# Euroopa Liidu C 403/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 403 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide13. november 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 403

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide13. november 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 403/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu 2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne | 1 |
| 2014/C 403/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 128 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 403/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu 2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

1

2014/C 403/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

128

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 403/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu 2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

2014/C 403/01

SISUKORD

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD

BILANSS

TULEMIARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

FINANTSARUANNETE LISAD

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[allkiri]

Manfred KRAFF

komisjoni peaarvepidaja

24. juuli 2014

ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

Euroopa Liidu (ELi) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatakse teave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta eelarve ja tekkepõhise raamatupidamise seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide raamatupidamise aastaaruandeid.

1.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) viib kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt mitmeaastases finantsraamistikus seatud prioriteetidega igas valdkonnas läbi konkreetseid programme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda haridusprojektidest, millega toetatakse õpilaste ja õpetajate liikuvust, põllumajandusettevõtjate toetamisest ja töökohtade loomist või säilitamist toetavatest tootlikest investeeringutest kuni arenguabini ning projektideni, millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli tõhusust.

Selliste ELi poliitikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks kulutatakse 90 % ELi eelarvest. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. Tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada ELi poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat.

Poliitikavaldkonnad on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest rohkem kui 110 sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida seepärast eelarve liigenduses kajastatakse eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldkondadest on tegevuslikud, sest nende alla kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu kolmandatele isikutele. Muud poliitikavaldkonnad, nagu „Koordineerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve”, on mittetegevuslikud ja tagavad komisjoni nõuetekohase toimimise. Tegevusalade struktuur moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku prioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandluseks ning selle peamine eesmärk on edendada vahendite säästlikku, tõhusat ja tulemuslikku kasutamist.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab eelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel.

2.   KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE?

Kaks peamist ELi rahastamise allikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud.

2.1.   Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud mitmesugused tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,23 % ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada traditsioonilisteks omavahenditeks, käibemaksupõhisteks omavahenditeks ja kogurahvatulul põhinevateks omavahenditeks.

2.2.   Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud, mis tulenevad ELi tegevusest, moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks laekunud konkurentsitrahvid ning era- ja avaliku sektori võlgnikele ELi projektide haldamisega seoses väljastatud sissenõudekorraldused. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka trahvid, mille Euroopa Kohus on määranud liikmesriikidele, kes ei täida teatavat kohtuotsust. Kõigi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad tasumata, võivad nõukogu ja komisjon võtta vastu otsused, millega nähakse ette maksekohustus ning mis on otseselt jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise menetlust, mille algatab komisjoni õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi.

3.   KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

3.1.   Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

ELi põhitegevuskulud katavad finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. 2013. aasta aruandes on komisjon liigitanud oma kulud järgmiselt.

| | Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. |
| --- | --- |

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks ELi ametitele. |
| --- | --- |

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks ELi ametitele.

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Detsentraliseeritud eelarve täitmine:seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

Detsentraliseeritud eelarve täitmine:seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele.

Detsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub enamik kuludest ja sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed. |
| --- | --- |

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub enamik kuludest ja sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed.

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega:

| | Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile. |
| --- | --- |

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega:

Uue finantsmääruse artikkel 58, millega muudeti osaliselt eelarve täitmise viise, kehtib alles 1. jaanuarist 2014.

3.2.   Finantsjuhtimises osalejad komisjonis

Finantsjuhtimises osalejad komisjonis

Komisjoni volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Komisjoni volinike kolleegiumil

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas võtavad nad juriidilisi kohustusi, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajaduse korral nõuavad vahendeid sisse. Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas talituses juhtkonna teostatava kontrolli (mida teostavad eelarvevahendite käsutajad) ja siseauditi lahushoidmisega, (rahvusvahelistest nõuetest lähtuvate) selgete sisekontrolli nõuete järgmisega, eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapäraste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele volinikule.

Eelarvevahendite käsutajad

Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Vastavalt finantsmääruse artiklile 66 võtab komisjon vastu iga-aastast tegevusaruannet käsitleva koondaruande, mis sisaldab siseaudiitori üldist arvamust ja millega komisjon võtab endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 317. Kõnealune aruanne ja tegevusaruanne on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_et.htm.

Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab sularahahalduse eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni raamatupidamise aastaaruande koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda raamatupidamise aastaaruandele allkiri deklareerimaks, et see annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

Peaarvepidaja

3.3.   Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil, ja alles seejärel võib võtta juriidilise kohustuse. ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui peaarvepidaja on eelnevalt võtnud eelarvelise kulukohustuse.

Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta finantsaruandeid (või pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud.

3.4.   Makse tegemine

Makse tegemine

3.4.1.   Üldeeskirjad

Üldeeskirjad

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud. Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine abisaaja kontole. Komisjon teeb aastas peaaegu 1,9 miljonit makset. Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing).

3.4.2.   Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases juriidilises kohustuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse juriidilises kohustuses määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse ELile tagastama. Seega ei muutu väljamakstud eelmaksed lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud asjaomased kohustused. Seepärast kirjendatakse need esimese väljamakse tegemisel ELi bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane ELi asutus kulutaotluse, milles esitatakse põhjendused selle kohta, kuidas abisaaja asjaomast eelmakse summat juriidiliste kohustuse kohaselt kasutas. Kulutaotluste laekumise sagedus sõltub rahastatava meetme liigist ja tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul.

Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on määratletud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuslepingu või -otsuse tingimustes. Pärast analüüsi kantakse rahastamiskõlblikud summad kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest mitterahastamiskõlblikest summadest.

4.   
  ELi EELARVE KAITSMINE:
  FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

ELi EELARVE KAITSMINE:

FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid, mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õiguse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende kandmist. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamise korral kohaldatakse sissenõudmist või finantskorrektsioone. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamine ja nende korrigeerimine toimub kontrollisüsteemide viimases etapis ning on usaldusväärse finantsjuhtimise tõendamise seisukohast keskse tähtsusega.

Mis puudutab toetusi, siis eelarvest kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollivad tõendavate dokumentide alusel asjaomased ELi talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates õigusaktides või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise korral tõendavaid dokumente lõppmakse taotluste puhul üldiselt põhjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on ELil ja/või liikmesriigil kohustus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) hiljem. Kohaldatavate õigusaktidega on komisjoni või liikmesriikide poolt avastatud vigade, eeskirjade eiramise ja pettusega tegelemiseks ette nähtud erinevad menetlused; täpsemat teavet nende kohta võib leida raamatupidamisaruande lisast 6.

5.   LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

Euroopa Liidule on ELi lepingu alusel vastu võetud alusaktidega antud õigus võtta vastu laenuvõtmise programme, et kaasata liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele rahalise abi andmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanism ja makromajanduslik finantsabi (MFA)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele. Kuna vahendeid on kaasatud kompensatsioonitehingutega, ei ole sel otsest mõju ELi eelarvele, kuid õiguslikust vaatepunktist jääb asjaomase võla teenindamine ELi kohustuseks.

6.   FINANTSARUANDLUS

FINANTSARUANDLUS

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | finantsaruanded ja |
| --- | --- |

a)

finantsaruanded ja

| b) | eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

Komisjon võtab raamatupidamise aastaaruande vastu ja esitab selle auditeerimiseks Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”) ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile.

Lisaks eespool nimetatud aastaaruannetele koostatakse ka eelarve täitmise kuuaruandeid.

6.1.   Finantsaruanded

Finantsaruanded

Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada ELi finantsaruanded ja tagada, et need annavad ELi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude olulistest tahkudest õiglase ülevaate. Aruanded koostatakse vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Põhjalikum teave on finantsaruande lisas 1.

6.2.   Eelarve raamatupidamisarvestus

Eelarve raamatupidamisarvestus

Eelarve täitmise kuu- ja aastaaruannete koostamine on komisjoni peaarvepidaja ülesanne. Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud peamiselt mitmeaastaste meetmete rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate tegevustega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib siiski jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale. |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate tegevustega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib siiski jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

kulukohustuste assigneeringud

| — | maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

maksete assigneeringud

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja peegeldab kulukohustuste võtmisest asjaomaste maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku. Neid nimetatakse eelarvelisteks täitmata kulukohustusteks.

7.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

7.1.   Audit

Audit

ELi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teostada ELi raamatupidamise aastaaruande sõltumatut välisauditit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

| 1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| 2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; |
| --- | --- |

2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

| 3) | eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud. |
| --- | --- |

3)

eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud.

7.2.   Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt asjaomasel eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, komisjoni iga-aastasel hindamisaruandel, kontrollikoja aastaaruandel ja komisjoni vastustel, aga ka komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kolmest tulemusest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse juurde kuulub tingimata see, et kuulatakse ära volinike vastused Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete küsimustele nende poliitikavaldkondade kohta. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande, sealhulgas konkreetsete tegutsemistaotluse komisjonile, võtab vastu täiskogu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva nõukogu soovituse võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu. Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanne ja nõukogu soovituse põhjal esitatakse igal aastal järelmeetmete aruanne, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitustes esitatud ettepanekute rakendamiseks.

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD
   (1)

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD

1

SISUKORD

SISUKORD

BILANSS

TULEMIARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

FINANTSARUANNETE LISAD

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED |
| --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD |
| --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD |
| --- | --- |

3.

| 4. | RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD |
| --- | --- |

4.

| 5. | TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED |
| --- | --- |

5.

| 6. | ELi EELARVE KAITSMINE |
| --- | --- |

6.

| 7. | RAHALISE TOETUSE ANDMISE MEHHANISMID |
| --- | --- |

7.

| 8. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE |
| --- | --- |

8.

| 9. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED |
| --- | --- |

9.

| 10. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED |
| --- | --- |

10.

| 11. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS |
| --- | --- |

11.

BILANSS

BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 237 | 188 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 6  104 | 5  978 |
| Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud | 2.3 | 349 | 392 |
| Finantsvarad | 2.4 | 59  844 | 62  311 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 2.5 | 498 | 564 |
| Eelmaksed | 2.6 | 38  072 | 44  505 |
| | | 1 05  104 | 1 13  938 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Varud | 2.7 | 128 | 138 |
| Finantsvarad | 2.8 | 5  571 | 1  981 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 2.9 | 13  182 | 14  039 |
| Eelmaksed | 2.10 | 21  367 | 13  238 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.11 | 9  510 | 10  674 |
| | | 49  758 | 40  070 |
| AKTIVA KOKKU | | 1 54  862 | 1 54  008 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pensionid ja muud töötajahüvitised | 2.12 | (46  818) | (42  503) |
| Eraldised | 2.13 | (1  323) | (1  258) |
| Finantskohustused | 2.14 | (54  153) | (57  232) |
| Muud kohustused | 2.15 | (2  216) | (2  527) |
| | | (1 04  510) | (1 03  520) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.16 | (545) | (806) |
| Finantskohustused | 2.17 | (3  065) | (15) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18 | (92  594) | (90  083) |
| | | (96  204) | (90  904) |
| PASSIVA KOKKU | | (2 00  714) | (1 94  424) |
| NETOVARA | | (45  852) | (40  416) |
| Reservid | 2.19 | 4  073 | 4  061 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2) | 2.20 | (49  925) | (44  477) |
| NETOVARA | | (45  852) | (40  416) |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

237

188

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

6  104

5  978

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

2.3

2.3

349

392

Finantsvarad

2.4

2.4

59  844

62  311

Nõuded ja sissenõutavad summad

2.5

2.5

498

564

Eelmaksed

2.6

2.6

38  072

44  505

1 05  104

1 05  104

1 13  938

1 13  938

KÄIBEVARA

Varud

2.7

2.7

128

138

Finantsvarad

2.8

2.8

5  571

1  981

Nõuded ja sissenõutavad summad

2.9

2.9

13  182

14  039

Eelmaksed

2.10

2.10

21  367

13  238

Raha ja raha ekvivalendid

2.11

2.11

9  510

10  674

49  758

49  758

40  070

40  070

AKTIVA KOKKU

1 54  862

1 54  862

1 54  008

1 54  008

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pensionid ja muud töötajahüvitised

2.12

2.12

(46  818)

(42  503)

Eraldised

2.13

2.13

(1  323)

(1  258)

Finantskohustused

2.14

2.14

(54  153)

(57  232)

Muud kohustused

2.15

2.15

(2  216)

(2  527)

(1 04  510)

(1 04  510)

(1 03  520)

(1 03  520)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

2.16

2.16

(545)

(806)

Finantskohustused

2.17

2.17

(3  065)

(15)

Kreditoorne võlgnevus

2.18

2.18

(92  594)

(90  083)

(96  204)

(96  204)

(90  904)

(90  904)

PASSIVA KOKKU

(2 00  714)

(2 00  714)

(1 94  424)

(1 94  424)

NETOVARA

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

Reservid

2.19

2.19

4  073

4  061

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2)

2

2.20

2.20

(49  925)

(44  477)

NETOVARA

NETOVARA

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2013 | 2012 |
| PÕHITEGEVUSTULUD | | | |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 3.1 | 1 41  241 | 1 30  919 |
| Muud põhitegevustulud | 3.2 | 8  414 | 6  826 |
| | | 1 49  655 | 1 37  745 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | | | |
| Halduskulud | 3.3 | (9  269) | (9  320) |
| Põhitegevuskulud | 3.4 | (1 38  571) | (1 24  633) |
| | | (1 47  840) | (1 33  953) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK | | 1  815 | 3  792 |
| Finantstulud | 3.5 | 2  038 | 2  157 |
| Finantskulud | 3.6 | (2  045) | (1  942) |
| Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | | (5  565) | (8  846) |
| Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | 3.7 | (608) | (490) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (4  365) | (5  329) |

(miljonites eurodes)

Lisa

2013

2012

PÕHITEGEVUSTULUD

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

3.1

3.1

1 41  241

1 30  919

Muud põhitegevustulud

3.2

3.2

8  414

6  826

1 49  655

1 49  655

1 37  745

1 37  745

PÕHITEGEVUSKULUD

Halduskulud

3.3

3.3

(9  269)

(9  320)

Põhitegevuskulud

3.4

3.4

(1 38  571)

(1 24  633)

(1 47  840)

(1 47  840)

(1 33  953)

(1 33  953)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK

1  815

1  815

3  792

3  792

Finantstulud

3.5

3.5

2  038

2  157

Finantskulud

3.6

3.6

(2  045)

(1  942)

Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

(5  565)

(8  846)

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

3.7

3.7

(608)

(490)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2013 | 2012 |
| Eelarveaasta tulem | | (4  365) | (5  329) |
| Rahavood põhitegevusest | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 48 | 39 |
| Amortisatsioon | | 401 | 405 |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | 20 | (16  062) |
| Nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | 923 | (4  837) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (1  695) | (2  013) |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | 10 | (44) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | (196) | 299 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (29) | 16  017 |
| Muude kohustuste suurenemine/vähenemine | | (311) | 468 |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 2  511 | (1  390) |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (1  023) | (1  497) |
| Muud mitterahalised liikumised | | (50) | 260 |
| Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 4  315 | 7  668 |
| Rahavood investeerimistegevusest | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (624) | (1  390) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | 43 | (18) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | | (1  142) | (837) |
| NETORAHAVOOD | | (1  164) | (8  261) |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | | (1  164) | (8  261) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.11 | 10  674 | 18  935 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.11 | 9  510 | 10  674 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2013

2012

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Rahavood põhitegevusest

Rahavood põhitegevusest

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

48

39

Amortisatsioon

401

405

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

20

(16  062)

Nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

923

(4  837)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(1  695)

(2  013)

Varude (suurenemine)/vähenemine

10

(44)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

(196)

299

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(29)

16  017

Muude kohustuste suurenemine/vähenemine

(311)

468

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

2  511

(1  390)

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(1  023)

(1  497)

Muud mitterahalised liikumised

(50)

260

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

4  315

7  668

Rahavood investeerimistegevusest

Rahavood investeerimistegevusest

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(624)

(1  390)

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

43

(18)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(1  142)

(837)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(1  164)

(1  164)

(8  261)

(8  261)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(1  164)

(8  261)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.11

2.11

10  674

18  935

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.11

2.11

9  510

10  674

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | Netovara =(A)+(B) |
| | Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO SEISUGA 31.12.2011 | (108) | 3  716 | (35  669) | (1  789) | (33  850) |
| Muutused tagatisfondi reservis | — | 168 | (168) | — | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 258 | — | — | — | 258 |
| Muud | — | 21 | (19) | — | 2 |
| 2011. eelarveaasta eraldatud tulem | — | 6 | (1  795) | 1  789 | 0 |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2011. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1  497) | — | (1  497) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (5  329) | (5  329) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Muutused tagatisfondi reservis | — | 46 | (46) | — | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | (51) | — | — | — | (51) |
| Muud | — | 12 | (9) | — | 3 |
| 2012. eelarveaasta eraldatud tulem | — | 5 | (5  334) | 5  329 | 0 |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2012. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |

(miljonites eurodes)

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Netovara =(A)+(B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO SEISUGA 31.12.2011

SALDO SEISUGA 31.12.2011

(108)

(108)

3  716

3  716

(35  669)

(35  669)

(1  789)

(1  789)

(33  850)

(33  850)

Muutused tagatisfondi reservis

—

168

(168)

—

0

Õiglase väärtuse muutused

258

—

—

—

258

Muud

—

21

(19)

—

2

2011. eelarveaasta eraldatud tulem

—

6

(1  795)

1  789

0

Liikmesriikidele tagasi makstud 2011. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1  497)

—

(1  497)

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(5  329)

(5  329)

SALDO SEISUGA 31.12.2012

SALDO SEISUGA 31.12.2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Muutused tagatisfondi reservis

—

46

(46)

—

0

Õiglase väärtuse muutused

(51)

—

—

—

(51)

Muud

—

12

(9)

—

3

2012. eelarveaasta eraldatud tulem

—

5

(5  334)

5  329

0

Liikmesriikidele tagasi makstud 2012. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(4  365)

(4  365)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

FINANTSARUANNETE LISAD

FINANTSARUANNETE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (3) edaspidi „finantsmäärus”, ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad (4).

