# Europos Sąjungos L 122/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 122 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. gegužės 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 122

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. gegužės 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 405/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 406/2008, nustatantis pagal tarifines kvotas ir lengvatines sutartis cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, dėl kurių pateiktas prašymas nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d., paskirstymo koeficientą | 3 |
| | * | 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 407/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2000, įvedantį išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms | 7 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 405/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 406/2008, nustatantis pagal tarifines kvotas ir lengvatines sutartis cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, dėl kurių pateiktas prašymas nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d., paskirstymo koeficientą

3

*

2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 407/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2000, įvedantį išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms

7

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | ELPA Priežiūros tarnyba |
| | * | 2005 m. lapkričio 22 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 298/05/COL dėl pasiūlymo, susijusio su regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų tam tikruose ekonomikos sektoriuose (Norvegija) | 11 |
| | | Nuolatinis ELPA valstybių komitetas |
| | * | 2006 m. balandžio 27 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 1/2006/SC dėl projektų, vykdomų pagal 2004–2009 m. finansinį mechanizmą, audito | 30 |
| | * | 2007 m. spalio 25 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 1/2007/SC, iš dalies keičiantis 2004 m. rugsėjo 23 d. nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui | 32 |
| | * | 2007 m. gruodžio 6 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2007/SC dėl galimybės visuomenei susipažinti su ELPA dokumentais, kuriuo panaikinamas ELPA šalių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2005/SC | 33 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

*

2005 m. lapkričio 22 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 298/05/COL dėl pasiūlymo, susijusio su regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų tam tikruose ekonomikos sektoriuose (Norvegija)

11

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

*

2006 m. balandžio 27 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 1/2006/SC dėl projektų, vykdomų pagal 2004–2009 m. finansinį mechanizmą, audito

30

*

2007 m. spalio 25 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 1/2007/SC, iš dalies keičiantis 2004 m. rugsėjo 23 d. nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui

32

*

2007 m. gruodžio 6 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2007/SC dėl galimybės visuomenei susipažinti su ELPA dokumentais, kuriuo panaikinamas ELPA šalių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2005/SC

33

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 405/2008

2008 m. gegužės 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. gegužės 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 53,7 |
| TN | 102,3 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,9 |
| 0707 00 05 | TR | 145,3 |
| ZZ | 145,3 |
| 0709 90 70 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,7 |
| IL | 63,2 |
| MA | 52,5 |
| TN | 53,2 |
| TR | 63,7 |
| US | 49,0 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 50 10 | AR | 114,0 |
| IL | 134,7 |
| TR | 128,9 |
| ZA | 109,4 |
| ZZ | 121,8 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 86,0 |
| CA | 88,5 |
| CL | 89,2 |
| CN | 97,9 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 117,3 |
| US | 115,1 |
| UY | 73,3 |
| ZA | 80,1 |
| ZZ | 90,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

53,7

TN

102,3

TR

125,7

ZZ

93,9

0707 00 05

TR

145,3

ZZ

145,3

0709 90 70

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 10 20

EG

45,7

IL

63,2

MA

52,5

TN

53,2

TR

63,7

US

49,0

ZZ

54,6

0805 50 10

AR

114,0

IL

134,7

TR

128,9

ZA

109,4

ZZ

121,8

0808 10 80

AR

91,8

BR

86,0

CA

88,5

CL

89,2

CN

97,9

MK

65,0

NZ

117,3

US

115,1

UY

73,3

ZA

80,1

ZZ

90,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 406/2008

2008 m. gegužės 7 d.

nustatantis pagal tarifines kvotas ir lengvatines sutartis cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, dėl kurių pateiktas prašymas nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d., paskirstymo koeficientą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 950/2006, nustatantį išsamias tam tikrų tarifinių kvotų ir lengvatinių sutarčių, taikomų cukraus sektoriaus produktams importuoti ir rafinuoti 2006–2007, 2007–2008 ir 2008–2009 prekybos metais, taikymo taisykles (2), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Importo licencijų paraiškos kompetentingoms valdžios institucijoms buvo pateiktos per laikotarpi nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 950/2006 arba 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1832/2006, nustatantį cukraus sektoriui taikytinas pereinamojo laikotarpio priemones įstojus Bulgarijai ir Rumunijai (3) pagal 09.4332 (2007–2008) eilės numerį turimam ar didesniam kiekiui. |
| --- | --- |

(1)

Importo licencijų paraiškos kompetentingoms valdžios institucijoms buvo pateiktos per laikotarpi nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 950/2006 arba 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1832/2006, nustatantį cukraus sektoriui taikytinas pereinamojo laikotarpio priemones įstojus Bulgarijai ir Rumunijai (3) pagal 09.4332 (2007–2008) eilės numerį turimam ar didesniam kiekiui.

| (2) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija turėtų nustatyti paskirstymo koeficientą, leidžiantį proporcingai turimam kiekiui išduoti licencijas ir pranešti valstybėms narėms, kad atitinkama riba pasiekta, |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija turėtų nustatyti paskirstymo koeficientą, leidžiantį proporcingai turimam kiekiui išduoti licencijas ir pranešti valstybėms narėms, kad atitinkama riba pasiekta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal paraiškas importo licencijoms gauti, remiantis Reglamento (EB) Nr. 950/2006 4 straipsnio 2 dalimi arba Reglamento (EB) Nr. 1832/2006 5 straipsniu, pateiktas nuo 2008 m. balandžio 28 d. iki gegužės 2 d., licencijos išduodamos šio reglamento priede nurodytiems kiekiams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1260/2007 (OL L 283, 2007 10 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 318/2006 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. spalio 1 d.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 1. Reglamentas su pakeitimais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 371/2007 (OL L 92, 2007 4 3, p. 6).

2

(3)  OL L 354, 2006 12 14, p. 8.

3

---

PRIEDAS

AKR ir Indijos lengvatinėmis sąlygomis įvežamas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 IV antraštinė dalis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosas | 100 | |
| 09.4332 | Belizas | 100 | Pasiekta |
| 09.4333 | Dramblio Kaulo Krantas | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Respublika | 100 | |
| 09.4335 | Fidžis | 100 | |
| 09.4336 | Gajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Pasiekta |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskaras | 100 | |
| 09.4341 | Malavis | 100 | |
| 09.4342 | Mauricijus | 100 | |
| 09.4343 | Mozambikas | 0 | Pasiekta |
| 09.4344 | Sent Kristofas ir Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinamas | — | |
| 09.4346 | Svazilandas | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidadas ir Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabvė | 100 | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4331

Barbadosas

100

09.4332

Belizas

100

Pasiekta

09.4333

Dramblio Kaulo Krantas

100

09.4334

Kongo Respublika

100

09.4335

Fidžis

100

09.4336

Gajana

100

09.4337

Indija

0

Pasiekta

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskaras

100

09.4341

Malavis

100

09.4342

Mauricijus

100

09.4343

Mozambikas

0

Pasiekta

09.4344

Sent Kristofas ir Nevis

—

09.4345

Surinamas

—

09.4346

Svazilandas

100

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidadas ir Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabvė

100

Papildomas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 V antraštinė dalis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | AKR protokolą pasirašiusios šalys | 100 | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4315

Indija

100

09.4316

AKR protokolą pasirašiusios šalys

100

CXL lengvatinis cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VI antraštinė dalis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australija | 0 | Pasiekta |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Pasiekta |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Pasiekta |
| 09.4320 | Kitos trečiosios šalys | 0 | Pasiekta |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4317

Australija

0

Pasiekta

09.4318

Brazilija

0

Pasiekta

09.4319

Kuba

0

Pasiekta

09.4320

Kitos trečiosios šalys

0

Pasiekta

Balkanų cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VII antraštinė dalis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija ir Hercegovina | 0 | Pasiekta |
| 09.4326 | Serbija, Juodkalnija ir Kosovas | 100 | |
| 09.4327 | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Kroatija | 100 | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosnija ir Hercegovina

0

Pasiekta

09.4326

Serbija, Juodkalnija ir Kosovas

100

09.4327

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

100

09.4328

Kroatija

100

Išskirtinis ir pramoninis cukraus importas

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VIII antraštinė dalis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Tipas | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Išskirtinis | — | |
| 09.4390 | Pramoninis | — | |

Eilės numeris

Tipas

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4380

Išskirtinis

—

09.4390

Pramoninis

—

Cukraus importas pagal Bulgarijai ir Rumunijai atidarytas pereinamojo laikotarpio tarifines kvotas

Reglamento (EB) Nr. 1832/2006 1 skyriaus 2 skirsnis

2007–2008 prekybos metai

| Eilės numeris | Tipas | Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarija | 0 | Pasiekta |
| 09.4366 | Rumunija | 100 | |

Eilės numeris

Tipas

Per savaitę nuo 28.4.2008-2.5.2008 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4365

Bulgarija

0

Pasiekta

09.4366

Rumunija

100

---

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 407/2008

2008 m. gegužės 7 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2000, įvedantį išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2000, įvedantį išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2820/98 ir panaikinantį Reglamentus (EB) Nr. 1763/1999 ir (EB) Nr. 6/2000 (1), ypač į jo 9 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 2007/2000 suteikiama galimybė neribotais kiekiais be muito į Bendrijos rinką įvežti beveik visus produktus, kurių kilmės šalys ir teritorijos gauna naudos dalyvaudamos stabilizavimo ir asocijavimo procese. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 2007/2000 suteikiama galimybė neribotais kiekiais be muito į Bendrijos rinką įvežti beveik visus produktus, kurių kilmės šalys ir teritorijos gauna naudos dalyvaudamos stabilizavimo ir asocijavimo procese.

| (2) | 2007 m. spalio 15 d. Liuksemburge buvo pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol nebaigtos procedūros, būtinos, kad šis susitarimas įsigaliotų, buvo pasirašytas, sudarytas ir 2008 m. sausio 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų (2). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. spalio 15 d. Liuksemburge buvo pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol nebaigtos procedūros, būtinos, kad šis susitarimas įsigaliotų, buvo pasirašytas, sudarytas ir 2008 m. sausio 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų (2).

| (3) | Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu ir laikinuoju susitarimu nustatomas sutartinis Bendrijos ir Juodkalnijos prekybos režimas. Bendrijos taikomos dvišalės prekybos lengvatos prilygsta lengvatoms, taikomoms pagal vienašales autonomines prekybos priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 2007/2000. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu ir laikinuoju susitarimu nustatomas sutartinis Bendrijos ir Juodkalnijos prekybos režimas. Bendrijos taikomos dvišalės prekybos lengvatos prilygsta lengvatoms, taikomoms pagal vienašales autonomines prekybos priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 2007/2000.

| (4) | Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos pokyčius, Reglamentą (EB) Nr. 2007/2000 tikslinga iš dalies pakeisti. Visų pirma reikėtų išbraukti Juodkalniją iš šalių, kurioms taikomos tarifinės lengvatos tiems patiems produktams, kaip ir pagal sutartinį režimą, sąrašo. Be to, reikėtų suderinti konkrečių produktų, kuriems tarifinės kvotos nustatytos pagal sutartinius režimus, bendrosios tarifinės kvotos dydį. |
| --- | --- |

(4)

Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos pokyčius, Reglamentą (EB) Nr. 2007/2000 tikslinga iš dalies pakeisti. Visų pirma reikėtų išbraukti Juodkalniją iš šalių, kurioms taikomos tarifinės lengvatos tiems patiems produktams, kaip ir pagal sutartinį režimą, sąrašo. Be to, reikėtų suderinti konkrečių produktų, kuriems tarifinės kvotos nustatytos pagal sutartinius režimus, bendrosios tarifinės kvotos dydį.

| (5) | 2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1398/2007 (3) Juodkalnija ir Kosovas (4) buvo išbraukti iš 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (5) taikymo srities; todėl Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 3 straipsnis neteko galios ir turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1398/2007 (3) Juodkalnija ir Kosovas (4) buvo išbraukti iš 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (5) taikymo srities; todėl Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 3 straipsnis neteko galios ir turėtų būti panaikintas.

| (6) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 nuostatas Juodkalnija išliks naudos gavėja, jei šiame reglamente numatytos lengvatos yra palankesnės už pagal sutartinį režimą taikomas lengvatas. |
| --- | --- |

(6)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 nuostatas Juodkalnija išliks naudos gavėja, jei šiame reglamente numatytos lengvatos yra palankesnės už pagal sutartinį režimą taikomas lengvatas.

| (7) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 10 straipsnyje, nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 2007/2000 10 straipsnyje, nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2007/2000 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Lengvatinių tarifų priemonės
  1.   Atsižvelgiant į 4 straipsnyje išdėstytas specialias nuostatas, produktus, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos, išskyrus klasifikuojamus Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 ir 2204, leidžiama importuoti į Bendriją netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.
  2.   Produktams, kurių kilmės šalys yra Albanija, Kroatijos Respublika, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija arba Juodkalnija, toliau taikomos šio reglamento nuostatos, kai taip numatyta, arba kitos šiame reglamente numatytos priemonės, kurios yra palankesnės nei prekybos lengvatos, numatytos dvišaliuose Europos bendrijos ir šių šalių susitarimuose.
  3.   Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 1701 ir 1702 klasifikuojamų cukraus produktų, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos, importui taikomos 4 straipsnyje numatytos nuolaidos.“ |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Lengvatinių tarifų priemonės

1.   Atsižvelgiant į 4 straipsnyje išdėstytas specialias nuostatas, produktus, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos, išskyrus klasifikuojamus Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 ir 2204, leidžiama importuoti į Bendriją netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.

2.   Produktams, kurių kilmės šalys yra Albanija, Kroatijos Respublika, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija arba Juodkalnija, toliau taikomos šio reglamento nuostatos, kai taip numatyta, arba kitos šiame reglamente numatytos priemonės, kurios yra palankesnės nei prekybos lengvatos, numatytos dvišaliuose Europos bendrijos ir šių šalių susitarimuose.

3.   Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 1701 ir 1702 klasifikuojamų cukraus produktų, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos, importui taikomos 4 straipsnyje numatytos nuolaidos.“

| 2) | 3 straipsnis panaikinamas. |
| --- | --- |

2)

3 straipsnis panaikinamas.

| 3) | 4 straipsnio 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | 9 175 tonų (skerdenos svorio) „jaučių jauniklių mėsos“ produktų, kurių kilmės šalis yra Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos.“ |
| --- | --- | --- |

3)

4 straipsnio 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

9 175 tonų (skerdenos svorio) „jaučių jauniklių mėsos“ produktų, kurių kilmės šalis yra Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos.“

| 4) | 4 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 1701 ir 1702 klasifikuojamų cukraus produktų, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina arba Serbijos ar Kosovo muitų teritorijos, importui be muitų taikomos šios metinės tarifinės kvotos:






  a) | 12 000 tonų (gryno svorio) – cukraus produktams, kurių kilmės šalis yra Bosnija ir Hercegovina; |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kombinuotosios nomenklatūros pozicijose 1701 ir 1702 klasifikuojamų cukraus produktų, kurių kilmės šalys yra Bosnija ir Hercegovina arba Serbijos ar Kosovo muitų teritorijos, importui be muitų taikomos šios metinės tarifinės kvotos:

a)

12 000 tonų (gryno svorio) – cukraus produktams, kurių kilmės šalis yra Bosnija ir Hercegovina;

| b) | 180 000 tonų (gryno svorio) – cukraus produktams, kurių kilmės šalis yra Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos.“ |
| --- | --- |

b)

180 000 tonų (gryno svorio) – cukraus produktams, kurių kilmės šalis yra Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos.“

| 5) | I priedo tekstas pakeičiamas šio reglamento priede pateikiamu tekstu. |
| --- | --- |

5)

I priedo tekstas pakeičiamas šio reglamento priede pateikiamu tekstu.

2 straipsnis

Prekėms, kurios šio reglamento įsigaliojimo dieną yra gabenamos tranzitu arba laikinai laikomos Bendrijos muitinės sandėliuose ar laisvosiose zonose, ir kurioms iki tos dienos pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (6) IV antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnį buvo tinkamai išduotas Juodkalnijos kilmės įrodymo dokumentas, keturis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo toliau taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2007/2000.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 240, 2000 9 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 530/2007 (OL L 125, 2007 5 15, p. 1).

1

(2)  OL L 345, 2007 12 28, p. 1.

2

(3)  OL L 311, 2007 11 29, p. 5.

3

(4)  Kaip apibrėžta JTSTR 1244.

4

(5)  OL L 67, 1994 3 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1398/2007 (OL L 311, 2007 11 29, p. 5).

5

(6)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

6

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

DĖL 4 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TARIFINIŲ KVOTŲ

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė turi tik nurodomąją reikšmę, o lengvatų sistema šiame priede nustatoma pagal KN kodus. Kai nurodomi ex KN kodai, lengvatų sistemą nulemia KN kodas ir atitinkamas aprašymas, kartu paėmus.

| Eilės Nr. | KN kodas | Aprašymas | Metinis kvotos dydis (1) | Šalys gavėjos | Muito dydis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 50 tonų | Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | Išlyga |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 19
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 19
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Karpiai: gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 110 tonų | Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | Išlyga |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 75 tonos | Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | Išlyga |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti; sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 60 tonų | Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | Išlyga |
| 09.1561 | 1604 16 00
  1604 20 40 | Paruošti arba konservuoti ančiuviai | 60 tonų | Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | 12,5 % |
| 09.1515 | ex 2204 21 79
  ex 2204 21 80
  ex 2204 21 84
  ex 2204 21 85
  2204 29 65
  ex 2204 29 75
  2204 29 83
  ex 2204 29 84 | Šviežių vynuogių vynas, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną | 129 000 hl (2) | Albanija (3), Bosnija ir Hercegovina, Kroatija (4), Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (5), Juodkalnija (6), Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos | Išlyga |

Eilės Nr.

KN kodas

Aprašymas

Metinis kvotos dydis (1)

Šalys gavėjos

Muito dydis

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

50 tonų

Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

Išlyga

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

ex 0304 19 91

ex 0304 29 19

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Karpiai: gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

110 tonų

Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

Išlyga

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

75 tonos

Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

Išlyga

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti; sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

60 tonų

Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

Išlyga

09.1561

1604 16 00

1604 20 40

Paruošti arba konservuoti ančiuviai

60 tonų

Bosnija ir Hercegovina, Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

12,5 %

09.1515

ex 2204 21 79

ex 2204 21 80

ex 2204 21 84

ex 2204 21 85

2204 29 65

ex 2204 29 75

2204 29 83

ex 2204 29 84

Šviežių vynuogių vynas, kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną

129 000 hl (2)

Albanija (3), Bosnija ir Hercegovina, Kroatija (4), Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (5), Juodkalnija (6), Serbijos arba Kosovo muitų teritorijos

Išlyga

---

(1)  Šalių naudos gavėjų kilmės produktų importui skiriamas vienas tarifinės kvotos bendrasis kiekis.

1

(2)  Jeigu bus padidinta tam tikrų Kroatijos kilmės vyno rūšių individuali tarifinė kvota, taikoma pagal eilės Nr. 09.1588, ši bendroji tarifinė kvota bus sumažinama.

