuseta.

17

---