3

4

Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (s.o ELi institutsioonid, sh komisjon, ja ELi ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 52 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud ELi aruande lisas 11.1. 2012. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud ühe kontrollitava üksuse (amet) võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju.

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on ELil õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, kontrollikojapoolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel EL ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Finantsaruannetes bilansipäeva seisuga kajastatav ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

ELi ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida EL kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Finantsaruannetes bilansipäeva seisuga kajastatav sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. ELi ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida EL kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna EL neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema finantsaruannetes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt ELi raamatupidamise aastaaraunde lisa 11.2.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,4270 | 25,1510 |
| DKK | 7,4593 | 7,4610 |
| GBP | 0,8337 | 0,8161 |
| HRK | 7,6265 | 7,5575 |
| HUF | 297,0400 | 292,3000 |
| LVL | 0,7028 | 0,6977 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1543 | 4,0740 |
| RON | 4,4710 | 4,4445 |
| SEK | 8,8591 | 8,5820 |
| CHF | 1,2276 | 1,2072 |
| JPY | 144,7200 | 113,6100 |
| USD | 1,3791 | 1,3194 |

Valuuta

31.12.2013

31.12.2012

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,4270

25,1510

DKK

7,4593

7,4610

GBP

0,8337

0,8161

HRK

7,6265

7,5575

HUF

297,0400

292,3000

LVL

0,7028

0,6977

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1543

4,0740

RON

4,4710

4,4445

SEK

8,8591

8,5820

CHF

1,2276

1,2072

JPY

144,7200

113,6100

USD

1,3791

1,3194

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitatavate rahaliste finantsinstrumentide õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10 % – 25 % |
| Mööbel | 10 % – 25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10 % – 33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu materiaalne vara | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10 % – 25 %

Mööbel

10 % – 25 %

Inventar ja sisseseade

10 % – 33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu materiaalne vara

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Investeeringud

Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse ELi osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist. Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisale 1.5.3. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui EL on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil mingeid sellesse kategooriasse kuuluvaid finantsvarasid.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puuduvad ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puuduvad ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| i) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

i)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| ii) | Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

ii)

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| iii) | Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

iii)

Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| iv) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Sellise vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

iv)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Sellise vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitatavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Varud

Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või netorealiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Netorealiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse ELile tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8.   
  Nõuded

Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on liigitatud müügivalmis finantsvaradena. Nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste eelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5). Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil sellesse kategooriasse kuuluvaid finantskohustusi.

1.5.13.   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevusest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib EL saada kolmandatelt isikutelt ka selliseid makseid nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajaduse korral alla. Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse müügivalmiks liigitatavatesse finantsinstrumentidesse.

Kaubanduslik tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud moodustavad suurema osa ELi kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingukohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile; või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks oleks nõutav vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, ning harvaesinevatel juhtudel, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2.   BILANSI LISAD

PÕHIVARA

PÕHIVARA

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 379 |
| Soetamine | 100 |
| Võõrandamine | (8) |
| Muud muutused | 2 |
| Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga | 473 |
| Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | (191) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (48) |
| Võõrandamine | 5 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga | (235) |
| Bilansiline netomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga | 237 |
| Bilansiline netomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 188 |

(miljonites eurodes)

Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

379

Soetamine

100

Võõrandamine

(8)

Muud muutused

2

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

473

473

Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

(191)

Aasta amortisatsioonikulud

(48)

Võõrandamine

5

Muud muutused

0

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

(235)

(235)

Bilansiline netomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline netomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

237

237

Bilansiline netomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline netomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

188

188

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Ehitamisel oleva vara all on 31. detsembri 2013. aasta seisuga kajastatud 1  041 miljoni euro (2012. aasta 660 miljoni euro) väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks Euroopa Kosmoseagentuur. Perioodi jooksul kajastati kuludes 13 miljonit eurot mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid.

Valmimisel koosneb süsteem 30 satelliidist, kahest juhtimiskeskusest ja umbes 16 maapealsest jaamast. Bilansis esitatud summa kajastab kapitaliseeritavaid kulusid, mida komisjon on selle projektiga seoses kandnud alates 22. oktoobrist 2011, mil saadeti edukalt orbiidile süsteemi kaks esimest satelliiti. Nagu eelmises raamatupidamise aastaaruandes selgitatud, käsitles komisjon enne seda kuupäeva projekti teadusuuringute etapis olevana, mistõttu kõik kantud kulud kanti kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega kuludesse. Alates projekti algusest kuni kehtiva finantsraamistiku lõpuni moodustavad kavandatavad kulud 3  852 miljonit eurot. Järgmises finantsraamistikus nähakse ette veel 5  400 miljonit eurot kulusid järgmisele: süsteemi täielik kasutuselevõtt, selle kasutamine, Galileo teenuste osutamine kuni 2020. aastani ja järgmise satelliitide põlvkonna ettevalmistamine. Seda rahastatakse juba täielikult ELi eelarvest.

Bilansipäeva seisuga on alates 2011. aasta oktoobrist orbiidile saadetud neli satelliiti ja kui nende katsetamine seejärel lõpule jõuab, lõpeb ka projekti orbiidil kontrollimise etapp. Seda etappi on ühiselt rahastanud EL ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ning kooskõlas nende kahe poole vahel sõlmitud toetuslepinguga annab ESA ehitatud varad ELile ametlikult üle. Varade juriidiline üleandmine nõuab ESA nõukogu nõusolekut. Sealjuures tuleb märkida, et välja arvatud kaks riiki (Norra ja Šveits), on kõik ESA liikmesriigid ka ELi liikmesriigid. Komisjonil ei ole praegu mingit põhjust arvata, et mõni ESA liige võiks üleandmise blokeerida.

KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Masinad ja seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muu materiaalne vara | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 4  314 | 558 | 233 | 577 | 231 | 3  181 | 1  118 | 10  212 |
| Soetamine | 30 | 61 | 14 | 60 | 22 | 87 | 516 | 790 |
| Võõrandamine | 0 | (22) | (15) | (46) | (8) | 0 | 0 | (91) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 312 | 11 | (1) | 2 | 3 | (312) | (14) | 0 |
| Muud muutused | 4 | 0 | 2 | 2 | 1 | (264) | (21) | (276) |
| Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga | 4  660 | 608 | 233 | 595 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | (2  137) | (449) | (165) | (436) | (150) | (897) | 0 | (4  234) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (143) | (47) | (15) | (69) | (23) | (103) | 0 | (401) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Võõrandamine | 1 | 21 | 15 | 46 | 8 | 0 | 0 | 91 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | (124) | 0 | 0 | (2) | 1 | 126 | 0 | 1 |
| Muud muutused | (1) | 0 | (2) | 0 | (1) | 11 | 0 | 7 |
| Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga | (2  399) | (474) | (167) | (461) | (165) | (863) | 0 | (4  531) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS EELMISE EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA | 2  177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2  284 | 1  118 | 5  978 |

(miljonites eurodes)

Maa ja hooned

Masinad ja seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muu materiaalne vara

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

4  314

558

233

577

231

3  181

1  118

10  212

Soetamine

30

61

14

60

22

87

516

790

Võõrandamine

0

(22)

(15)

(46)

(8)

0

0

(91)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

312

11

(1)

2

3

(312)

(14)

0

Muud muutused

4

0

2

2

1

(264)

(21)

(276)

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

4  660

4  660

608

608

233

233

595

595

248

248

2  692

2  692

1  599

1  599

10  635

10  635

Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

(2  137)

(449)

(165)

(436)

(150)

(897)

0

(4  234)

Aasta amortisatsioonikulud

(143)

(47)

(15)

(69)

(23)

(103)

0

(401)

Tühistatud amortisatsioonikulud

5

1

0

0

0

0

0

6

Võõrandamine

1

21

15

46

8

0

0

91

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

(124)

0

0

(2)

1

126

0

1

Muud muutused

(1)

0

(2)

0

(1)

11

0

7

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

(2  399)

(2  399)

(474)

(474)

(167)

(167)

(461)

(461)

(165)

(165)

(863)

(863)

0

0

(4  531)

(4  531)

BILANSILINE NETOMAKSUMUS EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA

BILANSILINE NETOMAKSUMUS EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

BILANSILINE NETOMAKSUMUS EELMISE EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA

2  177

109

67

142

81

2  284

1  118

5  978

KAPITALIRENT

KAPITALIRENT

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.3).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kirjeldus | Kumulatiivsed kulud (A) | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Koguväärtus | Varaga seoses kantud täiendavad kulud | Vara väärtus | Amortisatsioon | Bilansiline netomaksumus |
| Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | (A+B+C+D) |
| Maa ja hooned | 772 | 76 | 344 | 1  403 | 1  823 | 2  595 | 57 | 2  653 | (838) | 1  815 |
| Muu materiaalne vara | 24 | 6 | 9 | 1 | 15 | 39 | — | 39 | (25) | 14 |
| Kokku eelarveaasta lõpu seisuga | 796 | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 | 2  634 | 57 | 2  692 | (863) | 1  829 |
| Intressid | | 89 | 319 | 481 | 889 | | | | | |
| Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelarveaasta lõpu seisuga kokku | | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 | | | | | |
| Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga kokku | | 155 | 660 | 2  189 | 3  003 | | | | | |

(miljonites eurodes)

Kirjeldus

Kumulatiivsed kulud (A)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Koguväärtus

Varaga seoses kantud täiendavad kulud

Vara väärtus

Amortisatsioon

Bilansiline netomaksumus

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku (B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

(A+B+C+D)

Maa ja hooned

772

76

344

1  403

1  823

2  595

57

2  653

(838)

1  815

Muu materiaalne vara

24

6

9

1

15

39

—

39

(25)

14

Kokku eelarveaasta lõpu seisuga

Kokku eelarveaasta lõpu seisuga

796

796

82

82

353

353

1  403

1  403

1  838

1  838

2  634

2  634

57

57

2  692

2  692

(863)

(863)

1  829

1  829

Intressid

89

319

481

889

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelarveaasta lõpu seisuga kokku

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga kokku

155

155

660

660

2  189

2  189

3  003

3  003

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.1 | 0 | 42 |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.2 | 349 | 350 |
| Kokku | | 349 | 392 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Osalused ühisettevõtetes

2.3.1

2.3.1

0

42

Osalused sidusettevõtetes

2.3.2

2.3.2

349

350

Kokku

Kokku

349

349

392

392

2.3.1.   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |
| Osamaksud | 0 | 78 | 121 | 126 | 56 | 380 |
| Osalus neto-majandustulemuses | 0 | (78) | (130) | (158) | (56) | (422) |
| Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(miljonites eurodes)

Galileo

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kokku

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

0

0

10

32

0

42

Osamaksud

0

78

121

126

56

380

Osalus neto-majandustulemuses

0

(78)

(130)

(158)

(56)

(422)

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Komisjonile on tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Põhivara | 198 | 226 |
| Käibevara | 63 | 106 |
| Pikaajalised kohustused | 0 | 0 |
| Lühiajalised kohustused | (394) | (291) |
| Tulud | 1 | 8 |
| Kulud | (412) | (427) |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Põhivara

198

226

Käibevara

63

106

Pikaajalised kohustused

0

0

Lühiajalised kohustused

(394)

(291)

Tulud

1

8

Kulud

(412)

(427)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kõnealune majandusüksus oli 2013. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus.

Ühisettevõte Sesar

Ühisettevõte Sesar

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 46,26 %. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni toetuse kogusumma aastatel 2007–2013 on 700 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 205 miljonit eurot. Kajastamata kahjumiosalus tuleneb tehnilisest raamatupidamismenetlusest, mis on vajalik, kui raamatupidamisarvestuses kasutatakse kapitaliosaluse meetodit. See kajastamata kahjumiosalus ei kujuta endast ELi kahjumit ja tuleneb asjaolust, et kulude kajastamine toimub tavaliselt enne kapitali suurendamist, võtmaks arvesse muude investorite kui EL mitterahalisi osalusi.

ITERi rahvusvaheline termotuumaenergeetika organisatsioon (ITER)

ITERi rahvusvaheline termotuumaenergeetika organisatsioon (ITER)

ITER hõlmab ELi ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 43,33 %. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007–2041 on (soovituslikult) 8  949 miljonit eurot.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 187 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Selles rubriigis on kajastatud IMI ja FCH (vt allpool), ent kolme muud algatust (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC, vt lisa 2.3.2), mida juriidiliselt nimetatakse küll ühisettevõteteks, tuleb raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõtetena (ning seega on need kaasatud lisasse 2.3.2), sest komisjonil on nende üle oluline mõju, mitte ühiskontroll.

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjoni osalus IMIs 74,16 %. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 16 miljonit eurot.

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH)

Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjoni osalus FCHs 74,20 %. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 67 miljonit eurot.

2.3.2.   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |
| Osamaksud | (2) | 20 | 125 | 37 | 180 |
| Osalus neto-majandustulemuses | 9 | (20) | (125) | (50) | (186) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga | 349 | 0 | 0 | 0 | 349 |

(miljonites eurodes)

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kokku

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

336

0

0

14

350

Osamaksud

(2)

20

125

37

180

Osalus neto-majandustulemuses

9

(20)

(125)

(50)

(186)

Muud kapitaliosaluse muutused

6

0

0

0

6

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

349

349

0

0

0

0

0

0

349

349

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Komisjonile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Varad | 499 | 505 |
| Kohustused | (240) | (191) |
| Tulud | 37 | 33 |
| Ülejääk/(puudujääk) | (221) | (177) |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Varad

499

505

Kohustused

(240)

(191)

Tulud

37

33

Ülejääk/(puudujääk)

(221)

(177)

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Komisjon on oma rahalisest osalusest sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 3  000 | 900 |
| Sissemakstud | (600) | (180) |
| Sissenõudmata | 2  400 | 720 |

(miljonites eurodes)

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

3  000

900

Sissemakstud

(600)

(180)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

2  400

2  400

720

720

Ühisettevõte Artemis

Ühisettevõte Artemis

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 9 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 94,57 %).

Ühisettevõte Clean Sky

Ühisettevõte Clean Sky

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 800 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 72 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 57,80 %).

Ühisettevõte ENIAC

Ühisettevõte ENIAC

ENIACi eesmärk on leppida ühiselt kokku teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjoni osalus ENIACis 95,41 %. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 26 miljonit eurot.

2.4.   PIKAAJALISED FINANTSVARAD

PIKAAJALISED FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 5  497 | 4  870 |
| Laenud | 2.4.2 | 54  347 | 57  441 |
| Kokku | | 59  844 | 62  311 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

5  497

4  870

Laenud

2.4.2

2.4.2

54  347

57  441

Kokku

Kokku

59  844

59  844

62  311

62  311

2.4.1.   Müügivalmis pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis pikaajalised finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Tagatisfond (5) | 1  412 | 1  327 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1  129 | 1  102 |
| BUFI investeeringud | 1  013 | 832 |
| Riskijagamisrahastu | 789 | 593 |
| ETFi käivitusprogramm | 339 | 305 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Riskikapitali tehingud | 124 | 123 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 90 | 52 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 0 | 52 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 413 | 296 |
| Kokku | 5  497 | 4  870 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Tagatisfond (5)

5

1  412

1  327

Likvideeritav ESTÜ

1  129

1  102

BUFI investeeringud

1  013

832

Riskijagamisrahastu

789

593

ETFi käivitusprogramm

339

305

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

Riskikapitali tehingud

124

123

TEN-T projektide laenutagamisvahend

90

52

Euroopa Kemikaaliamet

0

52

Muud müügivalmis investeeringud

413

296

Kokku

Kokku

5  497

5  497

4  870

4  870

Tagatisfond

Tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Alates 1. jaanuarist 2010 teostab ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatavatesse finantsinstrumentidesse (vt lisa 8.2).

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007–2013 oli komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse eraldada sama suur summa.

31. detsembri 2013. aasta seisuga ulatus komisjoni ning lisaks EFTA ja kolmandate riikide osalus riskijagamisrahastus 1  231 miljoni euroni. Lisas 5.2.1 tingimusliku kohustusena esitatud nõue summas 958 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2013. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks riskijagamisrahastu raames EIP antud laenude või tagatiste puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti (ETF) käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastast programmi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tehnosiirde katseprojekte. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammiga seoses kulukohustustega seotud veel 132 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 29  601 | 900 |
| Sissemakstud | (6  202) | (188) |
| Sissenõudmata | 23  399 | 712 |

(miljonites eurodes)

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

29  601

900

Sissemakstud

(6  202)

(188)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

23  399

23  399

712

712

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab EIP ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

TEN-T projektide laenutagamisvahend

TEN-T projektide laenutagamisvahend

TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendist (LGTT) antakse tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult valmisolekukrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega. Komisjon eraldab aastatel 2007–2013 LGTT-le maksimaalselt 250 miljonit eurot.

31. detsembri 2013. aasta seisuga oli komisjon maksnud LGTTsse 162 miljonit eurot. 2013. aasta lõpuks oli alla kirjutatud 522 miljoni euro suuruses summas laenulepinguid, mis on kaetud kõnealuse tagatisega. Tingimusliku kohustusena kajastatud nõue summas 39 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2013. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks LGTT tegevuse raames EIP poolt antud laenude puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on sellesse meetmesse maksnud.

Muud müügivalmis investeeringud

Muud müügivalmis investeeringud

Peamised muude pikaajaliste müügivalmis investeeringutena kajastatud summad on seotud Euroopa Kagu-Euroopa fondi (116 miljonit eurot) ja ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondiga (67 miljonit eurot).

Euroopa Kagu-Euroopa fondi

ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondiga

2.4.2.   
  Pikaajalised laenud

Pikaajalised laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud | 2.4.2.1 | 151 | 162 |
| Laenatud vahenditest antud laenud | 2.4.2.2 | 54  196 | 57  279 |
| Kokku | | 54  347 | 57  441 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud

2.4.2.1

2.4.2.1

151

162

Laenatud vahenditest antud laenud

2.4.2.2

2.4.2.2

54  196

57  279

Kokku

Kokku

54  347

54  347

57  441

57  441

2.4.2.1.   Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eritingimustega laenud | ESTÜ eluasemelaenud | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |
| Uued laenud | 4 | 0 | 4 |
| Tagasimaksed | (18) | (5) | (23) |
| Vahetuskursi erinevused | (6) | 0 | (6) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 12 | 1 | 13 |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 138 | 12 | 151 |

(miljonites eurodes)

Eritingimustega laenud

ESTÜ eluasemelaenud

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2012

146

16

162

Uued laenud

4

0

4

Tagasimaksed

(18)

(5)

(23)

Vahetuskursi erinevused

(6)

0

(6)

Bilansilise maksumuse muutused

12

1

13

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

138

138

12

12

151

151

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73–14,507 %.