2

(3)  Albanijos Respublikos kilmės vynui ši bendroji tarifinė kvota taikoma, jeigu pirma išnaudojamos individualios tarifinės kvotos, numatytos su Albanija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šios individualios tarifinės kvotos suteikiamos pagal eilės Nr. 09.1512 ir 09.1513.

3

(4)  Kroatijos Respublikos kilmės vynui ši bendroji tarifinė kvota taikoma, jeigu pirma išnaudojamos individualios tarifinės kvotos, numatytos su Kroatija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šios individualios tarifinės kvotos suteikiamos pagal eilės Nr. 09.1588 ir 09.1589.

4

(5)  Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės vynui ši bendroji tarifinė kvota taikoma, jeigu pirma išnaudojamos individualios tarifinės kvotos, numatytos su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šios individualios tarifinės kvotos suteikiamos pagal eilės Nr. 09.1558 ir 09.1559.

5

(6)  Juodkalnijos kilmės vynui bendrosios tarifinės kvotos taikomos, jeigu pirma išnaudojamos individualios tarifinės kvotos, numatytos su Juodkalnija pasirašytame protokole dėl vyno. Ši individuali tarifinė kvota suteikiama pagal eilės Nr. 09.1514.“

6

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/11

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 298/05/COL

2005 m. lapkričio 22 d.

dėl pasiūlymo, susijusio su regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų tam tikruose ekonomikos sektoriuose (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 Protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I antraštinės dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II antraštinės dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį ir 7 straipsnio 5 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo,

ATSIŽVELGDAMA į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA teismo sprendimą byloje E–6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją (5),

ATSIŽVELGDAMA į 2002 m. rugsėjo 25 d. Institucijos sprendimą Nr. 172/02/COL, kuriuo siūlomos tinkamos priemonės regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų (6) atžvilgiu ir Norvegijos valdžios institucijų 2002 m. spalio 29 d. raštą, kuriuo sutinkama su šiomis tinkamomis priemonėmis.

ATSIŽVELGDAMA į 2003 m. lapkričio 12 d. Institucijos sprendimą Nr. 218/03/COL, dėl regioniniu principu diferencijuotomis socialinio draudimo įmokomis teikiamos valstybės pagalbos (7),

PARAGINUSI suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (8),

KADANGI:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

Pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I antraštinės dalies 1 straipsnio 3 dalies Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie savo ketinimą taikyti sumažintus socialinio draudimo įmokų tarifus įmonėms, esančioms nurodytose geografinėse zonose – 2, 3 ir 4 – Norvegijoje ir veikiančioms tam tikruose ekonomikos sektoriuose. Pranešimą 2004 m. balandžio 26 d. raštu išsiuntė Norvegijos Misija prie Europos Sąjungos, persiųsdama 2004 m. balandžio 23 d. Prekybos ir Pramonės ministerijos raštą kartu su tos pačios dienos Finansų ministerijos raštu, kuriuos Institucija gavo ir užregistravo 2004 m. balandžio 27 d. (reg. Nr. 278992).

Po įvairaus susirašinėjimo ir susitikimų, vykusių tarp Institucijos ir Norvegijos valdžios institucijų atstovų (9), atsižvelgiant į didelius sunkumus, su kuriais susidūrė Institucija, dėl priemonės, apie kurią pranešta, paskelbimo suderinama su EEE susitarimo 61 straipsniu, Institucija nutarė pradėti procedūrą, numatytą Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I antraštinės dalies 1 straipsnio 2 dalyje.

2004 m. spalio 6 d. Institucijos sprendimas Nr. 245/04/COL pradėti oficialią turimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (10). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

2004 m. lapkričio 12 d. Norvegijos Misijos prie Europos Sąjungos raštu Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (Reg. Nr. 299087). Institucija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų.

2.   Siūlomos priemonės apibūdinimas

a)   Pagrindinė informacija

Remiantis 1997 m. vasario 28 d. Norvegijos socialinio draudimo įstatymu („Lov om folketrygd“), visi Norvegijos darbdaviai privalo mokėti įmokas į nacionalinę socialinio draudimo sistemą. Šios įmokos apskaičiuojamos atsižvelgiant į darbuotojų bruto darbo užmokestį ir diferencijuojamos pagal darbuotojų gyvenamąją vietą. Todėl Norvegija skirstoma į penkias geografines zonas. 1 zoną (11) sudaro dauguma šalies pietinės dalies centro regionų; joje gyvena 76,6 % visų Norvegijos gyventojų. 2 zoną (12) sudaro labiau nuo centro nutolusios Pietų Norvegijos dalys; joje gyvena 9,4 % visų Norvegijos gyventojų. 3 zona (13) – tai daugiausia Pietų Norvegijos kalnų regionai, kuriuose gyvena 2,6 % Norvegijos gyventojų. 4 zoną (14) daugiausia sudaro Pietų Norvegijos labiausiai į šiaurę nutolusi dalis ir Šiaurės Norvegija į pietus nuo 5 zonos. 4 zonoje gyvena 9,4 % visų gyventojų. 5 zona (15) – labiausiai į šiaurę nutolusi šalies dalis.

1997 m. lapkričio 19 d. Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų Norvegijoje (16). 1998 m. liepos 2 d. Institucija priėmė sprendimą (17), kuriame nurodoma, kad pagal šią sistemą iš valstybės biudžeto tam tikroms įmonėms teikiama parama, kurios negalima pateisinti sistemos bendru pobūdžiu ir kuri iškreipė arba galėjo iškreipti konkurenciją Europos ekonominėje erdvėje (18). Sistema turėjo būti pataisyta, kad atitiktų EEE susitarimo taisykles.

1998 m. rugsėjo 2 d. pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 36 straipsnio 1 dalį Norvegijos valdžios institucijos ELPA teismui pateikė ieškinį, kuriuo reikalavo panaikinti 1998 m. liepos 2 d. sprendimą.

1999 m. gegužės 20 d. (19) Teismas atmetė prašymą dėl panaikinimo ir pritarė Institucijos sprendimui. Teismas patvirtino, kad diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistema prilygsta valstybės pagalbai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Siekdamos laikytis Institucijos 1998 m. liepos 2 d. sprendimo Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė naujus teisės aktus dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų. 1999 m. rugsėjo 22 d. Institucija patvirtino naujus teisės aktus ribotam laikotarpiui iki 2003 m. gruodžio 31 d. (20)

2000 m. gruodžio 21 d. Europos Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl sumažintų socialinio draudimo įmokų pagalbos schemos, apie kurią pranešė Švedija (21). Šiame sprendime Komisija nurodė, kad Norvegija 2000 m. liepos 27 d. raštu ne tik pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, susijusią su Švedijos byla, bet taip pat patvirtino, kad Norvegijoje taikoma panaši schema.

Atsižvelgus į sprendimą dėl Švedijos, Norvegijos sistema vėliau buvo aptarta keliuose Norvegijos valdžios institucijų ir Institucijos susitikimuose, taip pat Institucijos ir Europos Komisijos atstovų susitikimuose. Atsižvelgdama į Norvegijos ir Švedijos schemų panašumus ir siekdama užtikrinti lygias galimybes EEE, Institucija nutarė, kad yra būtina išnagrinėti Norvegijos schemos suderinamumą ir 2002 m. birželio 4 d. raštu Norvegijos valdžios institucijoms pradėjo oficialų Norvegijos sistemos nagrinėjimą (dok. Nr. 02-4189 D).

2002 m. rugsėjo 25 d. sprendime (22) Institucija priėjo išvadą, kad regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistema nebuvo tinkamas pagrindas taikyti išimtį, numatytą EEE sutarties 61 straipsnio 3 dalies c punkte ir pasiūlė imtis tinkamų priemonių šalinant sistemoje taikomą su EEE susitarimu nesuderinamą pagalbą arba suderinti ją nuo 2004 m. sausio 1 d.

Norvegijos Misijos prie Europos Sąjungos 2002 m. spalio 29 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2002 m. spalio 31 d. (dok. Nr. 02–7855 A), Norvegijos valdžios institucijos priemones pripažino tinkamomis.

2003 m. kovo mėn. Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie trejų metų pereinamąjį laikotarpį nuo 2004 m. iki 2007 m. siekiant laipsniškai patikslinti socialinio draudimo įmokų tarifus, taikomus 3 ir 4 zonose (dok. Nr. 03-1846 A). Pagal pranešimą, bus taikomi tokie socialinio draudimo įmokų tarifai (23):

1   lentelė

| | 2003 m. tarifas | 2004 m. tarifas | 2005 m. tarifas | 2006 m. tarifas | 2007 m. tarifas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 zona | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 |
| 2 zona | 10,6 | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 |
| 3 zona | 6,4 | 8,3 | 10,2 | 12,1 | 14,1 |
| 4 zona | 5,1 | 7,3 | 9,5 | 11,7 | 14,1 |

2003 m. tarifas

2004 m. tarifas

2005 m. tarifas

2006 m. tarifas

2007 m. tarifas

1 zona

14,1

14,1

14,1

14,1

14,1

2 zona

10,6

14,1

14,1

14,1

14,1

3 zona

6,4

8,3

10,2

12,1

14,1

4 zona

5,1

7,3

9,5

11,7

14,1

2003 m. balandžio 15 d. raštu (dok. Nr. 03-2467 A), Norvegijos valdžios institucijos taip pat pranešė apie tolesnį regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų taikymą Nord-Troms ir Finnmark (5 zona). Tačiau šis pranešimas buvo atšauktas 2003 m. liepos 4 d. Norvegijos ambasadoriaus Europos Sąjungoje raštu (dok. Nr. 03–4403 A), nes ELPA valstybės, remdamosi bendru ELPA valstybių nuolatinio komiteto 2003 m. liepos 1 d. susitarimu (Nr. 2/2003/SC) ir Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I antraštinės dalies 1 straipsnio 2 dalį, nusprendė, kad dabartinė 5 zonos schema dėl išskirtinių šioje zonoje susiklosčiusių aplinkybių atitinka EEE susitarimą.

2003 m. liepos 16 d. sprendimu (24) pradėjus oficialią tyrimo procedūrą ir laikydamasi ELPA teismo sprendimo byloje E–6/98 (25) Institucija priėjo prie išvados, kad sumažinti socialinio draudimo tarifai 2, 3 ir 4 zonose prilygo pagalbos tiekimui. Tačiau 2003 m. lapkričio 12 d. sprendimu Nr. 218/03/COL Institucija leido taikyti regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų 3 ir 4 zonose atžvilgiu trejų metų pereinamąjį laikotarpį, apie kurį buvo pranešta. Šiame sprendime Institucija pažymėjo, kad nepritaikius pereinamojo laikotarpio socialinio draudimo įmokų padidėjimas galėjo sukelti nepageidaujamą poveikį užimtumui. Institucija pažymėjo, jog laipsniškas diferencijuotų mokesčio tarifų panaikinimas per trejų metų laikotarpį reikštų, kad metinis išlaidų padidėjimas įmonėms būtų paskirstytas per šį laikotarpį. Priešingu atveju, staiga nutraukus dabartinės sistemos taikymą nagrinėjamoms įmonėms iš tikrųjų būtų sukeltas išlaidų šokas. Tinkamas pereinamasis laikotarpis atrodė reikalingas, kad būtų sumažintas sukrečiantis poveikis ir įmonės turėtų laiko prisitaikyti prie naujų ekonominių sąlygų.

b)   Priemonės, susijusios su regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų tam tikruose ekonomikos sektoriuose, apie kurią buvo pranešta, aprašymas

1.   Pagrindinių priemonės požymių aprašymas

2004 m. balandžio mėn. Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie savo ketinimus nuo 2005 m. sausio 1 d. ir toliau nenumatytą laikotarpį tam tikruose ekonomikos sektoriuose taikyti regioniniu principu diferencijuotus socialinio draudimo įmokų tarifus, kurie buvo taikomi 1, 2, 3 ir 4 zonose iki 2003 m. pabaigos. Šie tarifai nurodyti 1 lentelėje pagal 2003 m. duomenis. Pranešime nebuvo kalbama apie 5 zoną, nes laikantis 2003 m. liepos 1 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimo Nr. 2/2003/SC šiai zonai taikomas tarifas yra nulinis.

Priemonė, apie kurią pranešta, bus taikoma tik tam tikruose ekonomikos sektoriuose, kuriuose, pasak Norvegijos valdžios institucijų, nesusiduriama su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad ekonomikos sektoriuose, turėsiančiuose naudos iš numatomo sumažintų socialinio draudimo tarifų taikymo, nebus daromas poveikis prekybai. Todėl Norvegijos valdžios institucijos nusprendė, kad diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistema nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Norvegijos valdžios institucijos įvertino poveikį konkurencijai remdamosi ekonomine ataskaita, kurią parengė nepriklausoma konsultacinė bendrovė ECON, bendradarbiaudama su Norvegijos teisine bendrove (toliau – ECON ataskaita). Toliau pateikiamas sąrašas sektorių, kuriems, kaip manoma, nedarys poveikio kitų EEE valstybių įmonių konkurencija, ir kuriems atitinkamai taikoma priemonė, apie kurią pranešta; sąrašas buvo sudarytas remiantis ECON ataskaitoje pateiktu vertinimu:

2   lentelė

| NACE kodas (26) | 2 zona | 3 zona | 4 zona |
| --- | --- | --- | --- |
| 01.300 Žemės ūkio augalų ir gyvulių auginimas (mišrusis žemės ūkis) | n. (27) | n. | 0 |
| 22.120 Laikraščių leidyba | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 22.210 Laikraščių spausdinimas | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 35.111 Sunkesnių kaip 100 GRT (angl. Gross Registered Tonnage – bendrasis registrinis tonažas) laivų ir laivų korpusų statyba ir remontas | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 35.113 Lengvesnių kaip 100 GRT (angl. Gross Registered Tonnage – bendrasis registrinis tonažas) laivų statyba ir remontas | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 40.120 Elektros perdavimas | 0 | 0 | 0 |
| 45.110 Pastatų griovimas ir ardymas; žemės darbai | 0 | 0 | 0 |
| 45.212 Bendroji civilinės inžinerijos statinių statyba | 0 | 0 | 0 |
| 45.221 Skardininkų darbai | n. | n. | 0 |
| 45.229 Kiti laikančių stogo konstrukcijų ir stogo dangų montavimo darbai | n. | n. | 0 |
| 45.230 Automagistralių, kelių tiesimas, aerodromų ir sporto įrenginių statyba | 0 | 0 | 0 |
| 45.240 Vandens statinių statyba | 0 | n. | n. |
| 45.250 Kiti statybos darbai, įskaitant specialiuosius profesinius darbus | 0 | 0 | 0 |
| 45.310 Elektros įrangos ir kitų įtaisų įrengimas | 0 | 0 | 0 |
| 45.320 Izoliaciniai darbai | n. | n. | 0 |
| 45.330 Vandentiekio ir panašių sistemų įrengimas | 0 | 0 | 0 |
| 45.340 Kitokių pastatų ir statinių įrengimas | 0 | n. | 0 |
| 45.442 Stiklinimas | n. | n. | 0 |
| 45.450 Kiti baigiamieji statybos darbai | 0 | n. | 0 |
| 45.500 Statybos arba griovimo įrenginių nuoma (su operatorių samdymu) | n. | 0 | 0 |
| 50.200 Variklinių transporto priemonių techninė priežiūra ir remontas | 0 | 0 | 0 |
| 50.301 Variklinių transporto priemonių, variklinių transporto priemonių atsarginių dalių ir pagalbinių reikmenų užsakymas ir didmeninė prekyba | 0 | n. | 0 |
| 50.302 Mažmeninė prekyba variklinių transporto priemonių atsarginėmis dalimis ir pagalbiniais reikmenimis | 0 | 0 | 0 |
| 50.500 Mažmeninė prekyba automobilių degalais | 0 | 0 | 0 |
| 51.170 Maisto produktų, gėrimų ir tabako pardavimo agentų veikla | n. | n. | 0/2 |
| 51.180 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, specifinių produktų arba jų grupių pardavimo specializuota veikla, atliekama agentų | n. | n. | 0 |
| 51.210 Didmeninė prekyba grūdais, sėklomis ir gyvulių pašarais | 0 | 0 | 0 |
| 51.220 Didmeninė prekyba gėlėmis ir sodinukais | n. | n. | 0 |
| 51.389 Didmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais moliuskais | n. | n. | 0 |
| 51.390 Nespecializuota didmeninė prekyba maistu, gėrimais ir tabaku | n. | 0 | 0 |
| 51.421 Didmeninė prekyba drabužiais | 0 | 0 | 0 |
| 51.434 Didmeninė prekyba patefono plokštelėmis, juostomis, kompaktiniais diskais, DVD ir vaizdajuostėmis | n. | n. | 0 |
| 51.460 Didmeninė prekyba farmacijos prekėmis | n. | n. | 0 |
| 51.477 Didmeninė prekyba sporto prekėmis, žaidimais ir žaislais | 0 | n. | n. |
| 51.479 Didmeninė prekyba buities prekėmis ir niekur kitur nepriskirtais asmens reikmenimis | n. | n. | 0 |
| 51.520 Didmeninė prekyba metalu ir metalų rūdomis | n. | n. | 0 |
| 51.532 Didmeninė prekyba pjautine mediena | 0 | 0 | 0 |
| 51.533 Didmeninė prekyba dažais ir lakais | n. | n. | 0 |
| 51.539 Didmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtomis statybinėmis medžiagomis | 0 | n. | 0 |
| 51.561 Didmeninė prekyba popieriumi ir kartonu | 0 | n. | 0 |
| 51.840 Didmeninė prekyba kompiuteriais, jų periferine ir programine įranga | 0 | 0 | 0 |
| 51.850 Didmeninė prekyba kita biuro įranga | n. | n. | 0 |
| 51.872 Didmeninė prekyba laivybos įranga ir žvejybos reikmenimis | n. | n. | 0 |
| 51.900 Kita didmeninė prekyba | 0 | 0 | 0 |
| 52.110 Mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, kuriose daugiausia prekiaujama maistu, gėrimais arba tabaku | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 52.120 Kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 52.220 Mažmeninė prekyba mėsa ir mėsos produktais | 0 | n. | n. |
| 52.230 Mažmeninė prekyba žuvimis, vėžiagyviais ir moliuskais | n. | n. | 0 |
| 52.241 Mažmeninė prekyba duonos, pyrago ir miltiniais konditerijos gaminiais | 0 | n. | 0 |
| 52.271 Mažmeninė prekyba sveiku maistu | n. | n. | 0 |
| 52.279 Mažmeninė prekyba kitais, niekur kitur nepriskirtais, maisto produktais, gėrimais ir tabaku specializuotose parduotuvėse | n. | n. | 0 |
| 52.310 Vaistus gaminantys ir parduodantys vaistininkai | 0 | 0 | 0 |
| 52.330 Mažmeninė prekyba kosmetikos ir tualeto reikmenimis | n. | n. | 0 |
| 52.410 Mažmeninė prekyba tekstilės gaminiais | 0 | 0 | 0 |
| 52.420 Mažmeninė prekyba drabužiais | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 52.410 Mažmeninė prekyba avalyne | 0 | 0 | 0 |
| 52.441 Mažmeninė prekyba apšvietimo įranga | n. | n. | 0 |
| 52.442 Mažmeninė prekyba porceliano ir stiklo dirbiniais | n. | n. | 0 |
| 52.443 Mažmeninė prekyba baldais | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 52.449 Mažmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais neelektriniais buitiniais gaminiais | n. | 0 | 0 |
| 52.451 Mažmeninė prekyba buitiniais elektros prietaisais, radijo ir televizijos prekėmis | 0 | 0 | 0 |
| 52.453 Mažmeninė prekyba muzikos instrumentais ir muzikos natomis | n. | n. | 0 |
| 52.461 Mažmeninė prekyba įvairiais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu | 0/2 | 0/2 | 0/2 |
| 52.463 Mažmeninė prekyba dažais ir lakais | 0 | 0 | n. |
| 52.464 Mažmeninė prekyba mediena | n. | n. | 0/2 |
| 52.469 Mažmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu | n. | 0 | 0 |
| 52.481 Mažmeninė prekyba laikrodžiais, foto ir optikos prekėmis | n. | 0 | 0 |
| 52.482 Mažmeninė prekyba aukso ir sidabro dirbiniais | n. | 0 | 0 |
| 52.483 Mažmeninė prekyba sporto prekėmis, žaidimais ir žaislais | n. | n. | 0 |
| 52.484 Mažmeninė prekyba gėlėmis ir sodinukais | n. | n. | 0 |
| 52.485 Mažmeninė prekyba kompiuteriais, biuro ir telekomunikacine įranga | n. | n. | 0 |
| 52.489 Niekur kitur nepriskirta mažmeninė prekyba specializuotose parduotuvėse | n. | 0 | 0 |
| 52.612 Mažmeninė prekyba paštu tekstilės gaminiais, drabužiais, kelionių reikmenimis ir odinėmis prekėmis | 0 | n. | n. |
| 52.619 Kita mažmeninė prekyba paštu specializuotu prekių asortimentu | 0 | n. | 0 |
| 52.630 Kita mažmeninė prekyba ne parduotuvėse | n. | n. | 0 |
| 52.720 Elektros buitinių prietaisų taisymas | n. | n. | 0 |
| 55.301 Restoranų ir kavinių veikla | 0 | 0 | 0 |
| 55.302 Užkandžių, salotų ir dešrainių barų veikla | n. | 0 | 0 |
| 55.401 Alinės | 0 | 0 | 0 |
| 55.510 Valgyklos | 0 | n. | 0 |
| 55.520 Maitinimo veikla | 0 | n. | 0 |
| 60.220 Taksi veikla | n. | 0 | 0 |
| 63.110 Krovinių tvarkymas | 0 | n. | 0 |
| 63.120 Laikymas ir sandėliavimas | n. | n. | 0 |
| 63.211 Centrinės prekių ir vežimo paslaugų pirkimo agentūros | 0 | 0 | 0 |
| 63.212 Automobilių stovėjimo aikštelės ir automobilių stovėjimo patalpos | n. | n. | 0 |
| 63.213 Rinkliavų rinkimo postai | n. | n. | 0 |
| 63.219 Kitos paslaugos, susijusios su sausumos transportu | 0 | 0 | 0 |
| 63.221 Uostų veikla | n. | n. | 0 |
| 63.229 Kita papildoma vandens transporto veikla | n. | n. | 0 |
| 63.230 Kita papildoma oro transporto veikla | 0 | 0 | 0 |
| 63.302 Turizmo informacijos centrai | n. | 0 | 0 |
| 63.401 Krovinių ekspedijavimo paslaugos | 0 | 0 | 0 |
| 63.409 Kitos ekspedijavimo paslaugos | n. | n. | 0 |
| 64.110 Nacionalinio pašto veikla | 0 | 0 | 0 |
| 64.120 Greitojo pašto, išskyrus nacionalinį paštą, veikla | n. | 0 | 0 |
| 64.210 Fiksuotųjų telekomunikacijų paslaugų tiekėjai | 0 | n. | 0 |
| 64.220 Mobiliųjų telekomunikacijų paslaugų tiekėjai | 0 | n. | 0 |
| 64.230 Interneto paslaugų tiekėjai | n. | n. | 0 |
| 64.240 Kita telekomunikacijų veikla | n. | n. | 0 |
| 65.120 Kitas piniginis tarpininkavimas | 0 | 0 | 0 |
| 65.220 Kitas kreditų teikimas | 0 | n. | 0 |
| 65.239 Kitas vertybinių popierių valdymas | n. | n. | 0 |
| 66.010 Gyvybės draudimas | n. | n. | 0 |
| 66.030 Ne gyvybės draudimas | 0 | 0 | 0 |
| 67.130 Pagalbinė finansinio tarpininkavimo veikla | n. | n. | 0 |
| 67.200 Pagalbinė draudimo ir pensijų kaupimo veikla | n. | 0 | 0 |
| 70.111 Namų statybos kooperatyvai | n. | n. | 0 |
| 70.112 Kita nekilnojamojo turto rengimo eksploatuoti ir pardavimo veikla | n. | n. | 0 |
| 70.120 Nuosavybės teise priklausančio nekilnojamojo turto pirkimas ir pardavimas | n. | 0 | 0 |
| 70.202 Kita nuosavybės teise priklausančio turto nuoma | 0 | 0 | 0 |
| 70.310 Nekilnojamojo turto agentūros | n. | n. | 0 |
| 70.321 Nekilnojamojo turto valdymas už atlygį arba pagal sutartį | n. | 0 | 0 |
| 70.322 Pastatų priežiūros paslaugos | n. | n. | 0 |
| 71.110 Automobilių nuoma | n. | n. | 0 |
| 71.320 Statybos ir civilinės inžinerijos statybos darbų mašinų ir įrenginių nuoma | n. | n. | 0 |
| 71.340 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, mašinų ir įrenginių nuoma | n. | n. | 0 |
| 71.400 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, asmens ir buitinių reikmenų nuoma | 0 | n. | 0 |
| 72.500 Biuro, buhalterinės ir kompiuterinės įrangos techninė priežiūra ir remontas | n. | n. | 0 |
| 74.110 Teisinė veikla | n. | n. | 0 |
| 74.121 Apskaita, buhalterija | 0 | 0 | 0 |
| 74.122 Auditas | 0 | 0 | 0 |
| 74.130 Rinkos tyrimas ir viešosios nuomonės apklausa | n. | n. | 0 |
| 74.140 Konsultacinė verslo ir valdymo veikla | 0 | n. | 0 |
| 74.203 Geologinis žvalgymas | n. | n. | 0 |
| 74.300 Techninis tikrinimas ir analizė | 0 | 0 | 0 |
| 74.400 Reklama | 0 | n. | 0 |
| 74.501 Įdarbinimas | 0 | 0 | 0 |
| 74.600 Tyrimo ir apsaugos veikla | 0 | 0 | 0 |
| 74.700 Pramoninis valymas | 0 | 0 | 0 |
| 74.810 Fotografijos veikla | n. | n. | 0 |
| 74.820 Pakavimo veikla | n. | n. | 0 |
| 74.851 Sekretorių veikla | n. | 0 | 0 |
| 74.852 Vertimų veikla | n. | n. | 0 |
| 74.871 Vekselių inkasavimo, kreditų suteikimo veikla | n. | n. | 0 |
| 74.877 Mugių, parodų ir kongresų organizatorių veikla | n. | n. | 0 |
| 74.879 Kita, niekur kitur nepriskirta, verslo veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.110 Bendra viešųjų paslaugų veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.120 Tarnybų, teikiančių sveikatos priežiūros, švietimo, kultūros ir kitas socialines paslaugas, išskyrus socialinį draudimą, veiklos reguliavimas | 0 | 0 | 0 |
| 75.130 Verslo veiklos reguliavimas ir parama jai efektyviau organizuoti | 0 | 0 | 0 |
| 75.140 Bendrojo valstybės valdymo aptarnavimo paslaugų veikla | 0 | n. | 0 |
| 75.220 Gynybos veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.230 Teisingumo ir teismų veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.240 Visuomenės saugumo ir teisėtvarkos veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.250 Priešgaisrinių tarnybų veikla | 0 | 0 | 0 |
| 75.300 Privalomojo socialinio draudimo veikla | 0 | 0 | 0 |
| 80.102 Pradinis ir žemesnysis vidurinis ugdymas | 0 | 0 | 0 |
| 80.103 Neįgaliųjų specializuotas ugdymas | 0 | 0 | 0 |
| 80.210 Bendrasis vidurinis ugdymas | 0 | 0 | 0 |
| 80.309 Ugdymas kituose kolegijose | n. | n. | 0/2 |
| 80.410 Vairavimo mokyklų veikla | n. | n. | 0 |
| 80.421 Ugdymas folkloro aukštojoje mokykloje | 0 | 0 | 0 |
| 80.423 Suaugusiųjų ugdymo asociacijų veikla | n. | 0 | 0 |
| 80.424 Savivaldybių muzikos mokyklų veikla | n. | 0 | 0 |
| 80.429 Kitas ugdymas | 0 | 0 | 0 |
| 85.114 Reabilitacijos įstaigos | 0 | 0 | 0 |
| 85.116 Suaugusiųjų psichiatrijos ligoninės | 0 | 0 | n. |
| 85.118 Slaugos ligoninės | 0 | 0 | 0 |
| 85.121 Bendrosios praktikos gydytojai | n. | n. | 0 |
| 85.122 Terapeutai ir kiti specialistai, išskyrus psichiatrus | n. | n. | 0 |
| 85.130 Odontologinės praktikos veikla | 0 | 0 | 0 |
| 85.142 Fizioterapijos paslaugos | n. | n. | 0 |
| 85.143 Sveikatos priežiūros mokykloje paslaugos, motinos ir vaiko sveikatos priežiūra | 0 | n. | n. |
| 85.144 Kita prevencinė sveikatos priežiūra | n. | 0 | 0 |
| 85.147 Greitosios pagalbos paslaugos | 0 | 0 | 0 |
| 85.149 Kita sveikatos priežiūros veikla | 0 | 0 | 0 |
| 85.200 Veterinarinė veikla | 0 | 0 | 0 |
| 85.311 Vaikų priežiūros įstaigos | 0 | n. | n. |
| 85.312 Alkoholikų ir narkomanų gydymo įstaigos | 0 | 0 | 0 |
| 85.319 Kitos socialinės priežiūros institucijos | n. | 0 | 0 |
| 85.321 Pagalbos namuose paslaugos | n. | n. | 0 |
| 85.322 Gyvenamieji namai, kuriuose apgyvendinami senyvi žmonės ir neįgalieji | n. | n. | 0 |
| 85.323 Vaikų priežiūros paslaugos | 0 | n. | 0 |
| 85.324 Socialinės priežiūros paslaugos, skirtos alkoholikams ir narkomanams, (išskyrus apgyvendinimą) | n. | 0 | 0 |
| 85.325 Šeimų konsultavimo paslaugos | n. | n. | 0 |
| 85.326 Savivaldybių socialinių tarnybų veikla | n. | n. | 0 |
| 85.327 Mažų vaikų ugdymo ir priežiūros įstaigos | 0 | 0 | 0 |
| 85.331 Mokyklinio amžiaus vaikų priežiūra | n. | n. | 0 |
| 85.333 Senyvų žmonių ir neįgaliųjų dienos priežiūros veikla | n. | n. | 0 |
| 85.334 Įprastai darbo rinkai skirta profesinio mokymo veikla | 0 | 0 | 0 |
| 85.335 Veikla, susijusi su nuolatiniu saugomu darbu | 0 | 0 | 0 |
| 85.336 Socialinės priežiūros įstaigų veikla | n. | n. | 0 |
| 85.337 Prieglobsčio prašytojų priėmimo centrai | 0 | 0 | 0 |
| 85.338 Užimtumas (profesinis mokymas), kurį organizuoja savivaldybių sveikatos priežiūros ir socialiniai skyriai | 0 | n. | n. |
| 85.339 Kita socialinio darbo veikla, nesusijusi su apgyvendinimu | n. | 0 | n. |
| 90.010 Nuotėkų rinkimas ir apdorojimas | 0 | n. | 0 |
| 90.020 Kitų atliekų rinkimas ir apdorojimas | 0 | 0 | 0 |
| 91.110 Verslininkų ir darbdavių organizacijų veikla | n. | 0 | 0 |
| 91.200 Profesinių sąjungų veikla | n. | n. | 0 |
| 91.310 Religinių organizacijų veikla | 0 | 0 | 0 |
| 91.330 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, naryste grindžiamų organizacijų veikla | 0 | n. | 0 |
| 92.110 Kino filmų ir vaizdajuosčių gamyba | n. | n. | 0 |
| 92.130 Kino filmų demonstravimas | n. | n. | 0 |
| 92.200 Radijo ir televizijos veikla | 0 | n. | 0 |
| 92.320 Meno įrenginių eksploatavimo veikla | 0 | n. | 0 |
| 92.330 Mugių ir atrakcionų parkų veikla | n. | n. | 0 |
| 92.400 Naujienų agentūrų veikla | n. | n. | 0 |
| 92.510 Bibliotekų ir archyvų veikla | 0 | n. | 0 |
| 92.521 Muziejų veikla | 0 | 0 | 0 |
| 92.522 Istorinių vietovių ir pastatų saugojimas | n. | 0 | 0 |
| 92.610 Sporto arenų ir stadionų eksploatavimo veikla | 0/2 | 0 | 0 |
| 92.621 Sporto klubai ir asociacijos | 0 | 0 | 0 |
| 92.629 Kita, niekur kitur nepriskirta, sporto veikla | n. | n. | 0 |
| 92.721 Pramoginių kelionių organizavimo bendrovės | n. | 0 | n. |
| 92.729 Kitos, niekur kitur nepriskirtos, poilsio organizavimo paslaugos | 0 | 0 | 0 |
| 93.010 Tekstilės ir kailių gaminių skalbimas ir sausasis valymas | 0 | 0 | 0 |
| 93.020 Kirpyklų ir kitos su grožiu susijusios paslaugos | n. | 0 | 0 |
| 93.030 Laidotuvės ir su jomis susijusi veikla | n. | n. | 0 |
| 93.040 Fizinės gerovės užtikrinimo veikla | 0 | 0 | 0 |

NACE kodas (26)

2 zona

3 zona

4 zona

01.300 Žemės ūkio augalų ir gyvulių auginimas (mišrusis žemės ūkis)

n. (27)

n.

0

22.120 Laikraščių leidyba

0/2

0/2

0/2

22.210 Laikraščių spausdinimas

0/2

0/2

0/2

35.111 Sunkesnių kaip 100 GRT (angl. Gross Registered Tonnage – bendrasis registrinis tonažas) laivų ir laivų korpusų statyba ir remontas

0/2

0/2

0/2

35.113 Lengvesnių kaip 100 GRT (angl. Gross Registered Tonnage – bendrasis registrinis tonažas) laivų statyba ir remontas

0/2

0/2

0/2

40.120 Elektros perdavimas

0

0

0

45.110 Pastatų griovimas ir ardymas; žemės darbai

0

0

0

45.212 Bendroji civilinės inžinerijos statinių statyba

0

0

0

45.221 Skardininkų darbai

n.

n.

0

45.229 Kiti laikančių stogo konstrukcijų ir stogo dangų montavimo darbai

n.

n.

0

45.230 Automagistralių, kelių tiesimas, aerodromų ir sporto įrenginių statyba

0

0

0

45.240 Vandens statinių statyba

0

n.

n.

45.250 Kiti statybos darbai, įskaitant specialiuosius profesinius darbus

0

0

0

45.310 Elektros įrangos ir kitų įtaisų įrengimas

0

0

0

45.320 Izoliaciniai darbai

n.

n.

0

45.330 Vandentiekio ir panašių sistemų įrengimas

0

0

0

45.340 Kitokių pastatų ir statinių įrengimas

0

n.

0

45.442 Stiklinimas

n.

n.

0

45.450 Kiti baigiamieji statybos darbai

0

n.

0

45.500 Statybos arba griovimo įrenginių nuoma (su operatorių samdymu)

n.

0

0

50.200 Variklinių transporto priemonių techninė priežiūra ir remontas

0

0

0

50.301 Variklinių transporto priemonių, variklinių transporto priemonių atsarginių dalių ir pagalbinių reikmenų užsakymas ir didmeninė prekyba

0

n.

0

50.302 Mažmeninė prekyba variklinių transporto priemonių atsarginėmis dalimis ir pagalbiniais reikmenimis

0

0

0

50.500 Mažmeninė prekyba automobilių degalais

0

0

0

51.170 Maisto produktų, gėrimų ir tabako pardavimo agentų veikla

n.

n.

0/2

51.180 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, specifinių produktų arba jų grupių pardavimo specializuota veikla, atliekama agentų

n.

n.

0

51.210 Didmeninė prekyba grūdais, sėklomis ir gyvulių pašarais

0

0

0

51.220 Didmeninė prekyba gėlėmis ir sodinukais

n.

n.

0

51.389 Didmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais moliuskais

n.

n.

0

51.390 Nespecializuota didmeninė prekyba maistu, gėrimais ir tabaku

n.

0

0

51.421 Didmeninė prekyba drabužiais

0

0

0

51.434 Didmeninė prekyba patefono plokštelėmis, juostomis, kompaktiniais diskais, DVD ir vaizdajuostėmis

n.

n.

0

51.460 Didmeninė prekyba farmacijos prekėmis

n.

n.

0

51.477 Didmeninė prekyba sporto prekėmis, žaidimais ir žaislais

0

n.

n.

51.479 Didmeninė prekyba buities prekėmis ir niekur kitur nepriskirtais asmens reikmenimis

n.

n.

0

51.520 Didmeninė prekyba metalu ir metalų rūdomis

n.

n.

0

51.532 Didmeninė prekyba pjautine mediena

0

0

0

51.533 Didmeninė prekyba dažais ir lakais

n.

n.

0

51.539 Didmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtomis statybinėmis medžiagomis

0

n.

0

51.561 Didmeninė prekyba popieriumi ir kartonu

0

n.

0

51.840 Didmeninė prekyba kompiuteriais, jų periferine ir programine įranga

0

0

0

51.850 Didmeninė prekyba kita biuro įranga

n.

n.

0

51.872 Didmeninė prekyba laivybos įranga ir žvejybos reikmenimis

n.

n.

0

51.900 Kita didmeninė prekyba

0

0

0

52.110 Mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, kuriose daugiausia prekiaujama maistu, gėrimais arba tabaku

0/2

0/2

0/2

52.120 Kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse

0/2

0/2

0/2

52.220 Mažmeninė prekyba mėsa ir mėsos produktais

0

n.

n.

52.230 Mažmeninė prekyba žuvimis, vėžiagyviais ir moliuskais

n.

n.

0

52.241 Mažmeninė prekyba duonos, pyrago ir miltiniais konditerijos gaminiais

0

n.

0

52.271 Mažmeninė prekyba sveiku maistu

n.

n.

0

52.279 Mažmeninė prekyba kitais, niekur kitur nepriskirtais, maisto produktais, gėrimais ir tabaku specializuotose parduotuvėse

n.

n.

0

52.310 Vaistus gaminantys ir parduodantys vaistininkai

0

0

0

52.330 Mažmeninė prekyba kosmetikos ir tualeto reikmenimis

n.

n.