2.4.2.2.   Laenatud vahenditest antud laenud

Laenatud vahenditest antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 221 | 57  294 |
| Uued laenud | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Tagasimaksed | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Vahetuskursi erinevused | — | (1) | — | — | (5) | (6) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 1 | (1) | — | (8) | (5) | (13) |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 211 | 54  195 |

(miljonites eurodes)

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2012

549

425

11  623

44  476

221

57  294

Uued laenud

100

—

—

—

—

100

Tagasimaksed

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Vahetuskursi erinevused

—

(1)

—

—

(5)

(6)

Bilansilise maksumuse muutused

1

(1)

—

(8)

(5)

(13)

Kokku seisuga 31.12.2012

Kokku seisuga 31.12.2012

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

211

211

57  258

57  258

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

211

211

54  195

54  195

Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.5.   PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Liikmesriigid | 478 | 545 |
| Muud | 20 | 19 |
| Kokku | 498 | 564 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Liikmesriigid

478

545

Muud

20

19

Kokku

Kokku

498

498

564

564

Kõigist pikaajalistest nõuetest seondub 483 miljonit eurot (2012. aastal 550 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega. Nõuded liikmesriikide vastu on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega.

2.6.   PIKAAJALISED EELMAKSED

PIKAAJALISED EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Eelmaksed | 2.6.1 | 34  819 | 40  790 |
| Ettemakstud kulud | 2.6.2 | 3  253 | 3  715 |
| Kokku | | 38  072 | 44  505 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Eelmaksed

2.6.1

2.6.1

34  819

40  790

Ettemakstud kulud

2.6.2

2.6.2

3  253

3  715

Kokku

Kokku

38  072

38  072

44  505

44  505

2.6.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena.

Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2013. aastal ulatus väljamakstud eelmaksete kogusumma 4,5 miljardi euroni (2012. aastal 4 miljardit eurot). See fond on EList eraldi seisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud, vt lisa 11.2.3.

11.2.3.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1  526 | 1  249 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 772 | 1  042 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 646 | 677 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 31  104 | 37  214 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 694 | 592 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 77 | 16 |
| Kokku | 34  819 | 40  790 |

(miljonites eurodes)

Eelarve täitmise viis

31.12.2013

31.12.2012

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1  526

1  249

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

772

1  042

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

646

677

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

31  104

37  214

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

694

592

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

77

16

Kokku

Kokku

34  819

34  819

40  790

40  790

Uue finantsmääruse artikkel 58, millega muudeti osaliselt eelarve täitmise viise, kehtib alles 1. jaanuarist 2014.

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi struktuurimeetmetega, st Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondiga (19,6 miljardit eurot), Sotsiaalfondiga (ESF) (5,6 miljardit eurot), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) (5,2 miljardit eurot) ja Kalandusfondiga (0,6 miljardit eurot). Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Programmitöö periood 2007–2013 on jõudmas sulgemisfaasi ja seega saabub 12 kuu jooksul järk-järgult asjaomaste eelmaksete tähtaeg. Seepärast vähenevad pikaajalised eelmaksed ja suurenevad lühiajalised (vt lisa 2.10).

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab eelmaksete tegemisel abisaajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1  124 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 887 miljonit eurot (2012. aastal vastavalt 1  348 miljonit eurot ja 1  083 miljonit eurot).

2.6.2.   
  Ettemakstud kulud

Ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Finantskorraldusvahendid | 2  118 | 2  717 |
| Abikavad | 1  135 | 998 |
| Kokku | 3  253 | 3  715 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Finantskorraldusvahendid

2  118

2  717

Abikavad

1  135

998

Kokku

Kokku

3  253

3  253

3  715

3  715

Struktuurifondide raames elluviidavate programmide (2007–2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, omakapitaliinvesteeringute või tagatiste vormis), mille on loonud ja mida haldavad liikmesriigid. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka tavapärased eelmaksed) ja seega käsitletakse neid komisjoni bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Seetõttu on iga aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt nende vahendite kasutamise kohta saadud teabele.

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid varana komisjoni bilansis. Liikmesriigid võivad maksta selliseid ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed) Komisjon on hinnanud kõnealuste ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud abikavade rubriigis.

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

2.7.   VARUD

VARUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 81 | 81 |
| Muud | 47 | 57 |
| Kokku | 128 | 138 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Teadusotstarbelised materjalid

81

81

Muud

47

57

Kokku

Kokku

128

128

138

138

2.8.   LÜHIAJALISED FINANTSVARAD

LÜHIAJALISED FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.8.1 | 2  373 | 1  858 |
| Laenud | 2.8.2 | 3  198 | 123 |
| Kokku | | 5  571 | 1  981 |

(miljonites eurodes)

Lisad

31.12.2013

31.12.2012

Müügivalmis finantsvarad

2.8.1

2.8.1

2  373

1  858

Laenud

2.8.2

2.8.2

3  198

123

Kokku

Kokku

5  571

5  571

1  981

1  981

2.8.1.   
  Müügivalmis lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarasid ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt. Järgmises tabelis on esitatud ülevaade müügivalmis finantsvaradest, mille tähtaeg lõpeb enne 2014. aasta lõppu:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| BUFI investeeringud | 897 | 845 |
| Likvideeritav ESTÜ | 567 | 490 |
| Riskijagamisrahastu | 408 | 160 |
| Tagatisfond | 361 | 268 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 76 | 69 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 31 | 23 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 33 | 3 |
| Kokku | 2  373 | 1  858 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

BUFI investeeringud

897

845

Likvideeritav ESTÜ

567

490

Riskijagamisrahastu

408

160

Tagatisfond

361

268

Euroopa Kemikaaliamet

76

69

TEN-T projektide laenutagamisvahend

31

23

Muud müügivalmis investeeringud

33

3

Kokku

Kokku

2  373

2  373

1  858

1  858

2.8.2.   
  Lühiajalised laenud

Lühiajalised laenud

Selles rubriigis on kajastatud peamiselt laenusid, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.4.2.2). Suurenemine võrreldes eelneva aastaga tuleneb maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude 2014. aastaks kavandatud tagasimaksetest (Ungari 2 miljardit eurot ja Läti 1 miljard eurot).

2.9.   LÜHIAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LÜHIAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Trahvid | 2.9.1 | 4  071 | 4  090 |
| Liikmesriigid | 2.9.2 | 5  574 | 6  270 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.9.3 | 3  095 | 3  368 |
| Muud nõuded ja sissenõutavad summad | 2.9.4 | 442 | 311 |
| Kokku | | 13  182 | 14  039 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Trahvid

2.9.1

2.9.1

4  071

4  090

Liikmesriigid

2.9.2

2.9.2

5  574

6  270

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.9.3

2.9.3

3  095

3  368

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

2.9.4

2.9.4

442

311

Kokku

Kokku

13  182

13  182

14  039

14  039

Esitatud kogusumma sisaldab hinnangulist 12  638 miljoni euro (2012. aastal 13  729 miljoni euro) suurust mittekaubanduslike tehingutega seonduvat summat.

2.9.1.   
  Trahvid

Trahvid

Siia kuuluvad komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutud 4  310 miljonit eurot (2012. aastal 4  357 miljonit eurot), mille suhtes on kohaldatud 239 miljoni euro suurust allahindlust (2012. aastal 267 miljonit eurot). Eelarveaasta lõpu seisuga saadi tasumata trahvide katteks kokku 3  244 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2012. aastal 2  513 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 1  032 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2013.

2.9.2.   
  Liikmesriigid

Liikmesriigid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| EAGFi ja maaelu arengu nõuded | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 1  858 | 1  172 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 41 | 14 |
| Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI) | 45 | 44 |
| Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) | 155 | 136 |
| Allahindlus | (819) | (814) |
| Kokku | 1  279 | 552 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 68 | 44 |
| Omavahendid | | |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 47 | 45 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 1  228 | 1  294 |
| Omavahendite nõuded | 3  054 | 3  617 |
| Allahindlus | (743) | (773) |
| Muud | 6 | 16 |
| Kokku | 3  592 | 4  199 |
| Muud nõuded liikmesriikidele | | |
| Oodatavalt tagasi makstavad eelmaksed | 542 | 1  220 |
| Muud | 94 | 255 |
| Kokku | 636 | 1  475 |
| Kokku | 5  574 | 6  270 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

1  858

1  172

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

41

14

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

45

44

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

155

136

Allahindlus

(819)

(814)

Kokku

Kokku

1  279

1  279

552

552

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

68

68

44

44

Omavahendid

Omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

47

45

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

1  228

1  294

Omavahendite nõuded

3  054

3  617

Allahindlus

(743)

(773)

Muud

6

16

Kokku

Kokku

3  592

3  592

4  199

4  199

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele

Oodatavalt tagasi makstavad eelmaksed

542

1  220

Muud

94

255

Kokku

Kokku

636

636

1  475

1  475

Kokku

Kokku

5  574

5  574

6  270

6  270

Põllumajandusega seotud nõuete suurenemist selgitavad peamiselt täitmata kontrolliotsused, sest mõnedel juhtudel on rakendamiskuupäev mitu aastat edasi lükatud ja teistel juhtudel täidetakse otsuseid tagantjärele aastaste osamaksetena. See kehtib 7. juunil 2010 allakirjutatud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raamlepingu kohaselt finantsabi saavate liikmesriikide suhtes.

Omavahendite nõuete summa on seotud 20. novembril 2013 vastu võetud paranduseelarvega nr 8/2013. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (6) artiklile 10 tehti kogurahvatulul põhinevate osamaksude korrigeerimisest tulenevad kanded 2014. aasta jaanuari esimesel tööpäeval. Tuleb märkida, et teatavad liikmesriigid on oma maksed varem ära teinud, mis selgitab, miks nõuete summa on väiksem kui nimetatud paranduseelarves taotletud summa.

6

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

2.9.3.   
  Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Viitlaekumised | 2  709 | 3  002 |
| Ettemakstud kulud | 368 | 351 |
| Muud | 18 | 15 |
| Kokku | 3  095 | 3  368 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Viitlaekumised

2  709

3  002

Ettemakstud kulud

368

351

Muud

18

15

Kokku

Kokku

3  095

3  095

3  368

3  368

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Omavahendid | 2  424 | 2  388 |
| Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (november ja detsember) | 0 | 218 |
| Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid | 31 | 276 |
| Muud viitlaekumised | 254 | 120 |
| Kokku | 2  709 | 3  002 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Omavahendid

2  424

2  388

Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (november ja detsember)

0

218

Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid

31

276

Muud viitlaekumised

254

120

Kokku

Kokku

2  709

2  709

3  002

3  002

Omavahendite all esitatud summa (2  424 miljonit eurot) koosneb peamiselt 2013. aasta novembri ja detsembri tollimaksude viitlaekumistest). Tuleks märkida, et põllumajanduse novembri ja detsembri sihtotstarbeline tulu (131 miljonit eurot) on nüüd esitatud lühiajaliste nõuete hulgas.

2.9.4.   
  Muud nõuded ja sissenõutavad summad

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

Sellesse rubriiki kuuluvad peamiselt sissenõutud eelmaksed ja sissenõutud kulud ning haldus- ja põhitegevusmeetmetest saadud muud tulu.

2.10.   LÜHIAJALISED EELMAKSED

LÜHIAJALISED EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Eelmaksed | 2.10.1 | 16  403 | 9  548 |
| Ettemakstud kulud | 2.10.2 | 4  963 | 3  690 |
| Kokku | | 21  367 | 13  238 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Eelmaksed

2.10.1

2.10.1

16  403

9  548

Ettemakstud kulud

2.10.2

2.10.2

4  963

3  690

Kokku

Kokku

21  367

21  367

13  238

13  238

2.10.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 3  848 | 3  289 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 4  711 | 3  908 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 250 | 301 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 6  263 | 1  008 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 1  018 | 844 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 313 | 198 |
| Kokku | 16  403 | 9  548 |

(miljonites eurodes)

Eelarve täitmise viis

31.12.2013

31.12.2012

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

3  848

3  289

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

4  711

3  908

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

250

301

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

6  263

1  008

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1  018

844

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

313

198

Kokku

Kokku

16  403

16  403

9  548

9  548

Uue finantsmääruse artikkel 58, millega muudeti osaliselt eelarve täitmise viise, kehtib alles 1. jaanuarist 2014.

Lühiajaliste eelmaksete suurenemine on seotud peamiselt eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega. Nagu selgitatakse lisas 2.6, on struktuurifondide programmid jõudmas programmitöö perioodi 2007–2013 lõppfaasi. Selle tulemusena muutus suur osa pikaajalistest eelmaksetest (6,1 miljardit eurot) 31. detsembril 2013 lühiajaliseks.

Suurenemine toimus ka eelarve otseses ja kaudses tsentraliseeritud täitmises. Mõlemal juhul on suurenemise põhjuseks peamiselt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) lõppfaasi jõudmine, mida märgib viimaste lepingute sõlmimine, mis toob kaasa eelarve otsese tsentraliseeritud täitmise raames umbes 2,8 miljardi euro ulatuses ja kaudse tsentraliseeritud täitmise raames umbes 1,4 miljardi euro ulatuses uusi eelmakseid. Samal ajal on vanemate lepingute kohased projektid lõpule viidud ja eelmaksed tasaarvestatud.

2.10.2.   
  Ettemakstud kulud

Ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Finantskorraldusvahendid | 2  118 | 1  358 |
| Abikavad | 2  845 | 2  332 |
| Kokku | 4  963 | 3  690 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Finantskorraldusvahendid

2  118

1  358

Abikavad

2  845

2  332

Kokku

Kokku

4  963

4  963

3  690

3  690

Käesolevas rubriigis esitatud summade muutus on põhjustatud peamiselt liikmesriikide suurenenud osamaksudest regionaalarengu finantskorraldusvahenditesse.

2.11.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Piiranguteta raha: | 2.11.1 | | |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 2  790 | 2  203 |
| Arveldusarved | | 838 | 967 |
| Avansikontod | | 39 | 38 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | (1) | (1) |
| Kokku | | 3  665 | 3  207 |
| Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel | 2.11.2 | 1  680 | 2  345 |
| Piirangutega raha ja raha ekvivalendid | 2.11.3 | 4  165 | 5  122 |
| Kokku | | 9  510 | 10  674 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Piiranguteta raha:

Piiranguteta raha:

2.11.1

2.11.1

Kontod riigikassades ja keskpankades

2  790

2  203

Arveldusarved

838

967

Avansikontod

39

38

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

(1)

(1)

Kokku

3  665

3  665

3  207

3  207

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

2.11.2

2.11.2

1  680

1  680

2  345

2  345

Piirangutega raha ja raha ekvivalendid

Piirangutega raha ja raha ekvivalendid

2.11.3

2.11.3

4  165

4  165

5  122

5  122

Kokku

Kokku

9  510

9  510

10  674

10  674

2.11.1.   
  Piiranguteta raha

Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod ja sularaha.

Piiranguteta raha sisaldab 31. detsembri 2013 seisuga 1,1 miljardi euro ulatuses ettenähtust paar päeva varem laekunud liikmesriikide omavahendite osamakseid, mille laekumistähtaeg oli 1. jaanuar 2014. Peale selle sisaldab aastalõpu saldo 1,3 miljardi euro ulatuses konkurentsitrahve, mis maksti komisjonile põhiosas 2013. aasta kahe viimase nädala jooksul ja mis ei olnud veel paranduseelarve kaudu liikmesriikidele tagastatud.

2.11.2.   
  Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Selles rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega (1  434 miljonit eurot), mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil, ning muude tähtajaliste hoiustega (245 miljonit eurot). Seega saab finantsinstrumentide raha kasutada ainult iga rahastamisvahendi konkreetsete programmide jaoks. Eelarveaasta lõpu seisuga oli usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentide raames kulukohustustega seotud 138 miljonit eurot, mida teised osapooled ei olnud veel kasutusse võtnud.

2.11.3.   
  Piirangutega raha ja raha ekvivalendid

Piirangutega raha ja raha ekvivalendid

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisas 5.2.

Piirangutega raha vähenemise põhjustas asjaolu, et alates 2010. aastast haldab kõiki ajutiselt makstud trahve komisjon spetsiaalselt selleks loodud fondi (BUFI) abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisad 2.4.1 ja 2.8.1).

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.12.   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Töötajate pensionid | 40  933 | 37  528 |
| Muude isikute pensionid | 1  016 | 968 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 4  869 | 4  007 |
| Kokku | 46  818 | 42  503 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Töötajate pensionid

40  933

37  528

Muude isikute pensionid

1  016

968

Ühine ravikindlustusskeem

4  869

4  007

Kokku

Kokku

46  818

46  818

42  503

42  503

2.12.1.   
  Töötajate pensionid

Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nende kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2013. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:

| Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajate pensionikohustused | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Nominaalne diskontomäär | 3,7 % | 3,6 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,9 % | 2,0 % |
| Tegelik diskontomäär | 1,8 % | 1,6 % |
| Abielu tõenäosus: mehed/naised | 81 %/49 % | 84 %/38 % |
| Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus | 0 % | 0 % |
| Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2008 |

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajate pensionikohustused

31.12.2013

31.12.2012

Nominaalne diskontomäär

3,7 %

3,6 %

Oodatav inflatsioonimäär

1,9 %

2,0 %

Tegelik diskontomäär

1,8 %

1,6 %

Abielu tõenäosus: mehed/naised

81 %/49 %

84 %/38 %

Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus

0 %

0 %

Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2008

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes | Töötajate pensionikohustused | Ravikindlustus |
| Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 41  961 | 4  278 |
| Teeninduskulud/tavapärased kulud | 1  928 | — |
| Intressikulud | 1  603 | 162 |
| Makstud hüvitised | (1  288) | (11) |
| Kindlustusmatemaatiline kahjum | 1  499 | 704 |
| Uute töötajate tööle asumisest tulenev muutus | 244 | — |
| Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 45  947 | 5  133 |
| Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid | 959 | — |
| Pensionidelt kinnipeetud maksud | (5  973) | — |
| Skeemi varad | — | (264) |
| Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 40  933 | 4  869 |

(miljonites eurodes)

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

Töötajate pensionikohustused

Ravikindlustus

Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

41  961

41  961

4  278

4  278

Teeninduskulud/tavapärased kulud

1  928

—

Intressikulud

1  603

162

Makstud hüvitised

(1  288)

(11)

Kindlustusmatemaatiline kahjum

1  499

704

Uute töötajate tööle asumisest tulenev muutus

244

—

Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

45  947

45  947

5  133

5  133

Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid

959

—

Pensionidelt kinnipeetud maksud

(5  973)

—

Skeemi varad

—

(264)

Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

40  933

40  933

4  869

4  869

2.12.2.   
  Muude isikute pensionid

Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.12.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 5  133 miljonit eurot (2012. aastal 4  278 miljonit eurot) ja netosumma saamiseks on skeemi varad 264 miljonit eurot (2012. aastal 271 miljonit eurot) sellest brutokohustusest maha arvatud. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel.

2.13.   PIKAAJALISED ERALDISED

PIKAAJALISED ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 132 | 180 | (51) | (3) | — | — | 258 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 997 | — | — | (2) | (30) | (32) | 933 |
| Finantseraldised | 108 | 45 | — | — | (38) | (4) | 111 |
| Muud | 21 | 2 | (2) | 0 | — | — | 21 |
| Kokku | 1  258 | 227 | (53) | (5) | (68) | (36) | 1  323 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

Kohtuasjad

132

180

(51)

(3)

—

—

258

Tuumarajatiste likvideerimine

997

—

—

(2)

(30)

(32)

933

Finantseraldised

108

45

—

—

(38)

(4)

111

Muud

21

2

(2)

0

—

—

21

Kokku

Kokku

1  258

1  258

227

227

(53)

(53)

(5)

(5)

(68)

(68)

(36)

(36)

1  323

1  323

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses mitme pooleli oleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Täiendavad kohtuasjade jaoks ettenähtud eraldised on seotud peamiselt uute kohtuasjadega põllumajanduse ja ühtekuuluvuse valdkonnas.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2012. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2008. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 989 miljonit eurot (varem 1  222 miljonit euro) on võetud raamatupidamise aastaaruandes kajastatavate eraldatud vahendite summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on need eraldatud vahendid indekseeritud inflatsiooniga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades nullkupongiga euro vahetuslepingute tulukõverat). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses tagatistega, mis anti 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” raames, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

2.14.   PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Võetud pikaajalised laenud | 2.14.1 | 54  173 | 57  252 |
| Tagatisfondi elimineerimine (7) | | (20) | (20) |
| Kokku | | 54  153 | 57  232 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Võetud pikaajalised laenud

2.14.1

2.14.1

54  173

57  252

Tagatisfondi elimineerimine (7)

7

(20)

(20)

Kokku

Kokku

54  153

54  153

57  232

57  232

Võetud pikaajalised laenud

Võetud pikaajalised laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 194 | 57  267 |
| Uued võetud laenud | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Tagasimaksed | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Vahetuskursi erinevused | — | (1) | — | — | (4) | (5) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 1 | (1) | — | (8) | — | (8) |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 190 | 54  173 |

(miljonites eurodes)

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2012

549

425

11  623

44  476

194

57  267

Uued võetud laenud

100

—

—

—

—

100

Tagasimaksed

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Vahetuskursi erinevused

—

(1)

—

—

(4)

(5)

Bilansilise maksumuse muutused

1

(1)

—

(8)

—

(8)

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

190

190

54  173

54  173

Siia rubriiki kuuluvad ELi võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 56  981 miljonit eurot (2012. aastal 57  026 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele. Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.15.   MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Kapitalirendi võlad | 1  756 | 2  040 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 336 | 352 |
| Muud | 124 | 135 |
| Kokku | 2  216 | 2  527 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Kapitalirendi võlad

1  756

2  040

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

336

352

Muud

124

135

Kokku

Kokku

2  216

2  216

2  527

2  527

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.16.   LÜHIAJALISED ERALDISED

LÜHIAJALISED ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutused pikaajalistest eraldistest | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 224 | 8 | (2) | (2) | 0 | 1 | 229 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 29 | 0 | 0 | (29) | 30 | 0 | 30 |
| Finantseraldised | 188 | 53 | (45) | (55) | 38 | (8) | 171 |
| Muud | 365 | 4 | (114) | (139) | 0 | (1) | 115 |
| Kokku | 806 | 65 | (161) | (225) | 68 | (8) | 545 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutused pikaajalistest eraldistest

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

Kohtuasjad

224

8

(2)

(2)

0

1

229

Tuumarajatiste likvideerimine

29

0

0

(29)

30

0

30

Finantseraldised

188

53

(45)

(55)

38

(8)

171

Muud

365

4

(114)

(139)

0

(1)

115

Kokku

Kokku

806

806

65

65

(161)

(161)

(225)

(225)

68

68

(8)

(8)

545

545

2.17.   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud pikaajalised laenud (vt lisa 2.14), mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg ei ületa 12 kuud. Suurenemine võrreldes eelneva aastaga tuleneb maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude 2014. aastaks kavandatud tagasimaksetest (Ungari 2 miljardit eurot ja Läti 1 miljard eurot).

2.18.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 2.18.1 | 56  282 | 68  436 |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18.2 | 36  213 | 21  558 |
| Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 2.18.3 | 99 | 89 |
| Kokku | | 92  594 | 90  083 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

2.18.1

2.18.1

56  282

68  436

Kreditoorne võlgnevus

2.18.2

2.18.2

36  213

21  558

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

2.18.3

2.18.3

99

89

Kokku

Kokku

92  594

92  594

90  083

90  083

2.18.1.   
  Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Kumuleerunud kulud | 56  062 | 68  216 |
| Ettemakstud tulu | 190 | 201 |
| Muud | 30 | 19 |
| Kokku | 56  282 | 68  436 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Kumuleerunud kulud

56  062

68  216

Ettemakstud tulu

190

201

Muud

30

19

Kokku

Kokku

56  282

56  282

68  436

68  436

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond: | | |
| Otsetoetused ja sekkumised põllumajandusturgudel | 33  489 | 44  532 |
| Muud | 2 | 1 |
| Maaelu areng: | | |
| EAFRD | 12  255 | 12  463 |
| Muud | 203 | 34 |
| | 45  949 | 57  030 |
| Struktuurimeetmed: | | |
| Euroopa Kalandusfond/kalanduse arendusrahastu | 48 | 66 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 4  356 | 4  359 |
| Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend | 114 | 382 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 1  100 | 1  378 |
| | 5  618 | 6  185 |
| Muud kumuleerunud kulud: | | |
| Teadus- ja arendustegevus | 1  172 | 1  077 |
| Muud | 3  323 | 3  924 |
| | 4  495 | 5  001 |
| Kokku | 56  062 | 68  216 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond:

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond:

Otsetoetused ja sekkumised põllumajandusturgudel

33  489

44  532

Muud

2

1

Maaelu areng:

Maaelu areng:

EAFRD

12  255

12  463

Muud

203

34

45  949

45  949

57  030

57  030

Struktuurimeetmed:

Struktuurimeetmed:

Euroopa Kalandusfond/kalanduse arendusrahastu

48

66

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

4  356

4  359

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend

114

382

Euroopa Sotsiaalfond

1  100

1  378

5  618

5  618

6  185

6  185

Muud kumuleerunud kulud:

Muud kumuleerunud kulud:

Teadus- ja arendustegevus

1  172

1  077

Muud

3  323

3  924

4  495

4  495

5  001

5  001

Kokku

Kokku

56  062

56  062

68  216

68  216

2.18.2.   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Liikmesriigid | 37  481 | 23  029 |
| Tarnijad ja muud | 1  650 | 1  704 |
| Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed | (2  918) | (3  175) |
| Kokku | 36  213 | 21  558 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Liikmesriigid

37  481

23  029

Tarnijad ja muud

1  650

1  704

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

(2  918)

(3  175)

Kokku

Kokku

36  213

36  213

21  558

21  558

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja veel tegemata ettemaksetena” (vt allpool). Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, otsustati netosumma kajastada lühiajalise kohustusena.

Liikmesriigid

Liikmesriigid

Kreditoorne võlgnevus liikmesriikidele on seotud peamiselt struktuurimeetmete raames tasumata kulutaotlustega (20,8 miljardit eurot ERFi ja Ühtekuuluvusfondi ning 4,2 miljardit eurot ESFi puhul).

Peale selle sisaldab see Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF) seonduvat 11,3 miljardi euro suurust summat. Et paremini peegeldada majanduslikku olukorda, kajastatakse EAGFiga seotud summasid, mille tasumise tähtaeg oli järgmise aasta jaanuari esimene tööpäev, alates 2013. aastast kumuleerunud kulude asemel kreditoorse võlgnevusena. Kui praegust lähenemisviisi oleks järgitud 2012. aasta aruandes, oleks kreditoorne võlgnevus liikmesriikidele olnud 11,9 miljardit eurot suurem (s.o 34,9 miljardit eurot).

Ülejäänud 1,2 miljardi euro väärtuses kreditoorne võlgnevus liikmesriikidele on seotud peamiselt kalandus- ja merenduspoliitika (0,6 miljardit eurot) ja maaelu arenguga (0,2 miljardit eurot).

Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud mitmesugused kreditoorsed võlgnevused, summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis kuuluvad tasumisele avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele.

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mis oli hinnangu kohaselt rahastamiskõlbmatu. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast, mis vastab eelarveaasta lõpu seisuga veel maksmata ettemakstavatele kuludele (2,2 miljardit eurot).

2.18.3.   
  Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Kapitalirendi võlad | 82 | 70 |
| Muud | 17 | 19 |
| Kokku | 99 | 89 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Kapitalirendi võlad

82

70

Muud

17

19

Kokku

Kokku

99

99

89

89

NETOVARA

NETOVARA

2.19.   RESERVID

RESERVID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.19.1 | 99 | 150 |
| Tagatisfondi reserv | 2.19.2 | 2  125 | 2  079 |
| Muud reservid | 2.19.3 | 1  849 | 1  832 |
| Kokku | | 4  073 | 4  061 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Õiglase väärtuse reserv

2.19.1

2.19.1

99

150

Tagatisfondi reserv

2.19.2

2.19.2

2  125

2  079

Muud reservid

2.19.3

2.19.3

1  849

1  832

Kokku

Kokku

4  073

4  073

4  061

4  061

2.19.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

2013. aastal vähendati õiglase väärtuse reservi õiglase väärtuse kumuleerunud suurenemise tulemusena 29 miljoni euro (2012. aastal 5 miljoni euro) võrra, mis kajastati tulemiaruandes seoses müügivalmis finantsvaradega.

2.19.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.19.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1  537 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.20.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2012 seisuga | 44  477 |
| 2012. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 1  023 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 46 |
| Muud muutused reservis | 14 |
| Eelarveaasta tulem | 4  365 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2013 seisuga kokku | 49  925 |
| Jaotub järgmiselt: | |
| Töötajahüvitised | 46  818 |
| Muud summad | 3  107 |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2012 seisuga

44  477

2012. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

1  023

Muutused tagatisfondi reservis

46

Muud muutused reservis

14

Eelarveaasta tulem

4  365

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2013 seisuga kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2013 seisuga kokku

49  925

49  925

Jaotub järgmiselt:

Jaotub järgmiselt:

Töötajahüvitised

46  818

Muud summad

3  107

Kõnealuse summa näol on tegemist selle osaga komisjoni kuni 31. detsembrini 2013 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Põhimõtteliselt makstakse ainult töötajahüvitiste kohustused, mis komisjonil on oma töötajate ees, välja pikema perioodi jooksul; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamist iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa |
| 2014. aastal tasumisele kuuluvad summad | 1  450 |
| Pärast 2014. aastat tasumisele kuuluvad summad | 45  368 |
| Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2013 seisuga kokku | 46  818 |

(miljonites eurodes)

Summa

2014. aastal tasumisele kuuluvad summad

1  450

Pärast 2014. aastat tasumisele kuuluvad summad

45  368

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2013 seisuga kokku

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2013 seisuga kokku

46  818

46  818

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

3.1.   TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2013 | 2012 |
| Kogurahvatulu põhised omavahendid | | 1 10  194 | 98  061 |
| Traditsioonilised omavahendid: tollimaksud | | 15  268 | 16  087 |
| suhkrumaksud | | 199 | 157 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 14  019 | 14  871 |
| Tulu omavahenditest | 3.1.1 | 1 39  680 | 1 29  176 |
| Eelarve korrigeerimine | 3.1.2 | 1  187 | 1  439 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 373 | 304 |
| Kokku | | 1 41  241 | 1 30  919 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2013

2012

Kogurahvatulu põhised omavahendid

1 10  194

98  061

Traditsioonilised omavahendid: tollimaksud

15  268

16  087

suhkrumaksud

199

157

Käibemaksupõhised omavahendid

14  019

14  871

Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

3.1.1

3.1.1

1 39  680

1 39  680

1 29  176

1 29  176

Eelarve korrigeerimine

3.1.2

3.1.2

1  187

1  439

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

373

304

Kokku

Kokku

1 41  241

1 41  241

1 30  919

1 30  919

3.1.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigi tagasimakse) ning Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Tuleks märkida, et 169 miljoni euro suuruses brutosummas (netosummas 126 miljonit eurot) traditsiooniliste omavahendite tagasimakse, mida Belgia taotles 2011. aastal, maksti välja 2013. aastal pärast Belgia kontrolli ja heakskiitmise ning raamatupidamissüsteemide usaldusväärsuse auditi ja kontrollimise lõppemist. Asjaomane 2012. aastal kirjendatud eraldis kasutati ära 2013. aastal.

Samuti tuleks märkida, et pärast Euroopa Kohtu otsust suhkrumaksude määruse kohta, mille teatavad äriühingud ja liikmesriigid vaidlustasid, ja seejärel uue määruse vastuvõtmist nõukogu poolt 2013. aasta detsembris tuleb asjaomastele isikutele hüvitada 2014. aasta lõpuks 214 miljoni euro suurune summa. 2012. aastal kirjendatud eraldis, mis selle summa katab, on siiani raamatupidamise aastaaruandes kajastatud.

3.1.2.   
  Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2012. aasta eelarve ülejääk (1  023 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2013. eelarveaasta tuluga.

3.2.   MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2013 | 2012 |
| Trahvid | 3.2.1 | 2  757 | 1  884 |
| Põllumajandusmaksud | 3.2.2 | 48 | 87 |
| Kulude sissenõudmine: | 3.2.3 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 69 | 63 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 6 | 30 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 41 | 27 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 33 | 8 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1  628 | 1  376 |
| Kokku | | 1  777 | 1  504 |
| Tulu haldustegevusest: | 3.2.4 | | |
| Töötajad | | 1  137 | 1  209 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | | 38 | 23 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 83 | 59 |
| Kokku | | 1  257 | 1  291 |
| Mitmesugused põhitegevustulud: | 3.2.5 | | |
| Korrigeerimised/eraldised | | 208 | 280 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | | 334 | 335 |
| Muud | | 2  033 | 1  445 |
| Kokku | | 2  575 | 2  060 |
| Kokku | | 8  414 | 6  826 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2013

2012

Trahvid

Trahvid

3.2.1

3.2.1

2  757

2  757

1  884

1  884

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

3.2.2

3.2.2

48

48

87

87

Kulude sissenõudmine:

Kulude sissenõudmine:

3.2.3

3.2.3

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

69

63

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

6

30

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

41

27

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

33

8

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1  628

1  376

Kokku

1  777

1  777

1  504

1  504

Tulu haldustegevusest:

Tulu haldustegevusest:

3.2.4

3.2.4

Töötajad

1  137

1  209

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

38

23

Muu tulu haldustegevusest

83

59

Kokku

1  257

1  257

1  291

1  291

Mitmesugused põhitegevustulud:

Mitmesugused põhitegevustulud:

3.2.5

3.2.5

Korrigeerimised/eraldised

208

280

Kasum vahetuskursi muutustest

334

335

Muud

2  033

1  445

Kokku

2  575

2  575

2  060

2  060

Kokku

Kokku

8  414

8  414

6  826

6  826

3.2.1.   
  Trahvid

Trahvid

Muude põhitegevustulude suurenemist selgitab peamiselt trahvidega seotud tulude suurem summa 2013. aastal. See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud.

Suuremat summat 2013. aastal selgitavad peamiselt trahvid 1,7 miljardi euro ulatuses teatavatele pankadele, kes osalesid intressimäära tuletisinstrumentidega seotud kartellides. Lisaks kajastati 2013. aastal ettevõtjaga Microsoft seonduvat suure väärtusega (561 miljoni eurot) trahvijuhtumit, mis seondus sellega, et ta jättis ELi kasutajate seas edendamata teised veebilehitsejad peale Internet Exploreri.

3.2.2.   
  Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

Kõnealused summad seonduvad peamiselt piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna.

3.2.3.   
  Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt üldeelarvest välja makstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel, ning liikmesriikide välja antud sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kuludest abisaajatele. Siin on kajastatud ka eelneva eelarveaasta lõpu viitlaekumiste prognooside muutusi võrreldes aruandeaasta lõpu omadega.

Tuleb märkida, et need arvud väljendavad ainult ELi kehtivatest raamatupidamiseeskirjadest tulenevate finantskorrektsioonide raamatupidamislikku mõju. Sel põhjusel ei kajastu (ega saagi kajastuda) ELi kulude sissenõudmine selles rubriigis täies ulatuses, eelkõige selliste oluliste kuluvaldkondade puhul nagu struktuurimeetmed, mille puhul rahastamiskõlbmatute summade tagastamise tagamiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist ja mis sellest tulenevalt ei mõjuta ELi raamatupidamissüsteemi. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi. Üksikasjalikum teave finantskorrektsioonide ja kulude sissenõudmise kohta on esitatud lisas 6.

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Siin rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja eeskirjade eiramisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Peamised struktuurimeetmete alamrubriiki kuuluvad summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks ning mahaarvamised kuludest miinus viitlaekumiste vähenemine eelarveaasta lõpu seisuga.