0

52.410 Mažmeninė prekyba tekstilės gaminiais

0

0

0

52.420 Mažmeninė prekyba drabužiais

0/2

0/2

0/2

52.410 Mažmeninė prekyba avalyne

0

0

0

52.441 Mažmeninė prekyba apšvietimo įranga

n.

n.

0

52.442 Mažmeninė prekyba porceliano ir stiklo dirbiniais

n.

n.

0

52.443 Mažmeninė prekyba baldais

0/2

0/2

0/2

52.449 Mažmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais neelektriniais buitiniais gaminiais

n.

0

0

52.451 Mažmeninė prekyba buitiniais elektros prietaisais, radijo ir televizijos prekėmis

0

0

0

52.453 Mažmeninė prekyba muzikos instrumentais ir muzikos natomis

n.

n.

0

52.461 Mažmeninė prekyba įvairiais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu

0/2

0/2

0/2

52.463 Mažmeninė prekyba dažais ir lakais

0

0

n.

52.464 Mažmeninė prekyba mediena

n.

n.

0/2

52.469 Mažmeninė prekyba niekur kitur nepriskirtais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu

n.

0

0

52.481 Mažmeninė prekyba laikrodžiais, foto ir optikos prekėmis

n.

0

0

52.482 Mažmeninė prekyba aukso ir sidabro dirbiniais

n.

0

0

52.483 Mažmeninė prekyba sporto prekėmis, žaidimais ir žaislais

n.

n.

0

52.484 Mažmeninė prekyba gėlėmis ir sodinukais

n.

n.

0

52.485 Mažmeninė prekyba kompiuteriais, biuro ir telekomunikacine įranga

n.

n.

0

52.489 Niekur kitur nepriskirta mažmeninė prekyba specializuotose parduotuvėse

n.

0

0

52.612 Mažmeninė prekyba paštu tekstilės gaminiais, drabužiais, kelionių reikmenimis ir odinėmis prekėmis

0

n.

n.

52.619 Kita mažmeninė prekyba paštu specializuotu prekių asortimentu

0

n.

0

52.630 Kita mažmeninė prekyba ne parduotuvėse

n.

n.

0

52.720 Elektros buitinių prietaisų taisymas

n.

n.

0

55.301 Restoranų ir kavinių veikla

0

0

0

55.302 Užkandžių, salotų ir dešrainių barų veikla

n.

0

0

55.401 Alinės

0

0

0

55.510 Valgyklos

0

n.

0

55.520 Maitinimo veikla

0

n.

0

60.220 Taksi veikla

n.

0

0

63.110 Krovinių tvarkymas

0

n.

0

63.120 Laikymas ir sandėliavimas

n.

n.

0

63.211 Centrinės prekių ir vežimo paslaugų pirkimo agentūros

0

0

0

63.212 Automobilių stovėjimo aikštelės ir automobilių stovėjimo patalpos

n.

n.

0

63.213 Rinkliavų rinkimo postai

n.

n.

0

63.219 Kitos paslaugos, susijusios su sausumos transportu

0

0

0

63.221 Uostų veikla

n.

n.

0

63.229 Kita papildoma vandens transporto veikla

n.

n.

0

63.230 Kita papildoma oro transporto veikla

0

0

0

63.302 Turizmo informacijos centrai

n.

0

0

63.401 Krovinių ekspedijavimo paslaugos

0

0

0

63.409 Kitos ekspedijavimo paslaugos

n.

n.

0

64.110 Nacionalinio pašto veikla

0

0

0

64.120 Greitojo pašto, išskyrus nacionalinį paštą, veikla

n.

0

0

64.210 Fiksuotųjų telekomunikacijų paslaugų tiekėjai

0

n.

0

64.220 Mobiliųjų telekomunikacijų paslaugų tiekėjai

0

n.

0

64.230 Interneto paslaugų tiekėjai

n.

n.

0

64.240 Kita telekomunikacijų veikla

n.

n.

0

65.120 Kitas piniginis tarpininkavimas

0

0

0

65.220 Kitas kreditų teikimas

0

n.

0

65.239 Kitas vertybinių popierių valdymas

n.

n.

0

66.010 Gyvybės draudimas

n.

n.

0

66.030 Ne gyvybės draudimas

0

0

0

67.130 Pagalbinė finansinio tarpininkavimo veikla

n.

n.

0

67.200 Pagalbinė draudimo ir pensijų kaupimo veikla

n.

0

0

70.111 Namų statybos kooperatyvai

n.

n.

0

70.112 Kita nekilnojamojo turto rengimo eksploatuoti ir pardavimo veikla

n.

n.

0

70.120 Nuosavybės teise priklausančio nekilnojamojo turto pirkimas ir pardavimas

n.

0

0

70.202 Kita nuosavybės teise priklausančio turto nuoma

0

0

0

70.310 Nekilnojamojo turto agentūros

n.

n.

0

70.321 Nekilnojamojo turto valdymas už atlygį arba pagal sutartį

n.

0

0

70.322 Pastatų priežiūros paslaugos

n.

n.

0

71.110 Automobilių nuoma

n.

n.

0

71.320 Statybos ir civilinės inžinerijos statybos darbų mašinų ir įrenginių nuoma

n.

n.

0

71.340 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, mašinų ir įrenginių nuoma

n.

n.

0

71.400 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, asmens ir buitinių reikmenų nuoma

0

n.

0

72.500 Biuro, buhalterinės ir kompiuterinės įrangos techninė priežiūra ir remontas

n.

n.

0

74.110 Teisinė veikla

n.

n.

0

74.121 Apskaita, buhalterija

0

0

0

74.122 Auditas

0

0

0

74.130 Rinkos tyrimas ir viešosios nuomonės apklausa

n.

n.

0

74.140 Konsultacinė verslo ir valdymo veikla

0

n.

0

74.203 Geologinis žvalgymas

n.

n.

0

74.300 Techninis tikrinimas ir analizė

0

0

0

74.400 Reklama

0

n.

0

74.501 Įdarbinimas

0

0

0

74.600 Tyrimo ir apsaugos veikla

0

0

0

74.700 Pramoninis valymas

0

0

0

74.810 Fotografijos veikla

n.

n.

0

74.820 Pakavimo veikla

n.

n.

0

74.851 Sekretorių veikla

n.

0

0

74.852 Vertimų veikla

n.

n.

0

74.871 Vekselių inkasavimo, kreditų suteikimo veikla

n.

n.

0

74.877 Mugių, parodų ir kongresų organizatorių veikla

n.

n.

0

74.879 Kita, niekur kitur nepriskirta, verslo veikla

0

0

0

75.110 Bendra viešųjų paslaugų veikla

0

0

0

75.120 Tarnybų, teikiančių sveikatos priežiūros, švietimo, kultūros ir kitas socialines paslaugas, išskyrus socialinį draudimą, veiklos reguliavimas

0

0

0

75.130 Verslo veiklos reguliavimas ir parama jai efektyviau organizuoti

0

0

0

75.140 Bendrojo valstybės valdymo aptarnavimo paslaugų veikla

0

n.

0

75.220 Gynybos veikla

0

0

0

75.230 Teisingumo ir teismų veikla

0

0

0

75.240 Visuomenės saugumo ir teisėtvarkos veikla

0

0

0

75.250 Priešgaisrinių tarnybų veikla

0

0

0

75.300 Privalomojo socialinio draudimo veikla

0

0

0

80.102 Pradinis ir žemesnysis vidurinis ugdymas

0

0

0

80.103 Neįgaliųjų specializuotas ugdymas

0

0

0

80.210 Bendrasis vidurinis ugdymas

0

0

0

80.309 Ugdymas kituose kolegijose

n.

n.

0/2

80.410 Vairavimo mokyklų veikla

n.

n.

0

80.421 Ugdymas folkloro aukštojoje mokykloje

0

0

0

80.423 Suaugusiųjų ugdymo asociacijų veikla

n.

0

0

80.424 Savivaldybių muzikos mokyklų veikla

n.

0

0

80.429 Kitas ugdymas

0

0

0

85.114 Reabilitacijos įstaigos

0

0

0

85.116 Suaugusiųjų psichiatrijos ligoninės

0

0

n.

85.118 Slaugos ligoninės

0

0

0

85.121 Bendrosios praktikos gydytojai

n.

n.

0

85.122 Terapeutai ir kiti specialistai, išskyrus psichiatrus

n.

n.

0

85.130 Odontologinės praktikos veikla

0

0

0

85.142 Fizioterapijos paslaugos

n.

n.

0

85.143 Sveikatos priežiūros mokykloje paslaugos, motinos ir vaiko sveikatos priežiūra

0

n.

n.

85.144 Kita prevencinė sveikatos priežiūra

n.

0

0

85.147 Greitosios pagalbos paslaugos

0

0

0

85.149 Kita sveikatos priežiūros veikla

0

0

0

85.200 Veterinarinė veikla

0

0

0

85.311 Vaikų priežiūros įstaigos

0

n.

n.

85.312 Alkoholikų ir narkomanų gydymo įstaigos

0

0

0

85.319 Kitos socialinės priežiūros institucijos

n.

0

0

85.321 Pagalbos namuose paslaugos

n.

n.

0

85.322 Gyvenamieji namai, kuriuose apgyvendinami senyvi žmonės ir neįgalieji

n.

n.

0

85.323 Vaikų priežiūros paslaugos

0

n.

0

85.324 Socialinės priežiūros paslaugos, skirtos alkoholikams ir narkomanams, (išskyrus apgyvendinimą)

n.

0

0

85.325 Šeimų konsultavimo paslaugos

n.

n.

0

85.326 Savivaldybių socialinių tarnybų veikla

n.

n.

0

85.327 Mažų vaikų ugdymo ir priežiūros įstaigos

0

0

0

85.331 Mokyklinio amžiaus vaikų priežiūra

n.

n.

0

85.333 Senyvų žmonių ir neįgaliųjų dienos priežiūros veikla

n.

n.

0

85.334 Įprastai darbo rinkai skirta profesinio mokymo veikla

0

0

0

85.335 Veikla, susijusi su nuolatiniu saugomu darbu

0

0

0

85.336 Socialinės priežiūros įstaigų veikla

n.

n.

0

85.337 Prieglobsčio prašytojų priėmimo centrai

0

0

0

85.338 Užimtumas (profesinis mokymas), kurį organizuoja savivaldybių sveikatos priežiūros ir socialiniai skyriai

0

n.

n.

85.339 Kita socialinio darbo veikla, nesusijusi su apgyvendinimu

n.

0

n.

90.010 Nuotėkų rinkimas ir apdorojimas

0

n.

0

90.020 Kitų atliekų rinkimas ir apdorojimas

0

0

0

91.110 Verslininkų ir darbdavių organizacijų veikla

n.

0

0

91.200 Profesinių sąjungų veikla

n.

n.

0

91.310 Religinių organizacijų veikla

0

0

0

91.330 Kitų, niekur kitur nepriskirtų, naryste grindžiamų organizacijų veikla

0

n.

0

92.110 Kino filmų ir vaizdajuosčių gamyba

n.

n.

0

92.130 Kino filmų demonstravimas

n.

n.

0

92.200 Radijo ir televizijos veikla

0

n.

0

92.320 Meno įrenginių eksploatavimo veikla

0

n.

0

92.330 Mugių ir atrakcionų parkų veikla

n.

n.

0

92.400 Naujienų agentūrų veikla

n.

n.

0

92.510 Bibliotekų ir archyvų veikla

0

n.

0

92.521 Muziejų veikla

0

0

0

92.522 Istorinių vietovių ir pastatų saugojimas

n.

0

0

92.610 Sporto arenų ir stadionų eksploatavimo veikla

0/2

0

0

92.621 Sporto klubai ir asociacijos

0

0

0

92.629 Kita, niekur kitur nepriskirta, sporto veikla

n.

n.

0

92.721 Pramoginių kelionių organizavimo bendrovės

n.

0

n.

92.729 Kitos, niekur kitur nepriskirtos, poilsio organizavimo paslaugos

0

0

0

93.010 Tekstilės ir kailių gaminių skalbimas ir sausasis valymas

0

0

0

93.020 Kirpyklų ir kitos su grožiu susijusios paslaugos

n.

0

0

93.030 Laidotuvės ir su jomis susijusi veikla

n.

n.

0

93.040 Fizinės gerovės užtikrinimo veikla

0

0

0

Remdamosi ECON ataskaita Norvegijos valdžios institucijos nustatė kriterijus, pagal kuriuos galima skirstyti įmones į tas, kurios nesusiduria su kitose EEE valstybėse esančių įmonių konkurencija, ir tas, kurias paveikia EEE masto konkurencija, ekonomikos sektorių, pažymėtų „0/2“ skaitmenimis, atžvilgiu:

| — | NACE 22.120 ir 22.210: laikraščių leidyba ir spausdinimas


  Dėl kalbos, kultūros ir atstumo manoma, kad vietos laikraščiai leidžiami ir spausdinami tik vietos rinkose. Laikraštis laikomas vietiniu, jei jis neleidžiamas visoje valstybėje. |
| --- | --- |

—

NACE 22.120 ir 22.210: laikraščių leidyba ir spausdinimas

Dėl kalbos, kultūros ir atstumo manoma, kad vietos laikraščiai leidžiami ir spausdinami tik vietos rinkose. Laikraštis laikomas vietiniu, jei jis neleidžiamas visoje valstybėje.

| — | NACE 35.111 ir 35.113: sunkesnių kaip 100 tonų ir lengvesnių kaip 100 tonų laivų ir laivų korpusų statyba ir remontas


  Jei remontuojami Norvegijos vandenyse plaukiojantys laivai arba laivai, kurių techninė būklė labai prasta, manoma, kad susijusios laivų statyklos vykdo veiklą vietiniu mastu ir todėl nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija. |
| --- | --- |

—

NACE 35.111 ir 35.113: sunkesnių kaip 100 tonų ir lengvesnių kaip 100 tonų laivų ir laivų korpusų statyba ir remontas

Jei remontuojami Norvegijos vandenyse plaukiojantys laivai arba laivai, kurių techninė būklė labai prasta, manoma, kad susijusios laivų statyklos vykdo veiklą vietiniu mastu ir todėl nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija.

| — | NACE 51.170: maisto produktų, gėrimų ir tabako pardavimo agentų veikla


  Norvegijos valdžios institucijos nepateikė tolesnių paaiškinimų dėl reikalavimų atitikimo kriterijų, taikomų šio sektoriaus įmonėms. Pagal ECON ataskaitą, remiantis turimais duomenimis buvo neįmanoma atskirti įmones, susiduriančias su konkurencija, nuo įmonių, kurios su ja nesusiduria. |
| --- | --- |

—

NACE 51.170: maisto produktų, gėrimų ir tabako pardavimo agentų veikla

Norvegijos valdžios institucijos nepateikė tolesnių paaiškinimų dėl reikalavimų atitikimo kriterijų, taikomų šio sektoriaus įmonėms. Pagal ECON ataskaitą, remiantis turimais duomenimis buvo neįmanoma atskirti įmones, susiduriančias su konkurencija, nuo įmonių, kurios su ja nesusiduria.

| — | NACE 52.110: mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, kuriose daugiausia prekiaujama maistu, gėrimais arba tabaku


  Manoma, kad įmonės, nutolusios daugiau kaip 150 kilometrų nuo konkurentų kitoje valstybės sienos pusėje, nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija. Pagal Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 150 km atstumo kriterijus buvo numatytas nustačius arčiausiai esančius įmonių, turinčių standartinę pramoninę klasifikaciją – 52.110 (nespecializuota mažmeninė prekyba) konkurentus kitoje sienos pusėje. Konkurencijos sąlygos buvo svarstomos atsižvelgiant į įmones, esančias skirtingu atstumu nuo artimiausio konkurento kitoje sienos pusėje. Remdamosi ECON ataskaitos išvadomis Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad yra maža tikimybė, kad įmonės, esančios didesniu nei 150 km atstumu nuo konkurento, susiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad iš tikrųjų konkurencija priklauso nuo siūlomų prekių asortimento. |
| --- | --- |

—

NACE 52.110: mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, kuriose daugiausia prekiaujama maistu, gėrimais arba tabaku

Manoma, kad įmonės, nutolusios daugiau kaip 150 kilometrų nuo konkurentų kitoje valstybės sienos pusėje, nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija. Pagal Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 150 km atstumo kriterijus buvo numatytas nustačius arčiausiai esančius įmonių, turinčių standartinę pramoninę klasifikaciją – 52.110 (nespecializuota mažmeninė prekyba) konkurentus kitoje sienos pusėje. Konkurencijos sąlygos buvo svarstomos atsižvelgiant į įmones, esančias skirtingu atstumu nuo artimiausio konkurento kitoje sienos pusėje. Remdamosi ECON ataskaitos išvadomis Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad yra maža tikimybė, kad įmonės, esančios didesniu nei 150 km atstumu nuo konkurento, susiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad iš tikrųjų konkurencija priklauso nuo siūlomų prekių asortimento.

| — | NACE 52.120, 52.420 ir 52.443: kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, mažmeninė prekyba drabužiais ir mažmeninė prekyba baldais


  Nors atstumas iki konkurentų kitoje valstybės sienos pusėje yra svarbus, Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad yra sunku nustatyti visišką ir lemiamą ribą tarp įmonių, kurioms daro įtaką prekyba EEE viduje, ir kurios šios įtakos nepatiria. Tuo tarpu, kai įmonės, esančios apytiksliai 200 km nuo palyginti didelio prekybos centro kitoje valstybės sienos pusėje, susiduria su konkurencija, pagal ECON ataskaitą, įmonės, esančios arčiau valstybės sienos, bet neturinčios kaimynystėje kitoje valstybės sienos pusėje didelio prekybos centro, su konkurencija nesusiduria. Nepaisant to, remiantis tuo pačiu vertinimu, kaip ir NACE 52.110 atveju, Norvegijos valdžios institucijos pranešime paaiškino, kad 200 km atstumas atrodo tinkamas objektyvus kriterijus siekiant nustatyti poveikį prekybai šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

—

NACE 52.120, 52.420 ir 52.443: kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, mažmeninė prekyba drabužiais ir mažmeninė prekyba baldais

Nors atstumas iki konkurentų kitoje valstybės sienos pusėje yra svarbus, Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad yra sunku nustatyti visišką ir lemiamą ribą tarp įmonių, kurioms daro įtaką prekyba EEE viduje, ir kurios šios įtakos nepatiria. Tuo tarpu, kai įmonės, esančios apytiksliai 200 km nuo palyginti didelio prekybos centro kitoje valstybės sienos pusėje, susiduria su konkurencija, pagal ECON ataskaitą, įmonės, esančios arčiau valstybės sienos, bet neturinčios kaimynystėje kitoje valstybės sienos pusėje didelio prekybos centro, su konkurencija nesusiduria. Nepaisant to, remiantis tuo pačiu vertinimu, kaip ir NACE 52.110 atveju, Norvegijos valdžios institucijos pranešime paaiškino, kad 200 km atstumas atrodo tinkamas objektyvus kriterijus siekiant nustatyti poveikį prekybai šiame sektoriuje.

| — | NACE 52.461 ir 52.464: 52.461 mažmeninė prekyba įvairiais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu ir mažmeninė prekyba mediena


  Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad įmonės, esančios „labai toli nuo valstybės sienos“ nesusiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Remiantis pateikta informacija „labai toli nuo valstybės sienos“ reiškia, kad neverta keliauti pirmyn ir atgal tą pačią dieną, kai atstumas inter alia priklauso nuo kelių standarto ir eismo sąlygų. Įmonės, esančios Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane ir Møre og Romsdal grafystėse gali turėti naudos iš sumažintų socialinio draudimo tarifų, nes jos nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija. Į kitų šalių įmones neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

—

NACE 52.461 ir 52.464: 52.461 mažmeninė prekyba įvairiais metalo dirbiniais, dažais ir stiklu ir mažmeninė prekyba mediena

Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad įmonės, esančios „labai toli nuo valstybės sienos“ nesusiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Remiantis pateikta informacija „labai toli nuo valstybės sienos“ reiškia, kad neverta keliauti pirmyn ir atgal tą pačią dieną, kai atstumas inter alia priklauso nuo kelių standarto ir eismo sąlygų. Įmonės, esančios Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane ir Møre og Romsdal grafystėse gali turėti naudos iš sumažintų socialinio draudimo tarifų, nes jos nesusiduria su kitų EEE valstybių konkurencija. Į kitų šalių įmones neatsižvelgiama.

| — | NACE 80.309: Ugdymas kituose kolegijose


  Pranešime kalbama tik apie suaugusiųjų ugdymo kursus, kuriems, kaip manoma, poveikio prekybai nedaro. Kalbant apie ugdymą kolegijose arba universitetuose, Norvegijos valdžios institucijos nurodė skaitmenį „2“, kuris reiškia, kad nagrinėjama veikla susiduria su konkurencija. |
| --- | --- |

—

NACE 80.309: Ugdymas kituose kolegijose

Pranešime kalbama tik apie suaugusiųjų ugdymo kursus, kuriems, kaip manoma, poveikio prekybai nedaro. Kalbant apie ugdymą kolegijose arba universitetuose, Norvegijos valdžios institucijos nurodė skaitmenį „2“, kuris reiškia, kad nagrinėjama veikla susiduria su konkurencija.

| — | NACE 92.610: Sporto arenų ir stadionų eksploatavimo veikla


  Sporto klubas laikomas vietiniu, jei jis nedalyvauja savo sporto šakos aukščiausioje lygoje. Kiti sporto įrenginiai laikomi vietiniais, jei jais daugiausia naudojasi savivaldybės vietos klubai, vietos gyventojai ir vienai dienai atvykę svečiai, negaunantys konkurencingų pasiūlymų kitose EEE valstybėse. |
| --- | --- |

—

NACE 92.610: Sporto arenų ir stadionų eksploatavimo veikla

Sporto klubas laikomas vietiniu, jei jis nedalyvauja savo sporto šakos aukščiausioje lygoje. Kiti sporto įrenginiai laikomi vietiniais, jei jais daugiausia naudojasi savivaldybės vietos klubai, vietos gyventojai ir vienai dienai atvykę svečiai, negaunantys konkurencingų pasiūlymų kitose EEE valstybėse.

2.   Metodas, naudojamas atrinkti įmones, kurioms taikoma priemonė, apie kurią pranešta, – regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifai

Priemonė, apie kurią pranešta, taikoma keliems ECON ataskaitoje nurodytiems ekonomikos sektoriams, kaip nurodyta pirmiau. ECON ataskaita buvo paremta konkurencijos sąsajų („konkurranseflater“) vertinimu tarp Norvegijoje 2, 3 ir 4 zonose esančių įmonių ir kitose EEE valstybėse įsikūrusių įmonių. Joje pateikiamas sąrašas sektorių, kuriems, kaip manoma, nedaro įtakos kitų EEE valstybių konkurencija.

Gamybos sektoriuje kitų EEE valstybių konkurencijos nepaveiktų ekonomikos sektorių sąrašas buvo sudarytas remiantis eksporto ir importo į atitinkamas zonas regioniniais duomenimis, kuriuos pateikė Norvegijos statistikos biuras. Kaip 2004 m. lapkričio 12 d. rašte išaiškino Norvegijos valdžios institucijos tai, kad beveik visuose gamybos sektoriuose (nuo NACE 15 iki NACE 37) pasitaiko tiesioginė prekyba, leido ECON prieiti prie išvados, kad praktiškai visi šie sektoriai gali susidurti su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Norvegijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad, remiantis tik šių subsektorių pobūdžiu ir charakteristikomis, o ne importo ir eksporto tyrimu, manoma, jog vis dėlto labai nedaug sektorių (laikraščių leidyba ir spausdinimas, laivų statyba) veikė vietos rinkose.

Įmonių, veikiančių paslaugų sektoriuje (nuo NACE 50 iki NACE 99) atžvilgiu, konkurencijos poveikis buvo daugiausiai nagrinėjamas remiantis žiniomis apie padėtį rinkoje įvairiuose verslo sektoriuose ir pokalbiais su atrinktomis bendrovėmis iš 2, 3 ir 4 zonų Norvegijoje.

Nėra aiškios nuorodos į metodą, kuris buvo taikomas siekiant nustatyti konkurencijos poveikį nei elektros, dujų ir vandens tiekimo sektoriuje (NACE 40), nei statybų sektoriuje (NACE 45), nors į pranešimą buvo įtrauktas didelis skaičius statybų subsektorių.

Pagal ECON ataskaitą, EEE vidaus prekyba nepaveikė išskirtinai vietinės veiklos. Siekiant atitikti išskirtinai vietinės veiklos klasifikaciją pagal ECON ataskaitos kriterijus, kiekvienas ekonomikos sektorius nagrinėjamoje teritorijoje turi atitikti dvi suvestines sąlygas: nagrinėjamo sektoriaus įmonės pačios nedalyvauja tarptautinėje veikloje ir specifinė veikla, vykdoma nagrinėjamame regione, negali pritraukti klientų iš kitos vietovės.

Ataskaitoje tvirtinama, kad konkurencijos sąsajų nustatymas gali būti naudojamas rengiant pasiūlymą dėl taisyklių, kurios, kiek įmanoma, pratęs senos sumažintų socialinio draudimo įmokų schemos taikymą ekonomikos sektoriuose, kurie nedalyvauja EEE vidaus konkurencijoje (28). Tačiau ECON ataskaitoje nėra pasiūlymo dėl taisyklių, kaip dažniausiai daroma pagalbos schemų atveju; tokio pasiūlymo nėra ir pranešime.

Ataskaitos įžangoje ECON pažymėjo, kad nebuvo pakankamai laiko ir išteklių atlikti išsamų visų ataskaitoje minimų ekonomikos sektorių konkurencijos santykių tyrimą ir todėl kitų EEE valstybių įmonių konkurencijos vertinimas gali būti nepakankamas arba pernelyg optimistiškas (29). Vis dėlto ECON išsakė nuomonę, kad ataskaitos išvadose pateikiamas pagrįstas EEE vykstančios įmonių konkurencijos vaizdas.

3.   Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą keliami klausimai

2004 m. spalio 6 d. Institucija nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl pasiūlymo, susijusio su regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų tam tikruose ekonomikos sektoriuose. Institucija nusprendė, kad siūlomas sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymas 2, 3 ir 4 zonose apima labai daug ekonomikos sektorių ir įmonių. Priemonė, apie kurią pranešta, iš esmės kartoja buvusią regioniniu pagrindu diferencijuotų sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų schemą, kurią Institucija paskelbė nesuderinama pagalba (30).

Pagrindinis skirtumas tarp pirmiau vertintos schemos ir dabar pateiktos priemonės yra ekonomikos sektorių, gausiančių naudos iš sumažintų tarifų, skaičius. ECON ataskaitoje pateikiamas sektorių, kurių, kaip manoma, nepaveikia EEE vidaus prekyba, sąrašas, paremtas konkurencijos sąsajų vertinimu.

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija suabejojo dėl metodo, kuriuo buvo vadovaujamasi renkant duomenis ECON ataskaitai, kuris pasirodė nesistemiškas. Institucijai kėlė susirūpinimą tai, kad ECON ataskaitoje buvo pateiktas neišsamus status quo vaizdas ir kad nebuvo atliktas nuodugnus būsimos situacijos tyrimas.

Institucija pabrėžė savo abejones dėl to, ar metodas, kurio buvo laikomasi nustatant, ar nagrinėjamam sektoriui daromas EEE vidaus prekybos poveikis, atitiko galiojančios precedentinės teisės reikalavimus dėl „poveikio prekybai“ kriterijaus, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgdama į precedentinę teisę, Institucija visų pirma atkreipė dėmesį į tai, kad priešingai, nei manoma ECON ataskaitoje, pagalbos teikimo vietos veiklai arba įmonėms, kurios veikia tik vietiniu lygiu, faktas netrukdo atsirasti poveikiui prekybai.

Be to, Institucija suabejojo, ar priemonė, apie kurią pranešta, sudaro būtiną mechanizmą, kad būtų garantuota, jog visais atvejais poveikio prekybai nebus, nes joje nebuvo bendrosios apsaugos priemonės, kuri užtikrintų poveikio prekybai atžvilgiu būtiną teisinį ir ekonominį tikrumą taikant ją. Institucijai kėlė susirūpinimą priemonės neapibrėžtas pobūdis, nes ji neribota laiko atžvilgiu ir joje nenumatytas kriterijų ir taikymo sąlygų peržiūros punktas.

Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, be kita ko, siekdama palengvinti užduotį Norvegijai išaiškinti ir geriau pagrįsti, ar pranešimas apie priemonę nepadarys poveikio prekybai. Daroma nuoroda į toliau nurodomas Norvegijos valdžios institucijų pateiktas pastabas.

4.   Norvegijos valdžios institucijų pastabos

2004 m. lapkričio 12 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Pranešimo turinio požiūriu Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad standartinių pramonės klasifikacijų – 52.120 (kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse), 52.420 (mažmeninė prekyba drabužiais) ir 52.443 (mažmeninė prekyba baldais) – atžvilgiu pranešime buvo nagrinėjamos įmonės įsikūrusios visose trijose priemonėje minimose zonose. Dėl netikslumo tai buvo nurodyta tik 4 zonos įmonių atžvilgiu.

Antra, Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad „buvo pranešta, kad tam tikri ekonomikos sektoriai vienoje zonoje nesusiduria su konkurencija, o tie patys sektoriai kitose zonose nebuvo įtraukti į sąrašą. [...] Taip įvyko todėl, kad ECON ataskaitoje prieinama prie išvados, kad tam tikruose ekonomikos sektoriuose nebuvo įmonių, kurios viršytų de minimis ribą atitinkamoje zonoje. [...] Tačiau ateityje, jei šios įmonės dėl darbo užmokesčio sąnaudų viršytų de minimis ribą, šios įmonės būtų nagrinėjamos taip pat, kaip tos įmonės, kurios įeina į atitinkamą sektorių, apie kurį pranešta, kitose zonose.“

Trečia, Norvegijos valdžios institucijos nusprendė, kad Institucijos argumentavimas sprendime pradėti oficialią procedūrą parodė šiek kiek supaprastintą naudoto duomenų rinkimo metodo ir ECON atlikto vertinimo suvokimą. Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos pastebėjo, kad gamybos sektoriaus įmonių atveju konkurencijos poveikis buvo nagrinėjamas remiantis regioniniais eksporto ir importo duomenimis. Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad ECON ataskaitoje nebuvo daroma prielaida, kad šių skaičių analizės pakanka siekiant nustatyti ekonomikos sektorius, kurių nepaveikia kitų EEE valstybių įmonių konkurencija, bet jie leidžia patvirtinti, kad pagalba tam tikram sektoriui gali iš tiesų daryti poveikį prekybai.

Įmonių, veikiančių paslaugų sektoriuje, atžvilgiu, Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad konkurencijos poveikis buvo daugiausiai nagrinėjamas remiantis žiniomis apie padėtį rinkoje įvairiuose verslo sektoriuose ir pokalbiais su atrinktomis bendrovėmis. Kad veikla galėtų būti klasifikuojama kaip išskirtinai vietinė, viena iš sąlygų buvo, kad įmonės atitinkamame paslaugų sektoriuje neturi dalyvauti tarptautinėje veikloje. Tačiau tai nebuvo pakankama sąlyga. ECON ataskaitoje taip pat buvo vertinama, ar specifinė paslaugų veikla, vykdoma nagrinėtame regione, galėjo pritraukti klientų iš kitos vietovės arba EEE valstybės. Siekiant priimti sprendimą dėl ateities įmonių buvo klausiama: koks, jų nuomone, būtų poveikis jų klientų prekybos srautams, jei vietiniu lygiu teikiamos paslaugos kaina padidėtų tam tikru procentu arba jei padidėtų tos pačios paslaugos, siūlomos kaimyninėse Šiaurės šalyse įsikūrusių įmonių, kaina.

Ketvirta, Norvegijos valdžios institucijos mano, kad Institucija turi pati įvertinti, ar kuriam nors iš sektorių arba gavėjų, kuriam būtų taikoma priemonė, apie kurią pranešta, gali būti teikiama pagalba, kuri nepaveikia prekybos tarp EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

II.   VERTINIMAS

1.   Procedūriniai reikalavimai

Priemonė, apie kurią pranešta, nebuvo pradėta įgyvendinti. Norvegijos valdžios institucijos laikosi įsipareigojimų pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I antraštinės dalies 1 straipsnio 3 dalį.

2.   Priemonė, apie kurią pranešta

Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie „savo ketinimą nuo 2005 m. sausio 1 d. vėl taikyti diferencijuotų socialinio draudimo įmokų schemą, kuri buvo taikoma iki 2004 m. sausio 1 d.visiems sektoriams, kurie nesusiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija.“ Nebuvo pateikta konkretaus pasiūlymo projekto dėl teisės aktų arba įstatymų, reglamentuojančių priemonės, apie kurią pranešta, taikymą. Norvegijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą, kuria remdamosi ketino vėl pradėti taikyti seną regioniniu pagrindu diferencijuotų sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų schemą. Nors joje nurodoma, kad konkurencijos sąsajų nustatymas galėtų būti naudojamas rengiant pasiūlymą dėl taisyklių, ECON ataskaitoje pasiūlymo dėl taisyklių nėra, nors taip dažniausiai daroma pagalbos schemų atveju; tokio pasiūlymo nėra ir pranešime.

Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pranešime pateikta ir oficialios tyrimo procedūros metu surinkta papildoma informacija, Norvegijos valdžios institucijos norėtų tęsti (arba vėl imti taikyti) seną regioniniu principu diferencijuotų sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų sistemą, bet apriboti jos naudojimą ir taikyti tik sektoriams, nurodytiems ECON ataskaitoje. Būtina prisiminti, kad senoji sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų sistema buvo klasifikuota kaip pagalbos schema (31). Institucija nemato pagrindo, kodėl priemonė, apie kurią pranešta, neturėtų būti klasifikuojama, kaip schema, nors jos taikymo sritis ir buvo susiaurinta.

Remiantis Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II antraštinės dalies 1 straipsnio d punkte pateikiama apibrėžtimi, pagalbos schema yra bet koks teisės aktas, pagal kurį be kitų tolesnių įgyvendinimo priemonių bendrai ir abstrakčiai gali būti teikiama individuali pagalba teisės akte apibrėžtoms įmonėms. Ji taip pat apima bet kokį teisės aktą, kurio pagrindu vienai arba kelioms įmonėms neribotą laikotarpį ir (arba) neribotomis sumomis gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi pagalba.

Priemonėje, apie kurią pranešta, kalbama apie regioninių principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymą visoms įmonėms, veikiančioms tam tikruose sektoriuose (pasiūlyme paminėta daugiau kaip 200 sektorių), jų darbuotojų, gyvenančių 2, 3 ir 4 zonose Norvegijoje, atžvilgiu. Sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymas nėra individualus pagalbos teikimas vienai įmonei, bet neribotą laikotarpį reguliariai pasikartojantis veiksmas, kurio naudos gavėjų skaičius nenustatytas. Todėl priemonė, apie kurią pranešta, turi būti vertinama, kaip schema.

3.   Šio sprendimo taikymo sritis

Toliau pateikiamas vertinimas taikomas tik veiklai, kurią apima EEE susitarimas. Institucija negali įvertinti veiklos, kuri nepatenka į Susitarimo taikymo sritį, kaip, pavyzdžiui, NACE kodas 75.220 – Gynybos veikla.

Be to, Institucija nėra kompetentinga nagrinėti pagalbos įmonėms, kurios verčiasi tik veikla, susijusia su produkcija, kurios neapima EEE susitarimas, pavyzdžiui, žemės ūkio ir žvejybos produkcija (32). Be kitų pavyzdžių, tai taikoma NACE kodui 01.300 – žemės ūkio augalų ir gyvulių auginimas (mišrusis žemės ūkis). Šiame sprendime nenagrinėjama veikla sektoriuose, kurie nėra Institucijos kompetencija vertinimo dėl valstybės pagalbos buvimo klausimu (33).

4.   Valstybės pagalbos buvimas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis išdėstyta taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

Remiantis nusistovėjusia precedentine teise, kad veiksmas būtų vertinamas kaip pagalba, jis turi atitikti visas keturias sąlygas, išdėstytas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (34): 1) turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas panaudojant valstybinius išteklius; 2) juo turi būti suteiktas išskirtinis pranašumas pagalbos gavėjams; 3) šis įsikišimas turi ar gali iškraipyti konkurenciją ir 4) kad pagalbos priemonei būtų taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas, ji turi turėti įtakos Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

34

Institucija priėmė kelis sprendimus dėl Norvegijos sumažintų socialinio draudimo įmokų schemos (35). ELPA Teismas taip pat vertino schemą (36) ir priėjo prie išvados, kad tokia schema yra valstybės pagalba.

35

36

Kaip minėta pirmiau, dabartiniu pasiūlymu ketinama vėl pradėti taikyti buvusią schemą; vienintelis skirtumas – siūloma schema susiaurinta ir taikoma tik tam tikriems sektoriams. Institucijos nuomone, Institucijos išvados ir ELPA Teismo išvados dėl buvusios schemos vertinimo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį taip pat taikomi ir dabartinei schemai, apie kurią pranešta, trijų ir keturių suvestinių kriterijų atžvilgiu.

Pagal schemą, apie kurią pranešta, bus naudojami valstybės ištekliai, nes taikant sumažintus socialinio draudimo įmokų tarifus valstybė neteks dalies pajamų. Be to, schema suteikia tiesioginę konkurencinę pirmenybę įmonėms, įsikūrusioms palankiai vertinamuose sektoriuose ir regionuose palyginti su kitur esančiomis įmonėmis arba įmonėmis, kurių veikla nesusijusi su sektoriais, apie kuriuos pranešta. Šiuo požiūriu, Institucija norėtų pabrėžti, kad priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba tik tuo atveju, jei ji taikoma įmonei, kuri verčiasi ekonomine veikla, t. y. veikla, susijusia su prekių ir paslaugų pasiūla nurodytoje rinkoje esant konkurencijai (37). Remiantis precedentinėje teisėje galiojančia apibrėžtimi, įmone laikomas „bet koks subjektas, vykdantis ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo jo juridinio statuso ar finansavimo būdo“ (38). Todėl valstybės pagalba neįmanoma neekonominėje veikloje, pvz., tikrojoje valstybės administravimo veikloje, teisingumo ir teismų veikloje arba privalomoje socialinio draudimo veikloje. Todėl šiame sprendime tokia veikla nesvarstoma.