Sissenõudekorraldused antakse välja ainult järgmistel juhtudel:

| — | ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist; |
| --- | --- |

—

ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist;

| — | programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab;

| — | programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist.

Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist – vt lisa 6.3. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

3.2.4.   
  Tulu haldustegevusest

Tulu haldustegevusest

See tulu tuleneb töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt kahest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

3.2.5.   
  Mitmesugused põhitegevustulud

Mitmesugused põhitegevustulud

Kirjendatud summast 779 miljonit eurot (2012. aastal 672 miljonit eurot) on saadud ühinemisläbirääkimisi pidavatelt riikidelt. Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.5). Kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit. Eelarveaasta jooksul saadi vahetuskursierinevustest 39 miljoni euro suurune netokahjum (2012. aastal netokasum 52 miljonit eurot).

3.3.   HALDUSKULUD

HALDUSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Personalikulud | 5  527 | 5  708 |
| Amortisatsioon ja väärtuse langus | 450 | 451 |
| Muud halduskulud | 3  293 | 3  161 |
| Kokku | 9  269 | 9  320 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Personalikulud

5  527

5  708

Amortisatsioon ja väärtuse langus

450

451

Muud halduskulud

3  293

3  161

Kokku

Kokku

9  269

9  269

9  320

9  320

Muude halduskuludena on muu hulgas kajastatud 388 miljoni euro (2012. aastal 379 miljoni euro) suuruseid kasutusrendiga seonduvad kulusid. Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul tasumisele kuuluvad summad on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | |
| | Alla 1 aasta | 1–5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 338 | 912 | 739 | 1  990 |
| IT ja muud seadmed | 7 | 17 | 0 | 24 |
| Kokku | 346 | 929 | 739 | 2  014 |

(miljonites eurodes)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1–5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

338

912

739

1  990

IT ja muud seadmed

7

17

0

24

Kokku

Kokku

346

346

929

929

739

739

2  014

2  014

3.4.   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2013 | 2012 |
| Peamised põhitegevuskulud: | 3.4.1 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 8  722 | 9  883 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 5  491 | 4  151 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 720 | 1  019 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1 20  070 | 1 06  378 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 1  745 | 1  819 |
| Kokku | | 1 36  747 | 1 23  250 |
| Muud põhitegevuskulud: | 3.4.2 | | |
| Korrigeerimised/eraldised | | 301 | 427 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | | 378 | 281 |
| Muud | | 1  145 | 675 |
| Kokku | | 1  824 | 1  383 |
| Kokku | | 1 38  571 | 1 24  633 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2013

2012

Peamised põhitegevuskulud:

Peamised põhitegevuskulud:

3.4.1

3.4.1

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

8  722

9  883

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

5  491

4  151

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

720

1  019

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 20  070

1 06  378

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1  745

1  819

Kokku

1 36  747

1 36  747

1 23  250

1 23  250

Muud põhitegevuskulud:

Muud põhitegevuskulud:

3.4.2

3.4.2

Korrigeerimised/eraldised

301

427

Kahjum vahetuskursi muutustest

378

281

Muud

1  145

675

Kokku

1  824

1  824

1  383

1  383

Kokku

Kokku

1 38  571

1 38  571

1 24  633

1 24  633

3.4.1.   
  Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud hõlmavad finantsraamistiku eri rubriike ja esinevad eri vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Enamiku kulude puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGFi kulud ja erinevate struktuurimeetmete (Euroopa Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus.

Põhitegevuskulud hõlmavad peamiselt järgmisi valdkondi: põllumajandus ja maaelu areng 59 miljardit eurot (2012. aastal 57 miljardit eurot), regionaalareng ja ühtekuuluvus 49 miljardit eurot (2012. aastal 39 miljardit eurot), tööhõive ja sotsiaalküsimused 12 miljardit eurot (2012. aastal 11 miljardit eurot), teadusuuringud ja sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia 6 miljardit eurot (2012. aastal 6 miljardit eurot) ning välissuhted 3 miljardit eurot (2012. aastal 3 miljardit eurot).

Põhitegevuskulude üldist suurenemist põhjustas programmitöö perioodi 2007–2013 regionaalarengu valdkonna projektide edenemine.

3.4.2.   
  Muud põhitegevuskulud

Muud põhitegevuskulud

Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

Rubriik „Muud” (muud põhitegevuskulud) hõlmas 2013. aastal peamiselt varasematel aastatel määratud trahvide korrektsioone 360 miljoni euro ulatuses.

Teadus- ja arendustegevuse kulud

Teadus- ja arendustegevuse kulud

Halduskulude ja põhitegevuskulude alla kuuluvad järgmised teadus- ja arendustegevuse kulud:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Teadustegevuse kulud | 335 | 331 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 74 | 76 |
| Kokku | 409 | 407 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Teadustegevuse kulud

335

331

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

74

76

Kokku

Kokku

409

409

407

407

3.5.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Dividenditulu | 6 | 12 |
| Intressitulu: | | |
| Eelmaksetelt | 29 | 28 |
| Viivised hilinenud maksetelt | 88 | 242 |
| Müügivalmis varadelt | 71 | 100 |
| Antud laenudelt | 1  712 | 1  559 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 21 | 26 |
| Muud | 1 | 2 |
| Kokku | 1  922 | 1  957 |
| Muu finantstulu: | | |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 24 | 18 |
| Muud | 85 | 160 |
| Kokku | 108 | 178 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | 2 | 10 |
| Kokku | 2  038 | 2  157 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Dividenditulu

Dividenditulu

6

6

12

12

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksetelt

29

28

Viivised hilinenud maksetelt

88

242

Müügivalmis varadelt

71

100

Antud laenudelt

1  712

1  559

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

21

26

Muud

1

2

Kokku

Kokku

1  922

1  922

1  957

1  957

Muu finantstulu:

Muu finantstulu:

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

24

18

Muud

85

160

Kokku

Kokku

108

108

178

178

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest

2

2

10

10

Kokku

Kokku

2  038

2  038

2  157

2  157

3.6.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Intressikulud: | | |
| Liisingult | 99 | 88 |
| Võetud laenudelt | 1  697 | 1  545 |
| Muud | 22 | 23 |
| Kokku | 1  818 | 1  656 |
| Muud finantskulud: | | |
| Finantseraldiste korrigeerimised | 98 | 75 |
| Usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentidega seotud kulud | 68 | 43 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 8 | 8 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 0 | 4 |
| Muud | 35 | 143 |
| Kokku | 209 | 273 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 18 | 13 |
| Kokku | 2  045 | 1  942 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Intressikulud:

Intressikulud:

Liisingult

99

88

Võetud laenudelt

1  697

1  545

Muud

22

23

Kokku

Kokku

1  818

1  818

1  656

1  656

Muud finantskulud:

Muud finantskulud:

Finantseraldiste korrigeerimised

98

75

Usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentidega seotud kulud

68

43

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

8

8

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

0

4

Muud

35

143

Kokku

Kokku

209

209

273

273

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

18

18

13

13

Kokku

Kokku

2  045

2  045

1  942

1  942

3.7.   OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab komisjon tulemiaruandes oma osa ühis- ja sidusettevõtete netopuudujäägis (vt ka lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

3.8.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

2013. aastal on tulemiaruandes kajastatud 1 48  874 miljoni euro (2012. aastal 1 37  023 miljoni euro) suurune tulu mittekaubanduslikest tehingutest.

3.9.   SEGMENDIARUANDLUS

SEGMENDIARUANDLUS

Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla – „Tegevus ELis”, „Tegevus väljaspool ELi” ning „Teenused ja muu”. „Tegevus ELis” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool ELi” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja välisabi. „Teenused ja muu” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ELi institutsioonide ja asutuste toimimiseks. Tähele tuleks panna, et ameteid käsitlev teave on esitatud asjaomase poliitikavaldkonna all. Samuti tuleks tähele panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole eri tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad komisjoni kesktalitused.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muu | Likvideeri-tav ESTÜ | Teised institutsioonid | Elimineerimised konsolideerimisest | Kokku |
| Trahvid | 2  757 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2  757 |
| Põllumajandusmaksud | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Kulude sissenõudmine | 1  687 | 79 | 0 | 0 | 4 | 6 | 1  777 |
| Tulu haldustegevusest | 111 | 1 | 998 | 0 | 625 | (478) | 1  257 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 3  178 | 104 | 531 | 3 | 55 | (1  296) | 2  575 |
| Muud põhitegevustulud | 7  781 | 184 | 1  529 | 3 | 685 | (1  768) | 8  414 |
| Personalikulud | (2  248) | (321) | (1  279) | 0 | (1  704) | 25 | (5  527) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (137) | 0 | (115) | 0 | (205) | 7 | (450) |
| Muud halduskulud | (986) | (329) | (887) | 0 | (1  720) | 628 | (3  293) |
| Halduskulud | (3  370) | (649) | (2  281) | 0 | (3  628) | 660 | (9  269) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (6  068) | (3  348) | (264) | 0 | 0 | 957 | (8  722) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (4  943) | (585) | (32) | 0 | 0 | 69 | (5  491) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (181) | (539) | 0 | 0 | 0 | 0 | (720) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (1 19  995) | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 20  070) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (233) | (1  512) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  745) |
| Muud põhitegevuskulud | (1  475) | (6) | (367) | (48) | (9) | 82 | (1  824) |
| Põhitegevuskulud | (1 32  894) | (6  064) | (664) | (48) | (9) | 1  108 | (1 38  571) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (1 36  265) | (6  713) | (2  945) | (48) | (3  638) | 1  768 | (1 47  840) |
| Neto-põhitegevuskulud | (1 28  483) | (6  529) | (1  416) | (44) | (2  953) | 0 | (1 39  426) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | | | | | | | 1 41  241 |
| Põhitegevuse ülejääk | | | | | | | 1  815 |
| Finantskulu (neto) | | | | | | | (7) |
| Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | | | | | | | (5  565) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete puudujäägis | | | | | | | (608) |
| Eelarveaasta tulem | | | | | | | (4  365) |

(miljonites eurodes)

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muu

Likvideeri-tav ESTÜ

Teised institutsioonid

Elimineerimised konsolideerimisest

Kokku

Trahvid

2  757

0

0

0

0

0

2  757

Põllumajandusmaksud

48

0

0

0

0

0

48

Kulude sissenõudmine

1  687

79

0

0

4

6

1  777

Tulu haldustegevusest

111

1

998

0

625

(478)

1  257

Mitmesugused põhitegevustulud

3  178

104

531

3

55

(1  296)

2  575

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

7  781

7  781

184

184

1  529

1  529

3

3

685

685

(1  768)

(1  768)

8  414

8  414

Personalikulud

(2  248)

(321)

(1  279)

0

(1  704)

25

(5  527)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(137)

0

(115)

0

(205)

7

(450)

Muud halduskulud

(986)

(329)

(887)

0

(1  720)

628

(3  293)

Halduskulud

Halduskulud

(3  370)

(3  370)

(649)

(649)

(2  281)

(2  281)

0

0

(3  628)

(3  628)

660

660

(9  269)

(9  269)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(6  068)

(3  348)

(264)

0

0

957

(8  722)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(4  943)

(585)

(32)

0

0

69

(5  491)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(181)

(539)

0

0

0

0

(720)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(1 19  995)

(74)

0

0

0

0

(1 20  070)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(233)

(1  512)

0

0

0

0

(1  745)

Muud põhitegevuskulud

(1  475)

(6)

(367)

(48)

(9)

82

(1  824)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(1 32  894)

(1 32  894)

(6  064)

(6  064)

(664)

(664)

(48)

(48)

(9)

(9)

1  108

1  108

(1 38  571)

(1 38  571)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(1 36  265)

(1 36  265)

(6  713)

(6  713)

(2  945)

(2  945)

(48)

(48)

(3  638)

(3  638)

1  768

1  768

(1 47  840)

(1 47  840)

Neto-põhitegevuskulud

Neto-põhitegevuskulud

(1 28  483)

(1 28  483)

(6  529)

(6  529)

(1  416)

(1  416)

(44)

(44)

(2  953)

(2  953)

0

0

(1 39  426)

(1 39  426)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

1 41  241

Põhitegevuse ülejääk

Põhitegevuse ülejääk

1  815

1  815

Finantskulu (neto)

(7)

Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

(5  565)

Osa sidus- ja ühisettevõtete puudujäägis

(608)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4  365)

(4  365)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Majandus ja rahandus | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Kesk kond | Teadusuuringud | Infoühiskond |
| Trahvid | 0 | 0 | 2  738 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 0 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 3 | 0 | 263 | 1  350 | 20 | 0 | 17 | 14 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 23 | 9 | 16 | 0 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 5 | 131 | 112 | 36 | 147 | 212 | 127 | 1  052 | 13 |
| Muud põhitegevustulud | 5 | 136 | 2  850 | 299 | 1  545 | 255 | 152 | 1  084 | 27 |
| Personalikulud | (66) | (100) | (78) | (79) | (101) | (268) | (141) | (233) | (104) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | (4) | 0 | (1) | 0 | (15) | (7) | (16) | 0 |
| Muud halduskulud | (9) | (45) | (7) | (24) | (19) | (109) | (46) | (177) | (24) |
| Halduskulud | (74) | (148) | (85) | (104) | (119) | (391) | (195) | (427) | (128) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (10) | (229) | 1 | (141) | (48) | 519 | (324) | (3  057) | (1  318) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | (108) | 0 | (1) | 0 | (1  137) | (24) | (1  919) | (14) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (58) | (187) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | (12  183) | (58  652) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | (87) | 0 | (10) | 0 | (131) | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (476) | (15) | (189) | (60) | (40) | (160) | (6) |
| Põhitegevuskulud | (10) | (424) | (475) | (12  408) | (59  075) | (808) | (388) | (5  136) | (1  338) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (84) | (572) | (560) | (12  511) | (59  195) | (1  199) | (582) | (5  563) | (1  466) |
| Neto-põhitegevuskulud | (80) | (436) | 2  290 | (12  213) | (57  650) | (945) | (430) | (4  479) | (1  439) |

(miljonites eurodes)

Majandus ja rahandus

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Kesk kond

Teadusuuringud

Infoühiskond

Trahvid

0

0

2  738

0

0

0

16

0

0

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

48

0

0

0

0

Kulude sissenõudmine

0

3

0

263

1  350

20

0

17

14

Tulu haldustegevusest

0

3

0

0

0

23

9

16

0

Mitmesugused põhitegevustulud

5

131

112

36

147

212

127

1  052

13

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

5

5

136

136

2  850

2  850

299

299

1  545

1  545

255

255

152

152

1  084

1  084

27

27

Personalikulud

(66)

(100)

(78)

(79)

(101)

(268)

(141)

(233)

(104)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

(4)

0

(1)

0

(15)

(7)

(16)

0

Muud halduskulud

(9)

(45)

(7)

(24)

(19)

(109)

(46)

(177)

(24)

Halduskulud

Halduskulud

(74)

(74)

(148)

(148)

(85)

(85)

(104)

(104)

(119)

(119)

(391)

(391)

(195)

(195)

(427)

(427)

(128)

(128)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(10)

(229)

1

(141)

(48)

519

(324)

(3  057)

(1  318)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

(108)

0

(1)

0

(1  137)

(24)

(1  919)

(14)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(58)

(187)

0

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

(12  183)

(58  652)

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

(87)

0

(10)

0

(131)

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

0

(476)

(15)

(189)

(60)

(40)

(160)

(6)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(10)

(10)

(424)

(424)

(475)

(475)

(12  408)

(12  408)

(59  075)

(59  075)

(808)

(808)

(388)

(388)

(5  136)

(5  136)

(1  338)

(1  338)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(84)

(572)

(560)

(12  511)

(59  195)

(1  199)

(582)

(5  563)

(1  466)

Neto-põhitegevuskulud

Neto-põhitegevuskulud

(80)

(80)

(436)

(436)

2  290

2  290

(12  213)

(12  213)

(57  650)

(57  650)

(945)

(945)

(430)

(430)

(4  479)

(4  479)

(1  439)

(1  439)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Teadusuuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaalpoliitika | Maksundus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervise- ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Kokku |
| Trahvid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2  757 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Kulude sissenõudmine | 1 | 3 | 1 | 12 | 0 | 5 | 2 | (4) | 1  687 |
| Tulu haldustegevusest | 37 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 12 | 10 | 111 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 107 | 7 | 252 | (2) | 1 | 318 | 379 | 281 | 3  178 |
| Muud põhitegevustulud | 146 | 10 | 254 | 10 | 3 | 323 | 393 | 290 | 7  781 |
| Personalikulud | (255) | (37) | (164) | (63) | (46) | (104) | (231) | (179) | (2  248) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (30) | (1) | (12) | 0 | (5) | (1) | (24) | (20) | (137) |
| Muud halduskulud | (83) | (14) | (89) | (12) | (72) | (96) | (86) | (75) | (986) |
| Halduskulud | (368) | (52) | (264) | (75) | (123) | (202) | (341) | (274) | (3  370) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (78) | (217) | (44) | (72) | (16) | (253) | (331) | (451) | (6  068) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  671) | (67) | 0 | (4  943) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 64 | 0 | 0 | 0 | 0 | (181) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | (465) | 0 | (48  470) | 0 | 0 | 0 | (225) | (1 19  995) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (2) | 0 | (233) |
| Muud põhitegevuskulud | 3 | (1) | (43) | (96) | 0 | (133) | (162) | (98) | (1  475) |
| Põhitegevuskulud | (75) | (683) | (87) | (48  574) | (16) | (2  059) | (562) | (775) | (1 32  894) |
| Põhitegevuskulud kokku | (444) | (735) | (351) | (48  649) | (139) | (2  261) | (904) | (1  049) | (1 36  265) |
| Neto-põhitegevuskulud | (297) | (725) | (97) | (48  639) | (136) | (1  938) | (511) | (759) | (1 28  483) |

(miljonites eurodes)

Teadusuuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaalpoliitika

Maksundus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervise- ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Kokku

Trahvid

0

0

0

0

0

0

0

3

2  757

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

0

0

0

0

48

Kulude sissenõudmine

1

3

1

12

0

5

2

(4)