37

bet koks subjektas, vykdantis ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo jo juridinio statuso ar finansavimo būdo

38

Todėl reikia išspręsti klausimą, ar valstybės pagalba, teikiama tam tikruose sektoriuose, kuriuose, kaip manoma, nesusiduriama su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija, pagal schemą, apie kurią pranešta, turi poveikio prekybai tarp Susitariančiųjų šalių.

a)   Ar pagalba daro poveikį prekybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje?

Kad pagalbos priemonei būtų taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas, pagalbos priemonė turi turėti įtakos EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai. Pagal šią nuostatą neišskiriamos priežastys arba tikslai, o valstybės pagalba apibrėžiama poveikio atžvilgiu (39).

39

Todėl Institucija vertina, ar schemos, apie kurią pranešta, apribojimai, nurodant tam tikrus sektorius, trukdo pagalbai paveikti prekybą tarp Susitariančiųjų šalių ir todėl ji nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

1.   Teisinis standartas

Remiantis teismo praktika (40), kai valstybės finansinė pagalba sustiprina įmonės būklę palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis EEE vidaus prekyboje, manoma, kad pagalba daro poveikį prekybai.

40

Nenumatyta riba arba procentas, kurio nepasiekus galima manyti, kad nedaroma įtaka prekybai tarp Susitariančiųjų šalių (41). Pagal nusistovėjusią precedentinės teisės praktiką, dėl palyginti nedidelės pagalbos sumos arba palyginti mažo pagalbą gaunančios įmonės dydžio neatmetama galimybė, kad gali būti daromas poveikis EEE vidaus prekybai (42). Kai sektoriuje veikia daug mažų įmonių, pagalba, potencialiai prieinama visoms arba didžiajai įmonių daliai šiame sektoriuje gali, net jei atskiros sumos yra nedidelės, daryti poveikį prekybai tarp EEE susitarimo Susitariančiųjų šalių (43). Pagalba taip pat gali daryti poveikį EEE vidaus prekybai net jei ją gaunanti įmonė pati nedalyvauja tarptautinėje veikloje (44).

41

42

43

44

Pagalbos pobūdis nepriklauso nuo vietinio arba regioninio teikiamų paslaugų pobūdžio arba nuo susijusios veiklos srities masto (45). Priemonės naudos gavėjų veiklos vietinis pobūdis yra vienas iš požymių, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar daromas poveikis prekybai, bet jo nepakanka, kad pagalba nedarytų poveikio prekybai (46). Taip yra todėl, kad suteikus valstybės pagalbą įmonei gali būti palaikoma arba didinama vidinė pasiūla; todėl sumažėja kitų įmonių galimybės prasiskverbti į susijusių EEE valstybių rinką (47).

45

46

47

Vertindama poveikį prekybai Institucija neturi nustatyti tikrojo pagalbos schemos poveikio, bet turi išnagrinėti, ar schema gali padaryti poveikį EEE vidaus prekybai (48). Taigi, poveikio prekybai kriterijus visada buvo aiškinamas plačiai, apskritai priemonę laikant valstybės pagalba, jei ji gali daryti poveikį EEE valstybių tarpusavio prekybai (49).

48

gali

49

2.   Pagalbos, apie kurią pranešta, vertinimas

Pasak Norvegijos valdžios institucijų schema, apie kurią pranešta, apima apytiksliai 75 % paslaugų sektorių, išnagrinėtų ECON ataskaitoje ir nedidelę dalį gamybos sektorių bei kelis statybos srities sektorius. Pagal pranešimą šie daugiau kaip 200 ekonomikos sektorių (esant tam tikriems apribojimams 13 sektorių atžvilgiu) nesusiduria su EEE vidaus prekyba. Todėl Norvegijos valdžios institucijos nuomone schema, apie kurią pranešta, nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

—   ECON ataskaita ir metodas, kuris buvo naudojamas atrenkant ekonomikos sektorius, kuriems bus taikoma schema

Regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schema, apie kurią pranešta, pagrįsta vadinamąja ECON ataskaita, pridedama prie pranešimo. Tačiau pagal ataskaitą, jos tikslas – ne vertinti, ar regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schema atitinka EEE susitarimą, o įvertinti konkurencijos sąsajas (50).

50

Norvegijos valdžios institucijos pranešime nepateikė nei tolesnių vertinimų, nei tikslesnių konkurencijos sąlygų apibrėžimų Susitariančiųjų šalių atžvilgiu. Jos tik paminėjo, kad ankstesni diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifai bus taikomi įmonėms, įsikūrusioms sektoriuose, kurie pagal ECON ataskaitą neturėjo jokių konkurencijos sąsajų. Jos nepateikė teisinio teksto su nuostatomis, reglamentuojančiomis sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymą.

Norvegijos valdžios institucijos sutiko, kad ECON ataskaitoje įmanomos informacijos paklaidos vertinant atskirus ekonomikos sektorius, kurie „labai tikėtina, gali būti iš esmės suvienodinti“ (51). Tačiau Institucija negali patvirtinti tokio požiūrio. Pagalbos schema turi būti pakankamai tiksli, kad būtų užtikrinta, jog jos taisyklių taikymas kiekvienam potencialiam atskiram pagalbos gavėjui nepažeidžia EEE susitarimo taisyklių.

51

Institucijos nuomone, ekonomikos sektorių, kuriems, kaip manoma, tarpvalstybinė prekyba nedaro poveikio, atrankos metodas neužtikrina, kad pagalba nebus suteikta įmonėms, kurios verčiasi veikla, galinčia daryti poveikį EEE vidaus prekybai.

Institucija abejoja ECON ataskaitoje surinktos informacijos patikimumu, kuri (ypač paslaugų sektoriuje) buvo daugiausia pagrįsta savo žiniomis apie padėtį rinkoje ir telefonu atliktomis atrinktų įmonių apklausomis. Surinkta informacija nepagrįsta empiriniais duomenimis ir yra gana subjektyvi. Be to, remiantis Institucijos turima informacija, atrodo, kad surinkti duomenys nebuvo tikrinami.

Pagal ECON ataskaitą, veikla yra išskirtinai vietinė ir manoma, kad jai nedaro įtakos EEE vidaus prekyba, jei laikomasi dviejų sąlygų: atitinkamo ekonomikos sektoriaus įmonės pačios nedalyvauja tarptautinėje veikloje ir specifinė veikla negali pritraukti klientų iš kitos vietovės.

Tačiau ECON ataskaitoje nevertinama, ar būtų įvykdytas „poveikio prekybai“ kriterijus, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei pagalba būtų teikiama kituose išvardytuose sektoriuose. Buvo vertinama, ar susijusiame sektoriuje arba regione yra tiesioginė konkurencija. Kaip minėta pirmiau, dėl to, kad pagalbos gavėjas veikia vietos rinkoje, neatmetama galimybė, jog nėra poveikio EEE prekybai. Todėl faktas, kad jei pagal ataskaitą nėra konkurencijos sąsajų nereiškia, jog pagalba įmonėms, veikiančioms šiuose ekonomikos sektoriuose, nepadarytų poveikio Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Todėl metodas, kurio laikomasi ECON ataskaitoje nustatant ekonomikos sektorius, ir kuris yra šiuo metu pateiktos regioniniu pagrindu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schemos pagrindas, neatitinka „poveikio prekybai“ kriterijaus aiškinimo nuostatų, nustatytų susiklosčiusioje ELPA Teismo ir ETT praktikoje, kaip minėta pirmiau.

—   Schema

Schema, apie kurią pranešta, apima labai platų ir įvairų spektrą įmonių (52), veikiančių, inter alia, tokiuose ekonomikos sektoriuose: laivų statyba, greitkelių, kelių tiesimas, aerodromų ir sporto įrenginių statyba, didmeninė ir mažmeninė prekyba, paštas ir telekomunikacijos, finansinės paslaugos, automobilių nuoma, auditas, filmų gamyba, radijo ir televizijos veikla.

52

inter alia

Srityse, kuriose buvo priimta antrinė teisė, siekiant atverti ir reguliuoti vidaus rinkos formavimą, pvz., finansinės paslaugos (NACE 65), telekomunikacijos (NACE 64) ir t. t. arba srityse, kurioms taikomos specifinės valstybės pagalbos taisyklės, pvz., laivų statyba (NACE 35) (53), Institucija dažniausiai mano, kad atitinkama veikla neapsaugota nuo EEE vidaus prekybos.

53

Mobiliųjų telekomunikacijų paslaugų tiekėjai (NACE 64.220), interneto paslaugų tiekėjai (NACE 64.230) ir greitojo pašto, išskyrus nacionalinį paštą, veikla (NACE 64.120) yra svarbiausi tarptautinės veiklos pavyzdžiai. Didžiąją dalį šios veiklos vykdo įmonės, veikiančios tarptautiniu mastu (54).

54

Statybų sektoriaus atžvilgiu (NACE 45) tokią veiklą kaip greitkelių tiesimas arba vandens projektai turi atlikti labai specializuotos didelės įmonės, kurios konkuruoja su kitomis bendrovėmis EEE (55).

55

Kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, apie kuriuos pranešta, kuriems būdingi reguliavimo panaikinimas ir liberalizacija, valstybės finansinis kišimasis dažnai daro poveikį prekybai.

Dėl kitų į schemą įtrauktų ekonomikos sektorių jau buvo priimti sprendimai dėl valstybės pagalbos, kuriuose buvo aiškiai nurodyta, kad būta poveikio prekybai. Tai buvo susiję su laikraščių leidyba (NACE 22) – sektoriumi, kurio atžvilgiu Komisija praėjusiais metais priėmė sprendimą, kuriame buvo nurodyta: „[...] tarp valstybių narių vyksta prekyba leidybos produktais, kuriems skiriama nagrinėjama pagalba. Todėl tokia pagalba galėtų iškreipti konkurenciją tarp įmonių, jeigu, pavyzdžiui, leidybos įmonės savo veiklą vykdytų įvairiose valstybėse narėse, leisdamos leidinius įvairiomis kalbomis ir, vadinasi, konkuruotų leidybinių teisių ir reklamos srityse.“ (56)

56

Kitas pavyzdys – sektorius, kuriame jau buvo priimti sprendimai dėl valstybės pagalbos ir buvo nustatyta, kad didmeninės prekybos sektoriuje (NACE 51) egzistuoja poveikis prekybai (57): „prekybos farmacijos ir kitais susijusiais produktais apimtis [...] 1991 m. [...] su keturiomis EEE valstybėmis (Austrija, Suomija, Švedija, Norvegija) viršijo 2,7 mlrd. ekiu.“

57

Kaip rodo pirmiau pateikti pavyzdžiai, įmonės daugelyje šios schemos apimtų sektorių ne tik gali, bet ir susiduria su kitų EEE valstybių įmonių konkurencija. Todėl šiuose sektoriuose veikiančioms įmonėms suteikta pagalba darys poveikį prekybai. Todėl schema yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Šiuo atžvilgiu reikia pabrėžti, kad Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie vieną regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schemą, kuri apima daugiau kaip 200 sektorių, o nepateikė 200 atskirų pranešimų – po vieną kiekvienam sektoriui.

2004 m. lapkričio 12 d. rašte Norvegijos valdžios institucijos trumpai pažymėjo, kad „Institucija turi pati [...] įvertinti, ar kuriam nors iš ekonomikos sektorių arba gavėjų, apie kuriuos pranešta, gali būti teikiama pagalba, kuri nedaro poveikio prekybai tarp EEE susitarimo Susitariančiųjų šalių“ (58). Tačiau nagrinėdama schemą Institucija turi įvertinti schemos bendrus požymius, kad galėtų nustatyti, ar joje yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. ETT, remdamasis nusistovėjusia teismų praktika nustatė, kad „pagalbos schemos atveju Komisija gali apsiriboti nagrinėjamos schemos bendrų savybių vertinimu ir nenagrinėti kiekvieno konkretaus atvejo, kuriam ji taikoma“ (59). ELPA Teismas taip pat patvirtino šį aiškinimą (60).

58

59

60

Todėl Institucija turi įvertinti tokią schemą. Jeigu tokioje schemoje numatyta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jai taikoma ši nuostata. Todėl Institucija neprivalo kiekvienu konkrečiu schemoje numatytu atveju įrodyti, kad įvykdomos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygos.

Be to, šiame sprendime neįmanoma (61) nustatyti, ar schema gali paveikti prekybą kiekvieno iš nurodytų daugiau kaip 200 sektorių atžvilgiu. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką būtina užtikrinti, kad nebūtų daromas poveikis prekybai dėl vienos įmonės, kuri gali gauti naudos iš schemos (62). Institucija mano, kad neįmanoma užtikrinti, kad visi potencialūs gavėjai kiekviename iš daugiau kaip 200 NACE sektorių, apie kuriuos pranešta, nesusiduria ir nesusidurs su prekyba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

61

62

Esama kitų sektorių, kuriuose yra veiklos, dažnai vykdomos vietos lygmeniu. Šių sektorių atžvilgiu vis dėlto negalima a priori atmesti galimybės, kad nebus daromas poveikis prekybai. Kaip pavyzdį galima pateikti vietos paslaugų tiekėjus, pvz., mokymo centrus arba mažmeninės prekybos parduotuves (prekybos centrus), kurie dažnai priklauso didesniems tinklams, konkuruojantiems visoje EEE. Be to, ETT neseniai nustatė, kad poveikis prekybai egzistuoja odontologinės praktikos veiklos sektoriuje (NACE 85) (63), tai yra paslauga, kuri dažniausia teikiama vietos lygiu.

a priori

63

Nors dažniausiai būdavo nustatomas poveikio prekybai buvimas, taip pat yra konkrečių pavyzdžių iš Institucijos ir Komisijos sprendimų praktikos, kai konkretūs pagalbos teikimo atvejai ypatingomis sąlygomis buvo laikomi nedarančiais poveikio prekybai. Taip, pavyzdžiui, atsitiko priimant Komisijos sprendimus dėl Braitono prieplaukos ir Dorsteno baseino (64). Poveikio prekybai buvimas taip pat buvo paneigtas Institucijos sprendimu dėl privačių dienos priežiūros centrų įsteigimo Osle valstybei priklausančiose teritorijose numatant subsidijuojamus nekilnojamojo turto nuomos mokesčius (65). Bendri tokių sprendimų požymiai – jie susiję arba su atskiros pagalbos teikimu arba su schema, kurioje konkrečiai numatyta paskirtis ir yra aiškūs, glausti ir griežti apribojimai taikymo ir potencialių gavėjų klausimu, kad būtų užtikrinta, kad nebūtų teikiama jokia konkreti pagalba, kuri galėtų padaryti poveikį prekybai.

64

65

ECON ataskaitoje, kurios pagrindu buvo parengta schema, daugiausia buvo nagrinėjama dabartinė tam tikrų Norvegijos ekonomikos sektorių situacija. Tačiau ekonomika kinta ir prekybos srautai gali keistis. Todėl neaišku, kokia bus situacija ateityje ir ar ECON ataskaitos, kurios pagrindu Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad poveikio prekybai nėra, rezultatai galios ateityje. Kadangi nenumatytas peržiūros mechanizmas, kuris leistų priderinti pagalbos teikimą prie naujų aplinkybių, neįmanoma užtikrinti, kad ateityje pagalba nebus teikiama tam tikroms įmonėms, veikiančioms nurodytuose ekonomikos sektoriuose, darant poveikį prekybai. Šiuo atveju reikia pastebėti, kad nenumatyta pasiūlymo dėl diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų galiojimo riba.

Schemos dokumentinis pagrindas nepakankamai išsamus. Norvegijos valdžios institucijos neseniai 2004 m. lapkričio 12 d. raštu išaiškino pranešimo taikymo sritį, pateikdamos pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios. Buvo pranešta, kad kai kuriuose sektoriuose nebuvo susiduriama su konkurencija vienoje zonoje, nes šiuo metu šiuose sektoriuose ir nurodytose zonose nėra įmonių, viršijančių de minimis ribą. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos vis dėlto teigė, kad traktuos šias įmones taip pat, kaip ir tas įmones, kurios yra atitinkamame sektoriuje, apie kurį pranešta, kitoje zonoje, jei ateityje šios įmonės dėl darbo užmokesčio sąnaudų viršytų de minimis ribą. Bet šie sektoriai vis dėlto nebuvo įtraukti į pranešimą, kuris buvo pateiktas Institucijai.

de minimis

de minimis

Be to, nėra tolesnių specifinių kriterijų, kuriais remiantis būtų atrenkamos reikalavimus atitinkančios įmonės, veikiančios ekonomikos sektoriuose, įtrauktuose į ECON ataskaitoje pateikiamą sąrašą, nes pranešime kalbama tik apie sektorius. Institucijos nuomone, du suvestiniai kriterijai – geografinės padėties ir veiklos pagal sektorių kriterijai, į kuriuos atsižvelgiama taikant sumažintus socialinio draudimo įmokų tarifus nagrinėjamame sektoriuje, yra pernelyg platūs. Atsižvelgiant į pirmiau minėtus teigiamus sprendimus, schemoje turi būti tikslūs ir aiškūs kriterijai (66), užtikrinantys, kad jokiai įmonei nebūtų teikiama pagalba, kuri galėtų daryti poveikį EEE vidaus prekybai.

66

įmonei

Todėl remdamasi Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija Institucija mano, kad pasiūlymas dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų gali daryti poveikį Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

b)   Išvada

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Institucija prieina prie išvados, kad regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schema, skirta įmonėms, veikiančioms tam tikrose ekonomikos sektoriuose, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

5.   Pagalbos suderinamumas

Norvegijos valdžios institucijos pranešime teigė, kad siūlomi regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifai nėra valstybės pagalba. Atlikusi schemos preliminarų vertinimą Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes buvo rimtų abejonių ne tik dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų panašumo į valstybės pagalbą, bet taip pat dėl to, ar jos atitinka EEE susitarimo valstybės pagalbos taisykles. Nepaisydamos abejonių, kurias Institucija išsakė sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Norvegijos valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl schemos atitikimo.

Institucija mano, kad šiuo atveju negalima taikyti nė vienos iš leidžiančių nukrypti nuostatų, nustatytų EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje.

Be to, sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų sistema negali būti laikoma suderinama remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalimi. Tokių įmonės einamųjų sąnaudų, kaip socialinio draudimo įmokos, sumažinimas yra valstybės pagalba. Tokia pagalba, suteikta įmonėms, įsikūrusioms tam tikruose regionuose, yra iš esmės draudžiama.

Sumažintų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymas negali būti nagrinėjamas laikantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkto, nes nė vienas iš Norvegijos regionų neatitinka šios nuostatos, pagal kurią regione turi būti normų neatitinkantis žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas.

Sumažinti socialinio draudimo įmokų tarifai neskatina visos Europos mastu svarbaus projekto vykdymo ir nepadeda ištaisyti rimtų sutrikimų valstybės ekonomikoje, kaip reikalaujama siekiant atitikimo remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu.

Remdamasi EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu Institucija 2003 m. lapkričio 12 d. sprendime Nr. 218/03/COL dėl valstybės pagalbos regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų forma nusprendė, kad tolesnis Norvegijos schemos taikymas neatitiktų EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto ir Valstybės pagalbos gairių. 2, 3 ir 4 zonose įsikūrusių įmonių, veikiančių pranešime išvardytuose ekonomikos sektoriuose, atžvilgiu priemonė, apie kurią pranešta, reiškia, kad bus grįžtama prie taisyklių, kurias 2002 m. Institucija paskelbė reikalavimų neatitinkančiomis ir kurioms negalėtų būti taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą. Esminiai schemos, apie kurią pranešta, bruožai yra tokie patys, kaip ir schemos, dėl kurios Institucija priėmė ankstesnį sprendimą. Vienintelis skirtumas – siauresnė dabartinės schemos taikymo sritis, kuri apima įmones, veikiančias 200 iš anksto numatytų sektorių, įrašytų į sąrašą. Remdamasi šiuo sprendimu, Institucija patvirtina savo ankstesnį vertinimą, kad regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų taikymas neatitinka EEE susitarimo valstybės pagalbos taisyklių.

6.   Išvada

Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu Institucija mano, kad regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schema, apie kurią pranešta, skirta tam tikriems ekonomikos sektoriams yra valstybės pagalba, kuri neatitinka EEE susitarimo taisyklių.

Pagal Institucijos turimą informaciją regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų schema, apie kurią pranešta, dar nebuvo pradėta taikyti, t. y. jokiems potencialiems schemos naudos gavėjams pagalba nebuvo išmokėta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymas dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų, apie kurį pranešta, skirtas įmonėms, veikiančioms tam tikruose ekonomikos sektoriuose, kurį Norvegijos valdžios institucijos ketina įgyvendinti, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Pasiūlymas, apie kurį buvo pranešta, neatitinka EEE susitarimo 61 straipsnio.

2 straipsnis

Pasiūlymas dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų tarifų, apie kurį pranešta, skirtas įmonėms, veikiančioms tam tikruose ekonomikos sektoriuose, neįgyvendinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

4 straipsnis

Sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 22 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Einar M. BULL

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo.

3

(4)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, kurias 1994 m. sausio 19 d. priėmė ir išleido ELPA priežiūros institucija, paskelbtos 1994 9 3, OL 1994 L 231, EEE priedai Nr. 32. Paskutiniai Gairių pakeitimai buvo padaryti 2005 m. birželio 17 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  Byla E–6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999] ELPA teismo ataskaita, p. 76.

5

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

(6)  ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 172/02/COL. Visi čia minimi ELPA priežiūros institucijos sprendimai dėl valstybės pagalbos yra Institucijos tinklalapyje: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

6

(7)  ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 218/03/COL, paskelbtas 2005 6 9, OL L 145, p. 25–41.

7

(8)  ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 245/03/COL, paskelbtas 2005 3 10, OL C 60, p. 9–25.

8

(9)  Daugiau informacijos apie įvairų Institucijos ir Norvegijos valdžios institucijų susirašinėjimą galima rasti Institucijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą – sprendimas Nr. 245/04/COL, paskelbtas 2005 3 10, OL C 60, p. 9–25.

9

(10)  Paskelbtas 2005 3 10, OL C 60, p. 9–25.

10

(11)  Šiai zonai priklauso visos toliau pateiktuose 2–5 zonų sąrašuose nepaminėtos savivaldybės.

11

(12)  Šiai zonai priklauso – Nord-Trøndelag grafystėje: Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik, Verran savivaldybės; Sør-Trøndelag grafystėje: Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal; Hordaland grafystėje: Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, MoMidtre Gauldal, Selbu savivaldybės; Møre og Romsdal grafystėje: Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra, Eide savivaldybės; Sogn og Fjordane grafystėje: visos savivaldybės; Hordaland grafystėje: Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden, Bømlo savivaldybės; Rogaland grafystėje: Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord, Finnøy savivaldybės; Vest-Agder grafystėje: Åseral, Audnedal, Hægebostad, Sirdal savivaldybės; Aust-Agder grafystėje: Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle savivaldybės; Telemark grafystėje: Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje, Nome savivaldybės; Buskerud grafystėje: Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore ir Uvdal savivaldybės; Oppland grafystėje: Nord-Fron, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land savivaldybės; Hedmark grafystėje: Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot savivaldybės.

12

(13)  Šiai zonai priklauso – Nord-Trøndelag grafystėje: Snåsa savivaldybė; Sør-Trøndelag grafystėje: Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen, Tydal savivaldybės; Oppland grafystėje: Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang savivaldybės; Hedmark grafystėje: Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os savivaldybės.

13

(14)  Šiai zonai priklauso – Troms grafystėje: 5 zonos sąraše neišvardytos savivaldybės; Nordland grafystėje: visos savivaldybės; Nord-Trųndelag grafystėje: Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy, Leka savivaldybės; Sųr-Trųndelag grafystėje: Hitra, Frøya, Åfjord, Roan, Osen savivaldybės; Møre og Romsdal grafystėje: Smøla savivaldybė.

14

(15)  Šiai zonai priklauso – Finnmark grafystėje: visos savivaldybės; Troms grafystėje: Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa ir Kvænangen savivaldybės.

15

(16)  Sprendimas Nr. 246/97/COL.

16

(17)  Sprendimas Nr. 165/98/COL.

17

(18)  Toliau – EEE susitarimas.

18

(19)  Byla E–6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76.

19

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

(20)  Sprendimas Nr. 228/99/COL.

20

(21)  Paskelbtas 2001 9 14, OL L 244, p. 32.

21

(22)  Sprendimas Nr. 172/02/COL.

22

(23)  Įmonės, veikiančios tam tikruose ekonomikos sektoriuose, mokėtų visą 14,1 % tarifą, kaip jos ir darė pagal schemą, patvirtintą 1999 m. rugsėjo 22 d. Institucijos sprendimu. Norvegijos valdžios institucijos taip pat pranešė Institucijai apie savo ketinimą ir toliau taikyti šiuos tarifus 2003 m. tiek, kiek tai atitiktų de minimis taisyklę.

23

de minimis

(24)  Sprendimas Nr. 141/03/COL.

24

(25)  Byla E–6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76.

25

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

(26)  NACE sektorių sąrašas pagal Norvegijos statistikos biuro klasifikaciją.

26

(27)  Šioje lentelėje skaitmuo „0“ rodo, kad, pasak Norvegijos valdžios institucijų, atitinkamame sektoriuje nedaromas poveikis prekybai; skaitmuo „0/2“ rodo, kad kai kurios įmonės nagrinėjamuose sektoriuose toje zonoje susiduria su konkurencija.

27

Nuoroda „n.“ reiškia „netaikoma“. Tai rodo, kad pagal ECON ataskaitoje nagrinėjamą atliktą tyrimą, šiame sektoriuje nebuvo veikiančių įmonių, kurios viršytų de minimis ribą atitinkamoje zonoje.

de minimis

(28)  Ataskaitos santrauka: „Kartleggingen skal kunne brukes til å utarbeide et forslag til regelverk som så langt som mulig viderefųrer ordningen med gradert arbeidsgiveravgift for bransjer eller vesentlige deler av bransjer som ikke er i konkurranse med virksomheter i andre EŲS-land, og som dermed ikke påvirker samhandelen.“

28

(29)  Ataskaitos 1.2 punktas: „Det har verken vęrt tid eller ressurser til å gjennomfųre en dyptgående analyse av konkurranseforholdene innen alle de bransjer som omfattes av rapporten. I de fleste tilfellene har vi måttet bygge på faglige vurderinger stųttet av intervjuer med utvalgte bedrifter. Skjevheter i informasjonen kan derfor forekomme i våre vurderinger av enkeltbransjer. Imidlertid kan dette slå ut både i retning av å overvurdere konkurransen med andre EŲS-land og å undervurdere den.“

29

(30)  Daugiau informacijos – šio sprendimo I.2.a skyriuje, darant nuorodą į Institucijos sprendimus Nr. 172/02/COL ir Nr. 218/03/COL.

30

(31)  Daroma nuoroda į Institucijos sprendimą Nr. 218/03/COL, kuriuo Institucija sutiko su trejų metų pereinamuoju laikotarpiu panaikinant regioniniu principu diferencijuotus socialinio draudimo įmokų tarifus.

31

(32)  Žr., inter alia, EEE susitarimo 8 straipsnio 3 dalį, 17–20 straipsnius, EEE susitarimo 3 ir 9 protokolus, Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį.

32

inter alia

(33)  Taip pat žr. toliau esančią 4 dalį.

33

(34)  Byla C–345/02 Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV, Rinck Opticiėns BV ir Hoofdbedrijfschap Ambachten [2004 m.] Rink. I–7139, 33 punktas, byla C–142/87 Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“) [1990 m.] Rink. I–959, 25 punktas; jungtinės bylos nuo C–278/92 iki C–280/92 Ispanija prieš Komisiją [1994 m.] Rink. I–4103, 20 punktas; Byla C–482/99 Prancūzija prieš Komisiją [2002 m.] Rink. I–4397, 68 punktas, ir byla C–280/00 Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg [2003 m.] Rink. I–7747, 74 punktas.

34

Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV, Rinck Opticiėns BV ir Hoofdbedrijfschap Ambachten

Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“)

Ispanija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

(35)  Žr. šio sprendimo I.2.a) skyrių.

35

(36)  Byla E–6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76.

36

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

(37)  Jungtinės bylos nuo C–180/98 iki C–184/98 Pavlow ir kiti [2000 m.] Rink. I–6451, 75 punktas.

37

Pavlow ir kiti

(38)  Byla C–41/90 Höfner ir Elser [1991 m.] Rink. I–1979, 21 punktas.

38

Höfner ir Elser

(39)  Byla C–56/93 Belgija prieš Komisiją [1996 m.] Rink. I–723, 79 punktas.

39

Belgija prieš Komisiją

(40)  Byla E6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76, 59 punktas. Byla 730/79, Philip Morris prieš Komisiją [1980 m.], Rink. 2671, 11 punktas.

40

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

Philip Morris prieš Komisiją

(41)  Byla C–280/00 Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg [2003 m.] Rink. I–7747, 81 punktas, byla C–172/03 Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck [2005 m.], dar nepranešta, 32 punktas.

41

(42)  Byla C–71/04 Administración del Estado prieš Xunta de Galicia [2005 m.], dar nepranešta, 41 punktas; byla C-280/00 Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg [2003 m.] Rink. I–7747, 81 punktas; jungtinės bylos nuo C–34/01 iki C–38/01 Enirisorse [2003 m.] Rink. I–14243, 28 punktas; Byla C–142/87 Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“) [1990 m.] Rink. I–959, 43 punktas; jungtinės bylos nuo C–278/92 iki C–280/92 Ispanija prieš Komisiją [1994 m.] Rink. I–4103, 42 punktas.

42

Administración del Estado prieš Xunta de Galicia

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

Enirisorse

Belgija prieš Komisiją

Tubemeuse

Ispanija prieš Komisiją

(43)  Byla C–71/04 Administración del Estado prieš Xunta de Galicia [2005 m.], dar nepranešta, 43 punktas; Byla C–351/98 Ispanija prieš Komisiją [2002 m.] Rink. I-8031, 64 punktas ir byla C–372/97 Italija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I–3679, 57 punktas.

43

Administración del Estado prieš Xunta de Galicia

Italija prieš Komisiją

(44)  Byla T-55/99 CETM prieš Komisiją [2000 m.] Rink. II-3207, 86 punktas.

44

CETM prieš Komisiją

(45)  Byla C-280/00 Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg [2003 m.] Rink. I–7747, 77 punktas; byla C-172/03 Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck [2005 m.], dar nepranešta, 33 punktas; byla C–71/04 Administración del Estado prieš Xunta de Galicia [2005 m.], dar nepranešta, 40 punktas.

45

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

Administración del Estado prieš Xunta de Galicia

(46)  Jungtinės bylos T–298/97–T–312/97 Alzetta a.o. prieš Komisiją [2000 m.] Rink. II-2319, 91 punktas.

46

Alzetta a.o. prieš Komisiją

(47)  Byla E6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76, 59 punktas; byla C-303/88 Italija prieš Komisiją [1991 m.] Rink. I-1433, 27 punktas; jungtinės bylos nuo C–278/92 iki C–280/92 Ispanija prieš Komisiją [1994 m.] Rink. I–4103,40 punktas, byla C–280/00 Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg [2003 m.] Rink. I–7747, 78 punktas.

47

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

Italija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

(48)  Byla C–298/00 Italija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I–4087, 49 punktas, ir byla C–372/97 Italija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I-3679, 44 punktas.

48

Italija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(49)  Jungtinės bylos T–298/97–T–312/97 Alzetta a.o. prieš Komisiją [2000 m.] Rink. II-2319, 76–78 punktai.

49

Alzetta a.o. prieš Komisiją

(50)  Ataskaitos 1.1 punktas: „Det inngår imidlertid ikke i formålet til den foreliggende rapport å foreta en vurdering av om den differensierte arbeidsgiveravgiften er i strid med EŲS-avtalens bestemmelser. Raporten er avgrenset til å kartlegge de relevante konkurranseflater.“

50

(51)  Žr. 2004 m. balandžio 23 d. Norvegijos rašto 2 puslapį (reg. Nr. 279843).

51

(52)  Remiantis Norvegijos valdžios institucijų išaiškinimu, pateiktu pranešime, dauguma, bet ne visi gamybos pramonės sektoriai, kaip manoma, susiduria su konkurencija iš užsienio ir todėl negali gauti naudos iš sumažintų socialinio draudimo tarifų, apie kuriuos pranešta. Tačiau manoma, kad įmonės veikiančios 75 % visų paslaugų sektorių ir daugelyje statybų sektorių nesusiduria su EEE vidaus konkurencija ir prekyba.

52

(53)  Byla C–71/04 Administración del Estado prieš Xunta de Galicia [2005 m.], dar nepranešta, 47 punktas.

53

Administración del Estado prieš Xunta de Galicia

(54)  Jungtinės bylos E–5/04, E–6/04 ir E–7/04 Fesil a.o. prieš ELPA priežiūros instituciją [2005 m.], dar nepranešta, 95 punktas.

54

Fesil a.o. prieš ELPA priežiūros instituciją

(55)  Be to, pranešime nėra aiškios nuorodos į metodą, kurio buvo laikomasi nustatant konkurencijos poveikį šiame sektoriuje, nors į pranešimą buvo įtraukta daug statybų subsektorių.

55

(56)  2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos leidybai, apie kurią pranešė Italija.

56

(57)  Komisijos sprendimas dėl Graikijos pagalbos schemos farmacijos sektoriui, finansuojamos farmacijos ir kitų susijusių produktų mokesčių forma, valstybės pagalba Nr. C1A/92.

57

(58)  Žr. 2004 m. lapkričio 3 d. Norvegijos valdžios institucijų rašto 3 puslapį (reg. Nr. 299087).

58

(59)  Byla T-171/02 Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją [2005 m.], dar nepranešta, 102 punktas; byla 248/84, Vokietija prieš Komisiją [1987 m.], Rink. 4013, 18 punktas. byla C-75/97 Belgija prieš Komisiją [1999 m.] Rink. I–3671, 48 punktas, ir byla C-278/00 Graikija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I–3997, 24 punktas.

59

Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

Graikija prieš Komisiją

(60)  Byla E6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją [1999 m.] ELPA teismo ataskaita, p. 76, 57 punktas.

60

Norvegijos vyriausybė prieš ELPA priežiūros instituciją

(61)  Žr. generalinio advokato Geelhoed nuomonę byloje C–278/00 Graikija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I–3997, 40 punktas.

61

Graikija prieš Komisiją

(62)  Byla T-171/02 Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją [2005 m.], dar nepranešta, 104 punktas.

62

Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją

(63)  Byla C–172/03 Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck [2005 m.], dar nepranešta, 29 ir 32 punktai.

63

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

(64)  Atitinkamai Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/01 ir NN 17/02 ir Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. N 258/2000.

64

(65)  Institucijos 2003 m. gruodžio 18 d. sprendimas Nr. 291/03/COL dėl privačių dienos priežiūros centrų įsteigimo Osle valstybei priklausančiose teritorijose numatant subsidijuojamus nekilnojamojo turto nuomos mokesčius.

65

(66)  Žr. generalinio advokato Geelhoed nuomonę byloje C–278/00 Graikija prieš Komisiją [2004 m.] Rink. I–3997, 45 punktas.

66

Graikija prieš Komisiją

---

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/30

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 1/2006/SC

2006 m. balandžio 27 d.

dėl projektų, vykdomų pagal 2004–2009 m. finansinį mechanizmą, audito

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),

atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE plėtros susitarimas) (1),

atsižvelgdamas į 38a protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, EEE plėtros susitarimu įtraukto į EEE susitarimą,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl Norvegijos finansinio mechanizmo 2004–2009 m. (2),

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 5 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 1/2004/SC, kuriuo įsteigiamas EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuras,

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 3 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 4/2004/SC, kuriuo įsteigiamas Finansinio mechanizmo komitetas,

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 22 d. ELPA priežiūros institucijos ir Teismo komiteto sprendimą Nr. 15/2005 dėl EEE ELPA valstybių auditorių valdybos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Auditorių valdyba vadovauja atliekant projektų, vykdomų pagal 2004–2009 m. EEE finansinį mechanizmą (toliau – EEE finansinis mechanizmas), auditą. Šis auditas apima valstybių pagalbos gavėjų projektus, valstybių pagalbos gavėjų projektų valdymą ir EEE finansinio mechanizmo įgyvendinimą. Auditorių valdyba taip pat atlieka Finansinio mechanizmo biuro EEE finansinio mechanizmo valdymo auditą.

2 straipsnis

Auditorių valdybą sudaro ELPA valstybių, kurios yra EEE susitarimo šalys, piliečiai (pageidautina – ELPA valstybių aukščiausiųjų audito institucijų nariai). Dėl jų nepriklausomumo neturi kilti abejonių. ELPA pareigūnas negali būti paskirtas auditoriumi, jeigu po jo tarnybos pabaigos bet kurioje ELPA institucijų nėra praėję treji metai.

3 straipsnis

Pagal 1 straipsnį auditą atliekantys Auditorių valdybos nariai yra tie patys asmenys, paskirti 2005 m. gruodžio 22 d. ELPA priežiūros institucijos ir Teismo komiteto sprendimu Nr. 15/2005 tai pačiai sprendime nustatytai kadencijai.

4 straipsnis

Eidami savo pareigas Auditorių valdybos nariai yra visiškai nepriklausomi.

5 straipsnis

Auditorių valdybos nariai glaudžiai bendradarbiauja su asmeniu arba asmenimis, kuriems pavestas atitinkamas auditas pagal Norvegijos finansinį mechanizmą 2004–2009 m., atlikdami su abiem finansiniais mechanizmais susijusios veiklos auditą.