1  687

Tulu haldustegevusest

37

0

1

0

1

0

12

10

111

Mitmesugused põhitegevustulud

107

7

252

(2)

1

318

379

281

3  178

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

146

146

10

10

254

254

10

10

3

3

323

323

393

393

290

290

7  781

7  781

Personalikulud

(255)

(37)

(164)

(63)

(46)

(104)

(231)

(179)

(2  248)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(30)

(1)

(12)

0

(5)

(1)

(24)

(20)

(137)

Muud halduskulud

(83)

(14)

(89)

(12)

(72)

(96)

(86)

(75)

(986)

Halduskulud

Halduskulud

(368)

(368)

(52)

(52)

(264)

(264)

(75)

(75)

(123)

(123)

(202)

(202)

(341)

(341)

(274)

(274)

(3  370)

(3  370)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(78)

(217)

(44)

(72)

(16)

(253)

(331)

(451)

(6  068)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

0

(1  671)

(67)

0

(4  943)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

64

0

0

0

0

(181)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

(465)

0

(48  470)

0

0

0

(225)

(1 19  995)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

0

0

(3)

(2)

0

(233)

Muud põhitegevuskulud

3

(1)

(43)

(96)

0

(133)

(162)

(98)

(1  475)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(75)

(75)

(683)

(683)

(87)

(87)

(48  574)

(48  574)

(16)

(16)

(2  059)

(2  059)

(562)

(562)

(775)

(775)

(1 32  894)

(1 32  894)

Põhitegevuskulud kokku

(444)

(735)

(351)

(48  649)

(139)

(2  261)

(904)

(1  049)

(1 36  265)

Neto-põhitegevuskulud

Neto-põhitegevuskulud

(297)

(297)

(725)

(725)

(97)

(97)

(48  639)

(48  639)

(136)

(136)

(1  938)

(1  938)

(511)

(511)

(759)

(759)

(1 28  483)

(1 28  483)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Kulude sissenõudmine | 36 | 0 | 6 | 36 | 1 | 79 |
| Tulu haldustegevusest | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | (1) | 0 | 86 | 2 | 18 | 104 |
| Muud põhitegevustulud | 35 | 0 | 92 | 38 | 19 | 184 |
| Personalikulud | (27) | (62) | (163) | (45) | (23) | (321) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Muud halduskulud | (24) | (8) | (282) | (8) | (8) | (329) |
| Halduskulud | (51) | (70) | (444) | (53) | (31) | (649) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (1  624) | (6) | (628) | (417) | (673) | (3  348) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (531) | 0 | (16) | (38) | 0 | (585) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (218) | 0 | (67) | (254) | 0 | (539) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (553) | (5) | (241) | (79) | (633) | (1  512) |
| Muud põhitegevuskulud | (1) | 0 | (3) | (1) | (1) | (6) |
| Põhitegevuskulud | (3  001) | (11) | (955) | (789) | (1  308) | (6  064) |
| Põhitegevuskulud kokku | (3  052) | (80) | (1  400) | (843) | (1  339) | (6  713) |
| Neto-põhitegevuskulud | (3  017) | (80) | (1  308) | (805) | (1  319) | (6  529) |

(miljonites eurodes)

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Kulude sissenõudmine

36

0

6

36

1

79

Tulu haldustegevusest

1

0

0

0

0

1

Mitmesugused põhitegevustulud

(1)

0

86

2

18

104

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

35

35

0

0

92

92

38

38

19

19

184

184

Personalikulud

(27)

(62)

(163)

(45)

(23)

(321)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

0

0

0

0

0

Muud halduskulud

(24)

(8)

(282)

(8)

(8)

(329)

Halduskulud

Halduskulud

(51)

(51)

(70)

(70)

(444)

(444)

(53)

(53)

(31)

(31)

(649)

(649)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1  624)

(6)

(628)

(417)

(673)

(3  348)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(531)

0

(16)

(38)

0

(585)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(218)

0

(67)

(254)

0

(539)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(74)

0

0

0

0

(74)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(553)

(5)

(241)

(79)

(633)

(1  512)

Muud põhitegevuskulud

(1)

0

(3)

(1)

(1)

(6)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(3  001)

(3  001)

(11)

(11)

(955)

(955)

(789)

(789)

(1  308)

(1  308)

(6  064)

(6  064)

Põhitegevuskulud kokku

(3  052)

(80)

(1  400)

(843)

(1  339)

(6  713)

Neto-põhitegevuskulud

Neto-põhitegevuskulud

(3  017)

(3  017)

(80)

(80)

(1  308)

(1  308)

(805)

(805)

(1  319)

(1  319)

(6  529)

(6  529)

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Press ja teave | Pettustevastane Amet | Koordineerimine | Personal ja haldus | Eurostat | Eelarve | Audit | Keeled | Muud | Teenused ja muu kokku |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 5 | 2 | 834 | 0 | 60 | 0 | 95 | 0 | 998 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | (2) | 7 | 1 | 121 | (1) | 31 | 0 | 49 | 325 | 531 |
| Muud põhitegevustulud | (2) | 12 | 3 | 956 | (1) | 91 | 0 | 145 | 325 | 1  529 |
| Personalikulud | (79) | (38) | (149) | (611) | (63) | (42) | (10) | (330) | 43 | (1  279) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (2) | (1) | 0 | (110) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (115) |
| Muud halduskulud | (43) | (14) | (28) | (687) | (17) | (13) | (1) | (83) | 0 | (887) |
| Halduskulud | (125) | (52) | (177) | (1  408) | (81) | (55) | (10) | (415) | 43 | (2  281) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (101) | (17) | 0 | (23) | (31) | (78) | 0 | (15) | 0 | (264) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (2) | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (365) | (367) |
| Põhitegevuskulud | (133) | (17) | (2) | (24) | (31) | (78) | 0 | (15) | (365) | (664) |
| Põhitegevuskulud kokku | (257) | (69) | (179) | (1  431) | (112) | (133) | (10) | (430) | (322) | (2  945) |
| Neto-põhitegevuskulud | (259) | (57) | (176) | (476) | (113) | (42) | (10) | (285) | 3 | (1  416) |

(miljonites eurodes)

Press ja teave

Pettustevastane Amet

Koordineerimine

Personal ja haldus

Eurostat

Eelarve

Audit

Keeled

Muud

Teenused ja muu kokku

Kulude sissenõudmine

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Tulu haldustegevusest

0

5

2

834

0

60

0

95

0

998

Mitmesugused põhitegevustulud

(2)

7

1

121

(1)

31

0

49

325

531

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

(2)

(2)

12

12

3

3

956

956

(1)

(1)

91

91

0

0

145

145

325

325

1  529

1  529

Personalikulud

(79)

(38)

(149)

(611)

(63)

(42)

(10)

(330)

43

(1  279)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(2)

(1)

0

(110)

0

0

0

(2)

0

(115)

Muud halduskulud

(43)

(14)

(28)

(687)

(17)

(13)

(1)

(83)

0

(887)

Halduskulud

Halduskulud

(125)

(125)

(52)

(52)

(177)

(177)

(1  408)

(1  408)

(81)

(81)

(55)

(55)

(10)

(10)

(415)

(415)

43

43

(2  281)

(2  281)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(101)

(17)

0

(23)

(31)

(78)

0

(15)

0

(264)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

0

(2)

(1)

0

0

0

0

(365)

(367)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(133)

(133)

(17)

(17)

(2)

(2)

(24)

(24)

(31)

(31)

(78)

(78)

0

0

(15)

(15)

(365)

(365)

(664)

(664)

Põhitegevuskulud kokku

(257)

(69)

(179)

(1  431)

(112)

(133)

(10)

(430)

(322)

(2  945)

Neto-põhitegevuskulud

Neto-põhitegevuskulud

(259)

(259)

(57)

(57)

(176)

(176)

(476)

(476)

(113)

(113)

(42)

(42)

(10)

(10)

(285)

(285)

3

3

(1  416)

(1  416)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1.   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

4.2.   PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3.   INVESTEERIMISTEGEVUS

INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 441 | 337 |
| Muud tagatised | 39 | 43 |
| Muud tingimuslikud varad | 16 | 14 |
| Kokku | 496 | 394 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

441

337

Muud tagatised

39

43

Muud tingimuslikud varad

16

14

Kokku

Kokku

496

496

394

394

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.2.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Antud tagatised | 5.2.1 | 22  162 | 22  317 |
| Trahvid | 5.2.2 | 5  227 | 6  378 |
| EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi | 5.2.3 | 1  537 | 1  188 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 5.2.4 | 137 | 546 |
| Kohtuasjad ja muud vaidlused | 5.2.5 | 689 | 91 |
| Kokku | | 29  753 | 30  521 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2013

31.12.2012

Antud tagatised

5.2.1

5.2.1

22  162

22  317

Trahvid

5.2.2

5.2.2

5  227

6  378

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

5.2.3

5.2.3

1  537

1  188

Ühtekuuluvuspoliitika

5.2.4

5.2.4

137

546

Kohtuasjad ja muud vaidlused

5.2.5

5.2.5

689

91

Kokku

Kokku

29  753

29  753

30  521

30  521

Kõiki tingimuslikke kohustusi peale trahvidega seotud kohustuste rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

5.2.1.   
  Antud tagatised

Antud tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele | | |
| 65 % tagatis | 19  077 | 18  683 |
| 70 % tagatis | 1  361 | 1  654 |
| 75 % tagatis | 257 | 383 |
| 100 % tagatis | 461 | 594 |
| Kokku | 21  156 | 21  314 |
| Muud antud tagatised | 1  006 | 1  003 |
| Kokku | 22  162 | 22  317 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele

Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele

65 % tagatis

19  077

18  683

70 % tagatis

1  361

1  654

75 % tagatis

257

383

100 % tagatis

461

594

Kokku

Kokku

21  156

21  156

21  314

21  314

Muud antud tagatised

Muud antud tagatised

1  006

1  006

1  003

1  003

Kokku

Kokku

22  162

22  162

22  317

22  317

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2013. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 % (2000.–2007. aasta volituste alusel), 70 %, 75 % või 100 %. 2007.—2013. aasta volituste puhul on ELi tagatis piiratud 65 %ga saldost, mitte lubatud krediidiliinide ülemmäärast. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 21  156 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski.

Muud antud tagatised on peamiselt seotud riskijagamisrahastuga (958 miljonit eurot). Lisateavet kõnealuste vahendite kohta on esitatud lisas 2.4.

5.2.2.   
  Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.2.3.   
  EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

5.2.4.   
  Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

5.2.5.   
  Kohtuasjad ja muud vaidlused

Kohtuasjad ja muud vaidlused

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

5.3.   MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.3.1.   
  Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 1 78  382 | 1 75  853 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

1 78  382

1 75  853

Eespool avaldatud summa moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud 2013. aasta tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 2 22  410 miljonit eurot (2012. aastal 2 17  810 miljonit eurot).

5.3.2.   
  Olulised juriidilised kohustused

Olulised juriidilised kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Struktuurimeetmed | 150 | 71  775 |
| Protokollid Vahemere maadega | 264 | 264 |
| Kalanduskokkulepped | 79 | 173 |
| Galileo | 0 | 143 |
| Maa seire Euroopa programm (GMES) | 0 | 233 |
| Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) | 850 | 1  331 |
| Muud lepingulised kohustused | 3  516 | 3  884 |
| Kokku | 4  858 | 77  803 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Struktuurimeetmed

150

71  775

Protokollid Vahemere maadega

264

264

Kalanduskokkulepped

79

173

Galileo

0

143

Maa seire Euroopa programm (GMES)

0

233

Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T)

850

1  331

Muud lepingulised kohustused

3  516

3  884

Kokku

Kokku

4  858

4  858

77  803

77  803

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et EL võttis pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need võivad olla seotud mitmeaastaste programmidega, näiteks struktuurimeetmete puhul, või summadega, mis EL on kohustatud tulevikus maksma bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute alusel (mis seonduvad näiteks selliste teenuste osutamisega nagu turva- ja koristusteenused, kuid ka lepinguliste kohustustega selliste spetsiifiliste projektide puhul nagu näiteks ehitustööd).

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ette nähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi.

Tulevikukohustused kajastavad tasumata summasid, mille komisjon peab maksma pärast 31. detsembrit 2013. Maksmata 150 miljonit eurot on seotud struktuurifondidega paranduseelarves nr 7/2013.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Finantsraamistik aastateks 2007–2013 (A) | Võetud juriidilised kohustused (B) | Eelarvelised kulukohustused (C) | Kulukohustuste vabastamine (D) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D) | Maksimaalsed kulukohustu-sed (=A–C+D) | Tulevased kohustused (=A–C) |
| Struktuurifondid | 3 48  151 | 3 47  767 | 3 48  001 | 264 | 30 | 414 | 150 |
| Loodusvarad | 1 00  558 | 1 00  353 | 1 00  558 | 205 | 0 | 205 | 0 |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 11  110 | 10  856 | 11  110 | 259 | 6 | 259 | 0 |
| Kokku | 4 59  818 | 4 58  976 | 4 59  668 | 728 | 36 | 878 | 150 |

(miljonites eurodes)

Finantsraamistik aastateks 2007–2013 (A)

Võetud juriidilised kohustused (B)

Eelarvelised kulukohustused (C)

Kulukohustuste vabastamine (D)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D)

Maksimaalsed kulukohustu-sed (=A–C+D)

Tulevased kohustused (=A–C)

Struktuurifondid

3 48  151

3 47  767

3 48  001

264

30

414

150

Loodusvarad

1 00  558

1 00  353

1 00  558

205

0

205

0

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

11  110

10  856

11  110

259

6

259

0

Kokku

Kokku

4 59  818

4 59  818

4 58  976

4 58  976

4 59  668

4 59  668

728

728

36

36

878

878

150

150

Protokollid Vahemere maadega

Protokollid Vahemere maadega

Siin on kajastatud kulukohustused, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahet. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi lõpetamise menetlus on käimas.

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisa 2.2.

GMES

GMES

Komisjon on sõlminud ESAga ajavahemikuks 2008–2013 lepingu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi rakendamiseks kosmosevaldkonnas. Kõnealuseks perioodiks ettenähtud soovituslik summa on 728 miljonit eurot.

TEN-T

TEN-T

See summa seondub üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 2007–2013 antavate toetustega. Programmi kuuluvad projektid, mis on kindlaks määratud selleks, et toetada nii infrastruktuuri projekte kui ka teadus- ja innovatsiooniprojekte eesmärgiga edendada uute tehnoloogiate ja uuenduslike protsesside kaasamist uutesse kasutusse võetavatesse transpordiinfrastruktuuridesse. Selle programmi jaoks ettenähtud soovituslik summa on 7,9 miljardit eurot.

TEN-Tga seotud juriidiliste kohustuste vähenemine on tingitud juriidiliste kohustuste vähendamisest muutmisotsustega ja eelarveliste kulukohustuste suurenemisest.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad vastavad summadele, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurimad summad on seotud ühisettevõttega „Fusion for Energy” ITERi projekti raames (2  035 miljonit eurot) ja Euroopa Parlamendi ehituslepingutega (831 miljonit eurot).

6.   ELi EELARVE KAITSMINE

6.1.   2013. AASTAL RAKENDATUD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

2013. AASTAL RAKENDATUD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

6.1.1.   
  2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid | Sissenõudmised | 2013 kokku | 2012 kokku |
| Põllumajandus: | | | | |
| EAGF | 843 | 227 | 1  070 | 638 |
| Maaelu areng | 247 | 139 | 386 | 221 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | | | |
| ERF | 337 | 1 | 338 | 958 |
| Ühtekuuluvusfond | 220 | — | 220 | 203 |
| ESF | 834 | 40 | 874 | 425 |
| FIFG/EKF | 10 | 24 | 34 | 2 |
| EAGGFi arendusrahastu | 1 | 2 | 3 | 34 |
| Muud | — | 16 | 16 | 19 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 3 | 393 | 396 | 253 |
| Välispoliitikavaldkonnad | — | 93 | 93 | 107 |
| Haldus | — | 6 | 6 | 7 |
| 2013. aastal otsustatud/kinnitatud kokku | 2  495 | 941 | 3  436 | |
| 2012. aastal otsustatud/kinnitatud kokku | 2  172 | 695 | | 2  867 |

(miljonites eurodes)

Finantskorrektsioonid

Sissenõudmised

2013 kokku

2012 kokku

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

843

227

1  070

638

Maaelu areng

Maaelu areng

247

139

386

221

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

337

1

338

958

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

220

—

220

203

ESF

ESF

834

40

874

425

FIFG/EKF

FIFG/EKF

10

24

34

2

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

1

2

3

34

Muud

Muud

—

16

16

19

Sisepoliitikavaldkonnad

3

393

396

253

Välispoliitikavaldkonnad

—

93

93

107

Haldus

—

6

6

7

2013. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

2013. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

2012. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

2012. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

2  172

2  172

695

695

2  867

2  867

2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste summa oli 20 % suurem kui 2012. aastal (finantskorrektsioonid suurenesid 15 % ja sissenõudmised 35 %). Ühtekuuluvuspoliitikaga seotud 1  402 miljoni euro suurusest summast oli 514 miljonit eurot seotud programmitöö perioodiga 2007–2013, 714 miljonit eurot programmitöö perioodiga 2000–2006 ning ülejäänud 174 miljonit eurot programmitöö perioodiga 1994–1999.