6 straipsnis

Straipsnyje nurodyto pagrįsto ir proporcingo audito išlaidos finansuojamos iš EEE finansinio mechanizmo administracinio biudžeto. Nuolatinis komitetas, remdamasis Auditorių valdybos biudžeto pasiūlymu ir Finansinio mechanizmo komiteto rekomendacija, priima sprendimą dėl šiam tikslui skirtinos sumos.

7 straipsnis

Auditorių valdyba gali pasitelkti pagalbai išorės ekspertus. Išorės ekspertai turi atitikti tuos pačius nepriklausomumo reikalavimus ir atlikti 5 straipsnyje numatytą tą pačią bendradarbiavimo pareigą kaip Auditorių valdybos nariai.

8 straipsnis

Auditorių valdyba turi pranešti ELPA valstybių nuolatiniam komitetui apie 1 straipsnyje nurodytą auditą. Ji gali teikti pasiūlymus dėl veiksmų.

9 straipsnis

Auditorių valdyba siūlo 1 straipsnyje nurodyto audito sąlygas ir teikia jas ELPA valstybių nuolatiniam komitetui priimti.

10 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja nedelsiant.

11 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Briuselis, 2006 m. balandžio 27 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalinis Sekretorius

William ROSSIER

---

(1)  OL L 130, 2004 4 29, p. 11 ir EEE priedas Nr. 23, 2004 4 29, p. 1.

1

(2)  OL L 130, 2004 4 29, p. 81 ir EEE priedas Nr. 23, 2004 4 29, p. 58.

2

---

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/32

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 1/2007/SC

2007 m. spalio 25 d.

iš dalies keičiantis 2004 m. rugsėjo 23 d. nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),

atsižvelgdamas į 38a protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, įtraukto į EEE susitarimą Susitarimu dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir iš dalies pakeisto Susitarimu dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje,

atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 23 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui,

atsižvelgdamas į tai, kad šiuo metu Lichtenšteinas gali pateikti oficialius bendrojo vidaus produkto (BVP) duomenis,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nuolatinio komiteto sprendimo Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui, priedo 6 ir 7 dalys pakeičiamos taip:

| „6. | BVP duomenys, kuriais turi būti paremti konkrečių t metų įnašai, pateikiami iki tų pačių metų vasario 1 d. ir siejami su t-4, t-3 ir t-2 metais. Lichtenšteino naudojami turimi trejų paskutinių metų duomenys.“ |
| --- | --- |

„6.

BVP duomenys, kuriais turi būti paremti konkrečių t metų įnašai, pateikiami iki tų pačių metų vasario 1 d. ir siejami su t-4, t-3 ir t-2 metais. Lichtenšteino naudojami turimi trejų paskutinių metų duomenys.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja nedelsiant. Pirmą kartą jis taikomas išmokant 2007–2008 m. dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 25 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalinis Sekretorius

Kåre BRYN

---

| 8.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 122/33

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 3/2007/SC

2007 m. gruodžio 6 d.

dėl galimybės visuomenei susipažinti su ELPA dokumentais, kuriuo panaikinamas ELPA šalių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2005/SC

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 9 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 3/2005/SC dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, kuris panaikinamas,

pripažindamas visuomenės interesą laisvai susipažinti su dokumentais pagal aiškiai nustatytą teisinę sistemą atsižvelgiant į galiojančius nacionalinius įstatymus,

atsižvelgdamas į tai, kad, tvarkant prašymus susipažinti su dokumentais, taikomas kuo didžiausio atvirumo principas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardyti dokumentai tampa prieinami visuomenei ELPA sekretoriatui paskelbus juos savo svetainėje.

2 straipsnis

1.   Kiekvienas asmuo gali prašyti galimybės susipažinti su ELPA sekretoriato parengtais arba gautais ir turimais su EEE susijusiais dokumentais (toliau – dokumentai).

2.   Galimybė susipažinti su dokumentu suteikiama, jeigu netaikomi šiuose straipsniuose nurodyti apribojimai.

3 straipsnis

1.   Galimybė susipažinti su dokumentu nesuteikiama, jeigu tai pakenktų:

| a) | visuomenės intereso, susijusio su ELPA valstybės visuomenės saugumu, gynyba ir kariniais reikalais, tarptautiniais santykiais, finansų, pinigų arba ekonomikos politika, apsaugai, |
| --- | --- |

a)

visuomenės intereso, susijusio su ELPA valstybės visuomenės saugumu, gynyba ir kariniais reikalais, tarptautiniais santykiais, finansų, pinigų arba ekonomikos politika, apsaugai,

| b) | individo privatumo ir neliečiamumo apsaugai, visų pirma pagal galiojančius ELPA valstybių nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojama duomenų apsauga. |
| --- | --- |

b)

individo privatumo ir neliečiamumo apsaugai, visų pirma pagal galiojančius ELPA valstybių nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojama duomenų apsauga.

2.   Galimybė susipažinti su dokumentu nesuteikiama, jeigu tai pakenktų:

| a) | komercinių fizinių arba juridinių asmenų interesų, įskaitant intelektinę nuosavybę, apsaugai, |
| --- | --- |

a)

komercinių fizinių arba juridinių asmenų interesų, įskaitant intelektinę nuosavybę, apsaugai,

| b) | teismo proceso ir teisinės pagalbos apsaugai, |
| --- | --- |

b)

teismo proceso ir teisinės pagalbos apsaugai,

| c) | inspekcijų, tyrimo ir audito tikslų apsaugai. |
| --- | --- |

c)

inspekcijų, tyrimo ir audito tikslų apsaugai.

3.   Galimybė susipažinti su vidaus reikmėms parengtu dokumentu, susijusiu su klausimu, dėl kurio nebuvo priimtas sprendimas, nesuteikiama, jeigu tai pakenktų sprendimų priėmimui.

4.   Galimybė susipažinti su dokumentu, kuriame kaip svarstymų ir preliminarių konsultacijų dalis yra pareikšta vidaus reikmėms skirta nuomonė, nesuteikiama netgi priėmus sprendimą, jeigu tai pakenktų sprendimų priėmimui.

5.   Kalbant apie trečiųjų šalių ELPA sekretoriatui perduotus dokumentus, ELPA sekretoriatas konsultuojasi su trečiąja šalimi siekdamas nustatyti, ar taikytina šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyta išimtis, nebent būtų akivaizdu, kad galima arba negalima suteikti galimybę susipažinti su dokumentu.

6.   Šio straipsnio 2–4 dalyse numatytais atvejais galimybė susipažinti su dokumentu vis tiek iš dalies arba visiškai suteikiama, jeigu ELPA valstybės sutaria, kad tai labai svarbu visuomenės interesams.

4 straipsnis

ELPA valstybė gali prašyti ELPA sekretoriato neatskleisti jos parengtų dokumentų be išankstinio sutikimo.

5 straipsnis

Jei kuri nors išimtis taikoma tik kai kurioms dokumento dalims, kitas dokumento dalis leidžiama rodyti.

6 straipsnis

1.   Paraiškos dėl galimybės susipažinti su dokumentu pateikiamos bet kokia rašytine forma, įskaitant elektroninę, anglų kalba ir pakankamai tiksliai suformuluotos, kad ELPA sekretoriatas galėtų identifikuoti dokumentą.

2.   Jeigu paraiška nepakankamai tiksli, ELPA sekretoriatas kreipiasi į pareiškėją, kad šis patikslintų paraišką, ir padeda jam tai padaryti, pavyzdžiui, pagal 11 straipsnį suteikdamas informaciją.

3.   Jeigu prašoma labai ilgo dokumento arba daug dokumentų, siekdamas priimti teisingą sprendimą ELPA sekretoriatas gali neoficialiai pasitarti su pareiškėju.

7 straipsnis

1.   Paraiška dėl galimybės susipažinti su dokumentais vykdoma nedelsiant. Pareiškėjui išsiunčiamas patvirtinimas apie paraiškos gavimą.

2.   ELPA sekretoriatas pateikia prašymą tvirtinti ELPA valstybėms, nebent galima užtikrinti, kad ELPA valstybės suteiktų galimybę susipažinti su dokumentu arba jos nesuteiktų. ELPA valstybės nedelsdamos priima sprendimą.

3.   Gavęs ELPA valstybių atsakymą, ELPA sekretoriatas informuoja pareiškėją, kad jam suteikiama galimybė susipažinti su prašomu dokumentu, ir suteikia šią galimybę pagal 10 straipsnį arba raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastį ir informuoja pareiškėją apie jo teisę perduoti prašymą ELPA valstybių nuolatiniam komitetui.

4.   Jeigu ELPA sekretoriatas negali pateikti pareiškėjui atsakymo per 12 darbo dienų nuo paraiškos užregistravimo dienos, pareiškėjas raštu informuojamas apie vėlavimą ir kada gali tikėtis sprendimo. Pareiškėjas informuojamas apie savo teisę perduoti prašymą ELPA valstybių nuolatiniam komitetui, jeigu negavo atsakymo per priimtiną laikotarpį.

5.   Visiškai arba iš dalies atsisakius suteikti galimybę susipažinti su dokumentu, pareiškėjas gali per 15 darbo dienų nuo ELPA sekretoriato atsakymo gavimo dienos perduoti prašymą ELPA valstybių nuolatiniam komitetui.

6.   Jeigu ELPA sekretoriatas nesugeba atsakyti per priimtiną laikotarpį nuo paraiškos užregistravimo dienos, pareiškėjas turi teisę perduoti prašymą ELPA valstybių nuolatiniam komitetui.

8 straipsnis

Paraiška nedelsiant perduodama ELPA valstybių nuolatiniam komitetui. Jeigu galimybė susipažinti su dokumentu iš dalies arba visiškai nesuteikiama, apie tai pranešama pareiškėjui raštu išdėstant atsisakymo priežastis.

9 straipsnis

Bet kurio dokumento klasifikacija (labai konfidencialu, konfidencialu, riboto naudojimo) savaime nereiškia, kad visuomenei nesuteikiama galimybė su juo susipažinti vėliau.

10 straipsnis

1.   Pareiškėjas gali susipažinti su dokumentu vietoje arba gaudamas jo kopiją, įskaitant elektroninę, jeigu tokia yra. Kopijų gamybos ir siuntimo išlaidas galima pateikti pareiškėjui apmokėti. Šis mokestis neturi viršyti realių kopijų gamybos ir siuntimo išlaidų. Susipažinimas su mažiau nei 20 puslapių A4 formato kopijų dokumentu vietoje ir, jei yra, tiesioginė prieiga prie elektroninės dokumento formos yra nemokami.

2.   Jeigu ELPA sekretoriatas jau paskelbė dokumentą ir pareiškėjui jis lengvai prieinamas, ELPA sekretoriatas gali vykdyti įsipareigojimą suteikti galimybę susipažinti su dokumentu informuodamas pareiškėją, kaip galima gauti prašomą dokumentą.

11 straipsnis

1.   ELPA sekretoriatas tvarko su EEE susitarimu susijusių ELPA sekretoriato parengtų dokumentų viešąjį registrą. Registrą galima rasti sekretoriato svetainėje.

2.   Registre pateikiamas kiekvieno dokumento nuorodos numeris, tema ir (arba) trumpas dokumento turinio aprašymas, data, kada dokumentas gautas arba sudarytas ir užregistruotas registre. Įrašai daromi taip, kad nepakenktų 3 straipsnyje nurodytų interesų apsaugai.

3.   Dokumentai, klasifikuojami kaip konfidencialūs arba labai konfidencialūs, viešajame registre neregistruojami, nebent ELPA valstybės sutartų kitaip.

4.   Be to, paprašius suteikiama galimybė susipažinti su ELPA sekretoriato parengtais arba gautais ir turimais dokumentais, susijusiais su EEE.

12 straipsnis

ELPA sekretoriatas teikia informaciją ir pagalbą piliečiams nurodydamas, kaip ir kur galima pateikti paraiškas dėl galimybės susipažinti su dokumentais.

13 straipsnis

Šiuo sprendimu nepažeidžiamos jokios galiojančios autorinių teisių normos, kuriomis gali būti ribojama trečiosios šalies teisė atkurti arba naudoti leidžiamus rodyti dokumentus.

14 straipsnis

2005 m. birželio 9 d. ELPA šalių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 3/2005/SC panaikinamas.

15 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. balandžio 1 d.

16 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

17 straipsnis

Šį sprendimą galima peržiūrėti per metus nuo jo įsigaliojimo dienos.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 6 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalinis Sekretorius

Kåre BRYN

---

PRIEDAS

Su EEE susiję ELPA dokumentai, kurie turi būti prieinami visuomenei internetu

EEE susitarimas ir su ELPA susiję susitarimai:

| — | EEE susitarimo, Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo ir Nuolatinio komiteto susitarimo originalai |
| --- | --- |

—

EEE susitarimo, Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo ir Nuolatinio komiteto susitarimo originalai

| — | EEE plėtros susitarimas |
| --- | --- |

—

EEE plėtros susitarimas

| — | Suvestinė EEE susitarimo redakcija |
| --- | --- |

—

Suvestinė EEE susitarimo redakcija

| — | Suvestinė EEE susitarimo priedų ir protokolų redakcija |
| --- | --- |

—

Suvestinė EEE susitarimo priedų ir protokolų redakcija

| — | Suvestinė Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo redakcija |
| --- | --- |

—

Suvestinė Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo redakcija

| — | Suvestinė Nuolatinio komiteto susitarimo redakcija |
| --- | --- |

—

Suvestinė Nuolatinio komiteto susitarimo redakcija

Institucijų priimti dokumentai:

| — | EEE Tarybos priimti sprendimai |
| --- | --- |

—

EEE Tarybos priimti sprendimai

| — | EEE jungtinio komiteto priimti sprendimai






  — | EEE jungtinio parlamentinio komiteto rezoliucijos |
| --- | --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto priimti sprendimai

—

EEE jungtinio parlamentinio komiteto rezoliucijos

| — | EEE patariamojo komiteto rezoliucijos |
| --- | --- |

—

EEE patariamojo komiteto rezoliucijos

| — | ELPA patariamojo komiteto nuomonės |
| --- | --- |

—

ELPA patariamojo komiteto nuomonės

| — | EEE ir ELPA pastabos |
| --- | --- |

—

EEE ir ELPA pastabos

Darbotvarkės:

| — | EEE Tarybos |
| --- | --- |

—

EEE Tarybos

| — | EEE jungtinio komiteto |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto

| — | EEE jungtinio komiteto pakomitečių (susitarus su Komisija) |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto pakomitečių (susitarus su Komisija)

| — | ELPA valstybių nuolatinio komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA valstybių nuolatinio komiteto

| — | ELPA valstybių nuolatinio komiteto pakomitečių |
| --- | --- |

—

ELPA valstybių nuolatinio komiteto pakomitečių

| — | ELPA valstybių nuolatinio komiteto darbo grupių |
| --- | --- |

—

ELPA valstybių nuolatinio komiteto darbo grupių

| — | ELPA parlamentinio komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA parlamentinio komiteto

| — | EEE jungtinio parlamentinio komiteto |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio parlamentinio komiteto

| — | ELPA patariamojo komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA patariamojo komiteto

| — | EEE patariamojo komiteto |
| --- | --- |

—

EEE patariamojo komiteto

Išvados:

| — | EEE Tarybos |
| --- | --- |

—

EEE Tarybos

| — | ELPA valstybių nuolatinio komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA valstybių nuolatinio komiteto

| — | ELPA valstybių nuolatinio komiteto pakomitečių |
| --- | --- |

—

ELPA valstybių nuolatinio komiteto pakomitečių

| — | EEE jungtinio komiteto (susitarus su Komisija) |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto (susitarus su Komisija)

| — | Jungtinio pakomitečio (susitarus su Komisija) |
| --- | --- |

—

Jungtinio pakomitečio (susitarus su Komisija)

Ataskaitos:

| — | ELPA parlamentinio komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA parlamentinio komiteto

| — | EEE jungtinio parlamentinio komiteto |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio parlamentinio komiteto

| — | ELPA patariamojo komiteto |
| --- | --- |

—

ELPA patariamojo komiteto

| — | EEE patariamojo komiteto |
| --- | --- |

—

EEE patariamojo komiteto

Informaciniai dokumentai:

| — | EEE jungtinio komiteto metinė ataskaita |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto metinė ataskaita

| — | Pirmininkavimo ELPA darbo programa |
| --- | --- |

—

Pirmininkavimo ELPA darbo programa

| — | ELPA statistikos tarnybos sudaryta su EEE susijusi statistika |
| --- | --- |

—

ELPA statistikos tarnybos sudaryta su EEE susijusi statistika

| — | EEE jungtinio komiteto priimtų sprendimų sąrašas |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto priimtų sprendimų sąrašas

| — | Numatomų pranešimų pagal 103 straipsnį sąrašas |
| --- | --- |

—

Numatomų pranešimų pagal 103 straipsnį sąrašas

| — | EEE jungtinio komiteto sprendimų su konstitucinėmis nuostatomis sąrašas |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto sprendimų su konstitucinėmis nuostatomis sąrašas

| — | CELEX numerių sąrašas |
| --- | --- |

—

CELEX numerių sąrašas

| — | EB teisės aktų, Bendrijos nurodytų kaip svarbių EEE, pasiūlymų sąrašas |
| --- | --- |

—

EB teisės aktų, Bendrijos nurodytų kaip svarbių EEE, pasiūlymų sąrašas

| — | Priimto EB acquis, Bendrijos nurodyto kaip svarbaus EEE, ir EB acquis, jau įvardyto kaip svarbaus EEE visų EEE ELPA valstybių narių EEE ELPA ekspertų, sąrašas. |
| --- | --- |

—

Priimto EB acquis, Bendrijos nurodyto kaip svarbaus EEE, ir EB acquis, jau įvardyto kaip svarbaus EEE visų EEE ELPA valstybių narių EEE ELPA ekspertų, sąrašas.

| — | EEE jungtinio komiteto pakomitečių rezultatų suvestinės |
| --- | --- |

—

EEE jungtinio komiteto pakomitečių rezultatų suvestinės

| — | Pranešimas spaudai |
| --- | --- |

—

Pranešimas spaudai

| — | ELPA informaciniai leidiniai |
| --- | --- |

—

ELPA informaciniai leidiniai

EEE finansinis mechanizmas:

| — | EEE finansinio mechanizmo taisyklės ir procedūros |
| --- | --- |

—

EEE finansinio mechanizmo taisyklės ir procedūros

| — | EEE finansinio mechanizmo gairės |
| --- | --- |

—

EEE finansinio mechanizmo gairės

| — | Susitarimo memorandumai dėl EEE finansinio mechanizmo |
| --- | --- |

—

Susitarimo memorandumai dėl EEE finansinio mechanizmo

Norvegijos finansinis mechanizmas:

| — | Norvegijos finansinio mechanizmo taisyklės ir procedūros |
| --- | --- |

—

Norvegijos finansinio mechanizmo taisyklės ir procedūros

| — | Norvegijos finansinio mechanizmo gairės |
| --- | --- |

—

Norvegijos finansinio mechanizmo gairės

| — | Susitarimo memorandumai dėl Norvegijos finansinio mechanizmo |
| --- | --- |

—

Susitarimo memorandumai dėl Norvegijos finansinio mechanizmo

---