6.1.2.   
  2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid | Sissenõudmised | 2013 kokku | 2012 kokku |
| Põllumajandus: | | | | |
| EAGF | 481 | 155 | 636 | 771 |
| Maaelu areng | 230 | 129 | 359 | 225 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | | | |
| ERF | 622 | — | 622 | 2  416 |
| Ühtekuuluvusfond | 277 | — | 277 | 207 |
| ESF | 842 | 40 | 882 | 430 |
| FIFG/EKF | 4 | 23 | 28 | 1 |
| EAGGFi arendusrahastu | 14 | 2 | 16 | 20 |
| Muud | — | 16 | 16 | 11 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 3 | 398 | 401 | 230 |
| Välispoliitikavaldkonnad | — | 93 | 93 | 99 |
| Haldus | — | 6 | 6 | 9 |
| Kokku rakendatud 2013. aastal | 2  472 | 862 | 3  334 | |
| Kokku rakendatud 2012. aastal | 3  742 | 678 | | 4  419 |

(miljonites eurodes)

Finantskorrektsioonid

Sissenõudmised

2013 kokku

2012 kokku

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

481

155

636

771

Maaelu areng

Maaelu areng

230

129

359

225

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

622

—

622

2  416

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

277

—

277

207

ESF

ESF

842

40

882

430

FIFG/EKF

FIFG/EKF

4

23

28

1

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

14

2

16

20

Muud

Muud

—

16

16

11

Sisepoliitikavaldkonnad

3

398

401

230

Välispoliitikavaldkonnad

—

93

93

99

Haldus

—

6

6

9

Kokku rakendatud 2013. aastal

Kokku rakendatud 2013. aastal

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Kokku rakendatud 2012. aastal

Kokku rakendatud 2012. aastal

3  742

3  742

678

678

4  419

4  419

2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma oli 25 % väiksem kui 2012. aastal. 2013. aastal rakendatud sissenõudmiste 27 % suurenemist kompenseeris rakendatud finantskorrektsioonide 34 % vähenemine. See vähenemine tuleneb märkimisväärsest juhtumist, mis seondus Ühtekuuluvusfondi 2000.–2006. aasta programmidega Hispaanias, mille puhul seotud finantskorrektsioone rakendati ja seega kajastati 1,8 miljardi euro ulatuses (mis moodustab 49 % kõigist 2012. aastal rakendatud finantskorrektsioonidest). Ühtekuuluvuspoliitikaga seotud 1  759 miljoni euro suurusest summast oli 693 miljonit eurot seotud programmitöö perioodiga 2007–2013, 889 miljonit eurot programmitöö perioodiga 2000–2006 ning ülejäänud 177 miljonit eurot programmitöö perioodiga 1994–1999.

Põllumajandus ja maaelu areng

Põllumajandus ja maaelu areng

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid on peamiselt seotud komisjoni teostatud auditite tulemuste alusel tehtud vastavuskontrolli ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega. Tegelikult sissenõutud summa erineb otsusega kindlaksmääratud summast seetõttu, et liikmesriigid tegid maksed osamaksetena.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

ERF ja Ühtekuuluvusfond

ERF ja Ühtekuuluvusfond

| — | 2007.–2013. aasta: finantskorrektsioonid vähenesid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi range järelevalve ja peatamispoliitika ning katkestamis- või toetuse peatamise eelsete kirjade tulemusena rakendatud kasvava arvu tegevuskavade tulemusel. 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid puudutavad 17 liikmesriiki, eelkõige Tšehhi Vabariiki (128 miljonit eurot), Ungarit (139 miljonit eurot), Slovakkiat (56 miljonit eurot) ja Itaaliat (49 miljonit eurot). Need tulenevad esmajoones märkimisväärsetest riigihankemenetluste läbiviimise puudujääkide tõttu tehtud kindlasummalistest korrektsioonidest. 2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid puudutavad peamiselt Ungarit (140 miljonit eurot), Kreekat (86 miljonit eurot) ja Slovakkiat (66 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta: finantskorrektsioonid vähenesid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi range järelevalve ja peatamispoliitika ning katkestamis- või toetuse peatamise eelsete kirjade tulemusena rakendatud kasvava arvu tegevuskavade tulemusel. 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid puudutavad 17 liikmesriiki, eelkõige Tšehhi Vabariiki (128 miljonit eurot), Ungarit (139 miljonit eurot), Slovakkiat (56 miljonit eurot) ja Itaaliat (49 miljonit eurot). Need tulenevad esmajoones märkimisväärsetest riigihankemenetluste läbiviimise puudujääkide tõttu tehtud kindlasummalistest korrektsioonidest. 2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid puudutavad peamiselt Ungarit (140 miljonit eurot), Kreekat (86 miljonit eurot) ja Slovakkiat (66 miljonit eurot).

2007.–2013. aasta

| — | 2000.–2006. aasta: 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonidest 81 % kehtestati Itaalia (114 miljonit eurot) ja Hispaania (96 miljonit eurot) suhtes. Need tulenesid programmide sulgemisest ja rahastamiskõlbmatuks hinnatud kulude väljaarvamisest. Itaalia puhul on sulgemisel tehtud finantskorrektsioonide põhjuseks projektid, mis olid rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppemise ajaks lõpetamata ja mis arvati seetõttu ELi rahastamisest välja. Itaalia ja Hispaania on ka liikmesriigid, kelle suhtes rakendati 2013. aastal summaliselt enim finantskorrektsioone (vastavalt 118 ja 177 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta: 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonidest 81 % kehtestati Itaalia (114 miljonit eurot) ja Hispaania (96 miljonit eurot) suhtes. Need tulenesid programmide sulgemisest ja rahastamiskõlbmatuks hinnatud kulude väljaarvamisest. Itaalia puhul on sulgemisel tehtud finantskorrektsioonide põhjuseks projektid, mis olid rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppemise ajaks lõpetamata ja mis arvati seetõttu ELi rahastamisest välja. Itaalia ja Hispaania on ka liikmesriigid, kelle suhtes rakendati 2013. aastal summaliselt enim finantskorrektsioone (vastavalt 118 ja 177 miljonit eurot).

2000.–2006. aasta:

ESF

ESF

| — | 2007.–2013. aasta: 2013. aastal kinnitati/otsustati ja rakendati ka märkimisväärne, 219 miljoni euro suurune finantskorrektsioon Rumeenia suhtes. Muud 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid puudutasid Hispaaniat (45 miljonit eurot) ja Ühendkuningriiki (25 miljonit eurot) tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi järelevalverolli tulemusena. Peamised 2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid puudutasid Hispaaniat (44 miljonit eurot) ja Tšehhi Vabariiki (41 miljonit eurot). Kogusumma sisaldab programmide kehtivusaja jooksul kohaldatud finantskorrektsioone. Rakendamine toimus mahaarvamiste kaudu liikmesriikide esitatud vahemaksete taotlustest. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta: 2013. aastal kinnitati/otsustati ja rakendati ka märkimisväärne, 219 miljoni euro suurune finantskorrektsioon Rumeenia suhtes. Muud 2013. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid puudutasid Hispaaniat (45 miljonit eurot) ja Ühendkuningriiki (25 miljonit eurot) tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi järelevalverolli tulemusena. Peamised 2013. aastal rakendatud finantskorrektsioonid puudutasid Hispaaniat (44 miljonit eurot) ja Tšehhi Vabariiki (41 miljonit eurot). Kogusumma sisaldab programmide kehtivusaja jooksul kohaldatud finantskorrektsioone. Rakendamine toimus mahaarvamiste kaudu liikmesriikide esitatud vahemaksete taotlustest.

2007.–2013. aasta

| — | 2000.–2006. aasta: peamised finantskorrektsioonid, mis 2013. aastal nii kinnitati/otsustati kui ka rakendati, on seotud Hispaania (260 miljonit eurot), Itaalia (103 miljonit eurot) ja Madalmaadega (44 miljonit eurot). Kogusumma sisaldab programmide lõpetamisel kohaldatud finantskorrektsioone. Kõik finantskorrektsioonid, mille rakendamisest teatati, tehti mahaarvamistena liikmesriikide poolt lõpetamise käigus esitatud lõplikest kuluaruannetest. |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta: peamised finantskorrektsioonid, mis 2013. aastal nii kinnitati/otsustati kui ka rakendati, on seotud Hispaania (260 miljonit eurot), Itaalia (103 miljonit eurot) ja Madalmaadega (44 miljonit eurot). Kogusumma sisaldab programmide lõpetamisel kohaldatud finantskorrektsioone. Kõik finantskorrektsioonid, mille rakendamisest teatati, tehti mahaarvamistena liikmesriikide poolt lõpetamise käigus esitatud lõplikest kuluaruannetest.

2000.–2006. aasta

| — | 1994.-1999. aasta: 153 miljoni euro ulatuses komisjoni otsusega kehtestatud finantskorrektsioone, mida on kajastatud programmide lõpetamisel nii otsustatud kui ka rakendatud finantskorrektsioonidena, on seotud Hispaania kahe vana programmiga. |
| --- | --- |

—

1994.-1999. aasta: 153 miljoni euro ulatuses komisjoni otsusega kehtestatud finantskorrektsioone, mida on kajastatud programmide lõpetamisel nii otsustatud kui ka rakendatud finantskorrektsioonidena, on seotud Hispaania kahe vana programmiga.

1994.-1999. aasta

6.1.3.   
  Rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kumulatiivsed andmed

Rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kumulatiivsed andmed

Allpool on esitatud teave kumuleeritud finantskorrektsioonide kohta programmitöö perioodi jooksul.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Finants korrektsioonid | Programmitöö periood | 1999. aastast kumuleerunud EAGFi otsused | 2013. aasta lõpu seisuga rakendatud finantskorrektsioonid kokku | Rakendatud või otsustatud/kinnitatud | Veel rakendamata finantskorrektsioonid | 2012. aasta lõpu seisuga rakendatud finantskorrektsioonid |
| 1994.–1999. aasta | 2000.–2006. aasta | 2007.–2013. aasta |
| Põllumajandus: | — | 111 | 294 | 8  229 | 8  633 | 89,61 % | 1  001 | 7  902 |
| EAGF | — | — | — | 8  229 | 8  229 | 89,95 % | 920 | 7  728 |
| Maaelu areng | — | 111 | 294 | — | 404 | 83,16 % | 82 | 174 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | 2  711 | 7  248 | 1  472 | — | 11  431 | 93,78 % | 756 | 9  673 |
| ERF | 1  788 | 4  905 | 474 | — | 7  166 | 93,76 % | 477 | 6  544 |
| Ühtekuuluvusfond | 264 | 587 | 241 | — | 1  092 | 90,65 % | 113 | 815 |
| ESF | 560 | 1  677 | 755 | — | 2  992 | 97,86 % | 65 | 2  150 |
| FIFG/EKF | 100 | 7 | 3 | — | 109 | 51,77 % | 102 | 105 |
| EAGGFi arendusrahastu | 0 | 71 | — | — | 72 | 100,0 % | 0 | 58 |
| Muud | — | — | — | — | 4 | 100,0 % | 0 | 2 |
| Kokku | 2  711 | 7  358 | 1  766 | 8  229 | 20  068 | 91,94 % | 1  758 | 17  577 |

(miljonites eurodes)

Finants korrektsioonid

Programmitöö periood

1999. aastast kumuleerunud EAGFi otsused

2013. aasta lõpu seisuga rakendatud finantskorrektsioonid kokku

Rakendatud või otsustatud/kinnitatud

Veel rakendamata finantskorrektsioonid

2012. aasta lõpu seisuga rakendatud finantskorrektsioonid

1994.–1999. aasta

2000.–2006. aasta

2007.–2013. aasta

Põllumajandus:

Põllumajandus:

—

111

111

294

294

8  229

8  229

8  633

8  633

89,61 %

89,61 %

1  001

1  001

7  902

7  902

EAGF

EAGF

—

—

—

8  229

8  229

8  229

89,95 %

920

7  728

Maaelu areng

Maaelu areng

—

111

294

—

404

404

83,16 %

82

174

Ühtekuuluvuspoliitika:

Ühtekuuluvuspoliitika:

2  711

2  711

7  248

7  248

1  472

1  472

—

11  431

11  431

93,78 %

93,78 %

756

756

9  673

9  673

ERF

ERF

1  788

4  905

474

—

7  166

7  166

93,76 %

477

6  544

Ühtekuuluvusfond

264

587

241

—

1  092

1  092

90,65 %

113

815

ESF

ESF

560

1  677

755

—

2  992

2  992

97,86 %

65

2  150

FIFG/EKF

FIFG/EKF

100

7

3

—

109

109

51,77 %

102

105

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

0

71

—

—

72

72

100,0 %

0

58

Muud

Muud

—

—

—

—

4

4

100,0 %

100,0 %

0

0

2

2

Kokku

Kokku

2  711

2  711

7  358

7  358

1  766

1  766

8  229

8  229

20  068

20  068

91,94 %

91,94 %

1  758

1  758

17  577

17  577

Eespool esitatud tabelis on kajastatud mõned finantskorrektsioonide juhud, mille teatavad liikmesriigid on vaidlustanud (varasemad kogemused on siiski näidanud, et komisjonil on väga harva tulnud summad sellistel juhtudel tagasi maksta). Täpsem teave on esitatud lisades 5.2.3 ja 5.2.4.

Eeltoodud tabelis esitatud põllumajanduse valdkonna finantskorrektsioonide summad on vastavuskontrolli otsustega seotud brutosummad, samal ajal kui lisas 6.1.2 avaldatud summade puhul on arvesse võetud ka iga-aastaseid finantskontrolli ja heakskiitmise otsuseid.

EAGFi puhul rakendatud kumuleeritud summa ulatub 8  229 miljoni euroni ja see hõlmab kõiki tehtud ja rakendatud finantskorrektsioone alates 1999. aastal tehtud esimesest otsusest.

EAGFi puhul

Maaelu arengu puhul on kumuleeritud summa suurus 404 miljonit eurot, mis hõlmab kõiki korrektsioone, mis on rakendatud alates 2007. aastast.

Maaelu arengu

Tuleb märkida, et mõnel juhul lükati EAGFi ja maaelu arengu puhul rakendamise kuupäeva mitme aasta võrra edasi. Lisaks tehakse teatavate otsuste kohaseid tagasimakseid tagantjärele aastaste osamaksetena. See kehtib 7. juunil 2010 allakirjutatud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raamlepingu kohaselt finantsabi saavate liikmesriikide suhtes. Seetõttu otsustega ettenähtud ja tegelikult rakendatud kumulatiivsete summade vahe üha suureneb.

EAGFi

maaelu arengu

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

ERF ja Ühtekuuluvusfond: rakendatud finantskorrektsioonidena kajastatud finantskorrektsioonide kumuleeritud kogusummast on 67 % seotud programmitöö perioodiga 2000–2006, mille programmide sulgemisega on kaugele jõutud. Sealjuures on märkimisväärsed finantskorrektsioonid tehtud rakendamise viimasel etapil. On ka korrektsioone programmitöö perioodist 2007–2013, mille programmide rakendamine alles kestab.

ERF ja Ühtekuuluvusfond:

| — | 2007.–2013. aasta: programmitöö perioodi algusest alates rakendatud finantskorrektsioonidena kajastatud finantskorrektsioonide kumuleeritud kogusummast on 83 % seotud järgmiste liikmesriikidega: Ungari (142,9 miljonit eurot), Tšehhi Vabariik (132,7 miljonit eurot), Slovakkia (87,9 miljonit eurot), Kreeka (86 miljonit eurot), Poola (84,6 miljonit eurot) ja Hispaania (62 miljonit eurot). See näitab komisjoni suurenenud järelevalverolli ja liikmesriikide tasandil võetud ennetusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta: programmitöö perioodi algusest alates rakendatud finantskorrektsioonidena kajastatud finantskorrektsioonide kumuleeritud kogusummast on 83 % seotud järgmiste liikmesriikidega: Ungari (142,9 miljonit eurot), Tšehhi Vabariik (132,7 miljonit eurot), Slovakkia (87,9 miljonit eurot), Kreeka (86 miljonit eurot), Poola (84,6 miljonit eurot) ja Hispaania (62 miljonit eurot). See näitab komisjoni suurenenud järelevalverolli ja liikmesriikide tasandil võetud ennetusmeetmeid.

2007.–2013. aasta:

| — | 2000.–2006. aasta: praeguseks on rakendatud finantskorrektsioone kajastatud 5,5 miljardi euro suuruses summas, mis näitab, et selle programmitöö perioodi programmide sulgemine on jõudmas lõppjärku – 2013. aasta lõpuks jäi rakendada programme üksnes 384 miljoni euro suuruses summas (vähem kui 7 %). |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta: praeguseks on rakendatud finantskorrektsioone kajastatud 5,5 miljardi euro suuruses summas, mis näitab, et selle programmitöö perioodi programmide sulgemine on jõudmas lõppjärku – 2013. aasta lõpuks jäi rakendada programme üksnes 384 miljoni euro suuruses summas (vähem kui 7 %).

2000.–2006. aasta:

ESF

ESF

| — | 2007.–2013. aasta: selle programmitöö perioodi rakendusmäär on 92 %. Suurimad finantskorrektsioonid on liikmesriikidest rakendatud Rumeenias (299 miljonit eurot), Hispaanias (150 miljonit eurot) ja Poolas (118 miljonit eurot). Veel rakendamata summad on seotud peamiselt Ühendkuningriigi (24 miljonit eurot), Iirimaa (19 miljonit eurot) ja Rumeeniaga (13 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta: selle programmitöö perioodi rakendusmäär on 92 %. Suurimad finantskorrektsioonid on liikmesriikidest rakendatud Rumeenias (299 miljonit eurot), Hispaanias (150 miljonit eurot) ja Poolas (118 miljonit eurot). Veel rakendamata summad on seotud peamiselt Ühendkuningriigi (24 miljonit eurot), Iirimaa (19 miljonit eurot) ja Rumeeniaga (13 miljonit eurot).

2007.–2013. aasta

| — | 2000.–2006. aasta: kõik otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidena kajastatud finantskorrektsioonid on rakendatud, v.a Prantsusmaa ja Rootsiga seotud jääksumma (0,3 miljonit eurot), tänu millele on rakendamismäär sellel programmitöö perioodil 99,98 %. Liikmesriikidest on suuremad rakendatud finantskorrektsioonid seotud Hispaania (734 miljonit eurot), Itaalia (376 miljonit eurot), Prantsusmaa (220 miljonit eurot) ja Ühendkuningriigiga (163 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta: kõik otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidena kajastatud finantskorrektsioonid on rakendatud, v.a Prantsusmaa ja Rootsiga seotud jääksumma (0,3 miljonit eurot), tänu millele on rakendamismäär sellel programmitöö perioodil 99,98 %. Liikmesriikidest on suuremad rakendatud finantskorrektsioonid seotud Hispaania (734 miljonit eurot), Itaalia (376 miljonit eurot), Prantsusmaa (220 miljonit eurot) ja Ühendkuningriigiga (163 miljonit eurot).

2000.–2006. aasta

| — | 1994.–1999. aasta: kõik otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidena kajastatud korrektsioonid on rakendatud. Liikmesriikidest on suuremad finantskorrektsioonid seotud Hispaania (180 miljonit eurot), Madalmaade (160 miljonit eurot) ja Itaaliaga (117 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

1994.–1999. aasta: kõik otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidena kajastatud korrektsioonid on rakendatud. Liikmesriikidest on suuremad finantskorrektsioonid seotud Hispaania (180 miljonit eurot), Madalmaade (160 miljonit eurot) ja Itaaliaga (117 miljonit eurot).

1994.–1999. aasta

FIFG/EKF

FIFG/EKF

Väike rakendamismäär on põhjustatud suurest, 90 miljoni euro suurusest korrektsioonist Hispaania programmide suhtes, mis on seotud FIFG 2000.–2006. aasta programmidega, mille lõpetamine käib. Liikmesriik on korrektsiooniga nõustunud, kuid see rakendatakse alles lõpetamisel.

Tagasi nõutud summade kohta on usaldusväärne kumulatiivne teave olemas alles alates 2008. aastast, mil komisjoni raamatupidamissüsteemis rakendati spetsiaalne funktsioon, mis võimaldas parandada sissenõudmiste jälgimist ja neid käsitlevate aruannete koostamist. Allpool on esitatud teave sissenõutud summade kohta aastate lõikes.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Sissenõudmised | Aastad | Kokku | Kokku |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2013. aasta lõpu seisuga | 2012. aasta lõpu seisuga |
| Põllumajandus: | | | | | | | | |
| EAGF | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 155 | 1  170 | 1  015 |
| Maaelu areng | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 129 | 595 | 466 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 81 | 301 | 219 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 398 | 1  197 | 799 |
| Välispoliitikavaldkonnad | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 93 | 518 | 425 |
| Haldus | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 6 | 31 | 25 |
| Kokku | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 862 | 3  811 | 2  949 |

(miljonites eurodes)

Sissenõudmised

Aastad

Kokku

Kokku

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2013. aasta lõpu seisuga

2012. aasta lõpu seisuga

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

356

148

172

178

161

155

1  170

1  015

Maaelu areng

Maaelu areng

0

25

114

161

166

129

595

466

Ühtekuuluvuspoliitika

31

102

25

48

14

81

301

219

Sisepoliitikavaldkonnad

40

100

162

268

229

398

1  197

799

Välispoliitikavaldkonnad

32

81

136

77

99

93

518

425

Haldus

0

9

5

2

9

6

31

25

Kokku

Kokku

459

459

464

464

614

614

734

734

678

678

862

862

3  811

3  811

2  949

2  949

6.2.   ELi EELARVE KAITSMINE – KOKKUVÕTE

ELi EELARVE KAITSMINE – KOKKUVÕTE

ELi eelarve täitmise oluline tahk on vajadus tagada vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine. Käesoleva lisa eesmärk on esitada parim hinnang ELi kontrolli ja meetmetega hõlmatud kogusummade kohta, et näidata, kuidas ELi eelarvet tegelikult kaitstakse. Rohkem üksikasju nende arvnäitajate ja kehtivates õigusaktides ette nähtud ennetavate ja parandusmeetmete kohta leiate komisjoni koostatavast ning iga aasta septembris eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ja kontrollikojale saadetavast teatisest, mis on kättesaadav eelarve peadirektoraadi lehel Europa veebisaidil. Kõnealuses teatises on lisaks täpsematele üksikasjadele käesolevas punktis esitatud arvandmete kohta (eelkõige finantskorrektsioonide jaotus liikmesriigiti) esitatud ka täiendav teave (näiteks netoandmed finantskorrektsioonide kohta, mis täiendavad ELi eelarve sihtotstarbelisi tulusid, ja liikmesriikide parandusmeetmete tulemused).

6.2.1.   
  Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, vastutavad abisaajate vigade ning nendepoolse eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamise, avastamise ja parandamise eest liikmesriigid ning komisjon täidab üldise järelevalve rolli. Kui suured puudused liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides on põhjustanud või võivad põhjustada üksikuid või süsteemseid vigu, eeskirjade rikkumist ja pettust, võib komisjon kohaldada finantskorrektsioone. Finantskorrektsioonide menetlemine toimub kolmes põhietapis:

finantskorrektsioone

| 1) | Pooleli olevad
  finantskorrektsioonid: selles etapis võidakse finantskorrektsioone veel muuta, kuna liikmesriigid ei ole neid veel ametlikult heaks kiitnud, näiteks juhul, kui audit on küll lõppenud, kuid komisjoni ja liikmesriigi vaheline ärakuulamismenetluse etapp ei ole veel lõppenud. Need on esitatud eespool nimetatud teatises. |
| --- | --- |

1)

Pooleli olevad
  finantskorrektsioonid: selles etapis võidakse finantskorrektsioone veel muuta, kuna liikmesriigid ei ole neid veel ametlikult heaks kiitnud, näiteks juhul, kui audit on küll lõppenud, kuid komisjoni ja liikmesriigi vaheline ärakuulamismenetluse etapp ei ole veel lõppenud. Need on esitatud eespool nimetatud teatises.

Pooleli olevad

finantskorrektsioonid:

| 2) | Otsustatud/kinnitatud
  finantskorrektsioonid: need summad on lõplikud, st kas asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega vastu võetud. Need on esitatud tabelis 6.1.1. |
| --- | --- |

2)

Otsustatud/kinnitatud
  finantskorrektsioonid: need summad on lõplikud, st kas asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega vastu võetud. Need on esitatud tabelis 6.1.1.

Otsustatud/kinnitatud

finantskorrektsioonid:

| 3) | Rakendatud

  finantskorrektsioonid: need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri korrektsioonimehhanisme. Need arvandmed on esitatud tabelites 6.1.2 ja 6.1.3. |
| --- | --- |

3)

Rakendatud

  finantskorrektsioonid: need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri korrektsioonimehhanisme. Need arvandmed on esitatud tabelites 6.1.2 ja 6.1.3.

Rakendatud

finantskorrektsioonid:

6.2.2.   
  Sissenõudmised

Sissenõudmised

ELi eelarve otsese täitmise korral tuleb eelarvevahendite käsutajal kooskõlas finantsmäärusega koostada sissenõudekorraldused alusetult makstud summade kohta. Sissenõudmised rakendatakse seejärel kas otse võlgnikult (st liikmesriigilt) saadava pangaülekande kaudu või tasaarvestades need muude summadega, mida komisjon võlglasele võlgneb. Finantsmäärusega on ette nähtud täiendavad menetlused, et tagada tähtajaks tasumata sissenõudekorralduste alusel tasumisele kuuluvate summade sissenõudmine, mille puhul võtab peaarvepidaja spetsiaalseid järelmeetmeid.

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega ning kooskõlas finantsmääruse ja valdkondlike määrustega vastutavad esmajoones liikmesriigid (ja mitte komisjon) alusetult makstud summade tuvastamise ja nende abisaajailt siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohaselt tagasinõudmise eest. EAGFi puhul kantakse abisaajatelt sissenõutud summad pärast liikmesriikide kohaldatavat (keskmiselt) 20 % suurust mahaarvamist üle komisjonile, kes kirjendab need tuluna. EAFRD ja ühtekuuluvuspoliitika puhul võetakse sissenõutud summad arvesse järgmises maksetaotluses enne selle komisjoni talitustele saatmist ja seetõttu saab asjaomase summa programmi jaoks uuesti kasutusse võtta. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse või ei näita oma tegevuses üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustada sekkuda ja määrata asjaomasele liikmesriigile finantskorrektsiooni.

6.2.3.   
  Euroopa Komisjoni ennetusmehhanismid

Euroopa Komisjoni ennetusmehhanismid

Lisaks eespool nimetatud parandusmehhanismidele kasutab komisjon ELi eelarve kaitsmiseks mitmesuguseid ennetusmehhanisme. Otsesel eelarve täitmisel võetavate ennetavate meetmete hulka kuulub abisaajate taotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse kontroll vastutavate talituste poolt. Tegemist on eelkontrolliga, mis on ette nähtud programmide juhtimise korras ja mille otstarve on anda piisav kinnitus, et kulude hüvitamine on seaduslik ja korrektne. Komisjoni talitused võivad ka eelkõige lepingulistes küsimustes anda juhiseid, mis aitavad tagada rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa haldamise ja seega vähendavad rikkumisohtu.

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega (s.o põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kulude puhul) vastutavad liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul esmajoones ise selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed. Ennetusmehhanismid on ette nähtud ka komisjoni tasandil, kes täidab oma rolli järelevalveasutusena. Ühtekuuluvuspoliitika kulude puhul võib komisjon:

| — | katkestada 2007.–2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:






  a) | on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või |
| --- | --- | --- |

—

katkestada 2007.–2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:

katkestada

a)

on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või

| b) | komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud;

| — | peatada 2007.–2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:






  a) | kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või |
| --- | --- | --- |

—

peatada 2007.–2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:

peatada

a)

kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või

| b) | kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või |
| --- | --- |

b)

kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või

| c) | kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud.
  Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, võib komisjon otsustada, et kehtestatakse finantskorrektsioon. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud.

Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, võib komisjon otsustada, et kehtestatakse finantskorrektsioon.

Katkestamised

Katkestamised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Programmitöö periood 2007–2013 |
| Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku | 2013. aasta uued juhtumid | 2013. aastal lõpetatud juhtumid | Avatud juhtumid seisuga 31.12.2013 kokku |
| Fond | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| ERF ja Ühtekuuluvusfond | 38 | 1  638 | 220 | 4  242 | 157 | 4  272 | 101 | 1  608 |
| ESF | 15 | 181 | 25 | 349 | 20 | 258 | 20 | 272 |
| EKF | 30 | 108 | 20 | 339 | 40 | 350 | 10 | 97 |
| Kokku | 83 | 1  927 | 265 | 4  930 | 217 | 4  880 | 131 | 1  977 |

(miljonites eurodes)

Programmitöö periood 2007–2013

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku

2013. aasta uued juhtumid

2013. aastal lõpetatud juhtumid

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2013 kokku

Fond

Fond

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

ERF ja Ühtekuuluvusfond

38

1  638

220

4  242

157

4  272

101

1  608

ESF

15

181

25

349

20

258

20

272

EKF

30

108

20

339

40

350

10

97

Kokku

Kokku

83

83

1  927

1  927

265

265

4  930

4  930

217

217

4  880

4  880

131

131

1  977

1  977

Peatamised

Peatamised

Mis puutub kahte ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga seotud 2012. aasta lõpus veel kehtivat peatamisotsust, siis tehti 2013. aastal otsus tühistada peatamine Saksamaa puhul. Itaaliaga seotud peatamisotsus oli aga 2013. aasta lõpus endiselt kehtiv. 2013. aastal tehti 4 uut peatamisotsust: neist 3 oli seotud Hispaaniaga ja olid aasta lõpus endiselt jõus; üks oli seotud Eestiga ja see tühistati enne aasta lõppu. Tuleks märkida, et 2014. aasta jaanuaris tehti 2 uut peatamisotsust, mõlemad Hispaanias rakendatavate programmide suhtes.

ERFi

Ühtekuuluvusfondiga

Seoses ESFiga tehti 2012. aastal 2 peatamisotsust, mis olid 2012. aasta lõpus endiselt jõus. 2013. aastal tühistati peatamisotsus Tšehhi Vabariigi suhtes, kuid see jäeti jõusse Slovakkia suhtes. 2013. aastal tehti 11 peatamisotsust. Aasta lõpul kehtisid neist kõik (Belgia, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Slovakkia ja Ühendkuningriik) peale ühe (Saksamaa). Aasta lõpul kehtis veel üks 2011. aastal tehtud otsus (Prantsusmaa).

ESFiga

2013. aastal ei tehtud ühtegi EKFiga seotud peatamisotsust.

EKFiga

6.3.   KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Põllumajandus: | | |
| EAGF | 0 | 0 |
| Maaelu areng | 0 | 0 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | |
| ERF | 68 | 38 |
| Ühtekuuluvusfond | 4 | 5 |
| ESF | 53 | 214 |
| FIFG/EKF | 7 | 0 |
| EAGGFi arendusrahastu | 3 | 5 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 208 | 207 |
| Välispoliitikavaldkonnad | 91 | 104 |
| Haldus | 1 | 2 |
| Sisse nõutud kokku | 435 | 575 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

0

0

Maaelu areng

Maaelu areng

0

0

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

68

38

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

4

5

ESF

ESF

53

214

FIFG/EKF

FIFG/EKF

7

0

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

3

5

Sisepoliitikavaldkonnad

208

207

Välispoliitikavaldkonnad

91

104

Haldus

1

2

Sisse nõutud kokku

Sisse nõutud kokku

435

435

575

575

Esitatud summad on lisades 2.6 ja 2.10 osutatud eelmaksesummadest maha arvestatud. Kasutamata eelmaksesummade sissenõudmist ei tohi segi ajada eeskirjadevastaselt väljamakstud kulude sissenõudmisega. Kui komisjoni talitused sellised eelmaksesummad avastavad ja sisse nõuavad, kohaldatakse tavapärast finantskorrektsiooni või sissenõudmismenetlust, mida on kirjeldatud eespool.

7.   RAHALISE TOETUSE ANDMISE MEHHANISMID

Käesolevas lisas antakse täielik ülevaade ELi rahalise toetuse andmise mehhanismidest lisaks teabele, mis on esitatud lisas 2. Lisa esimene osa (7.1) sisaldab teavet komisjoni hallatava ELi laenuvõtmise ja -andmise kohta. Lisa teine osa (7.2) kajastab selliseid riikidevahelisi finantsstabiilsuse mehhanisme, mis ei kuulu ELi lepingu raamistikku ning seetõttu ei mõjuta ELi eelarvet.

7.1.   KOMISJONI HALLATAV LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS

KOMISJONI HALLATAV LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS

7.1.1.   
  Laenuvõtmise ja -andmise tegevus – ülevaade

Laenuvõtmise ja -andmise tegevus – ülevaade

Summad bilansilises maksumuses

Summad bilansilises maksumuses

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku 31.12.2013 | Kokku 31.12.2012 |
| Antud laenud

  (lisa 2.4.2) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 | 57  294 |
| Võetud laenud

  (lisa 2.14) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 | 57  267 |
| Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses. |

(miljonites eurodes)

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku 31.12.2013

Kokku 31.12.2012

Antud laenud

(lisa 2.4.2)

(lisa 2.4.2)

569

387

11  623

44  468

211

57  258

57  258

57  294

Võetud laenud

(lisa 2.14)

(lisa 2.14)

569

387

11  623

44  468

190

57  237

57  237

57  267

Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses.

ELile on Euroopa Liidu lepinguga antud õigus teha laenuvõtmise tehinguid, et kaasata oma spetsiifiliste volituste täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (makromajanduslik finantsabi (MFA), maksebilansi toetamise mehhanism ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele.

Nende kolme rahastamisvahendi puhul väärivad äramärkimist peamiselt järgmised asjaolud või aspektid:

| — | ELi laenuvõtmistehingud on eelarvevälised tehingud. ELi poolt nimetatud programmide raames antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt. ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

ELi laenuvõtmistehingud on eelarvevälised tehingud. ELi poolt nimetatud programmide raames antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt. ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks.

| — | Võetud laenude maht kõigub suunatud emissioonidest, mille maht on kuni 500 miljonit eurot, kuni sihttasemepõhiste võlakirjaemissioonideni (mille maht on vähemalt 1 miljard eurot). |
| --- | --- |

—

Võetud laenude maht kõigub suunatud emissioonidest, mille maht on kuni 500 miljonit eurot, kuni sihttasemepõhiste võlakirjaemissioonideni (mille maht on vähemalt 1 miljard eurot).

| — | Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete tähtaegse ja täieliku tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel. |
| --- | --- |

—

Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete tähtaegse ja täieliku tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel.

| — | Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete (maksimaalse) arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abi saav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur. |
| --- | --- |

—

Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete (maksimaalse) arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abi saav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur.

| — | See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. |
| --- | --- |

—

See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest.

| — | Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat. |
| --- | --- |

—

Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

| — | ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 28 liikmesriiki. Kolmandatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist (vt lisa 2.4). |
| --- | --- |

—

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 28 liikmesriiki. Kolmandatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist (vt lisa 2.4).

| — | Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. |
| --- | --- |

—

Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile.

| — | Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk. |
| --- | --- |

—

Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Ka Euratom võtab juriidilise isikuna (keda esindab komisjon) laenusid, et anda nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele laenusid energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Lisaks omandas likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) 2002. ja 2007. aastal pärast kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade ümberstruktureerimist EIP-lt lihtveksleid, mille reiting on AAA. Bilansipäeva seisuga oli nende lihtvekslite raamatupidamislik väärtus 212 miljonit eurot.

Euratom

ESTÜ

Täpsem teave iga nimetatud rahastamisvahendi kohta on esitatud allpool. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Antud laenud | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,27 % – 4,54 % | 0,298 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,34 % – 5,76 % | 0,431 % – 5,76 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,750 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,2354 % – 5,8103 % | 5,2354 % – 5,8103 % |

Antud laenud

31.12.2013

31.12.2012

Makromajanduslik finantsabi

0,27 % – 4,54 %

0,298 % – 4,54 %

Euratom

0,34 % – 5,76 %

0,431 % – 5,76 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,750 %

Likvideeritav ESTÜ

5,2354 % – 5,8103 %

5,2354 % – 5,8103 %

| Võetud laenud | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,27 % – 4,54 % | 0,298 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,291 % – 5,6775 % | 0,351 % – 5,6775 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,750 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,92 % – 9,78 % | 6,92 % – 9,78 % |

Võetud laenud

31.12.2013

31.12.2012

Makromajanduslik finantsabi

0,27 % – 4,54 %

0,298 % – 4,54 %

Euratom

0,291 % – 5,6775 %

0,351 % – 5,6775 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,750 %

Likvideeritav ESTÜ

6,92 % – 9,78 %

6,92 % – 9,78 %

7.1.2.   
  Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline rahastamisvahend, millest antakse ELi liikmesriikidele keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Maksebilansi toetamise mehhanismist anti abi Lätile enne euro kasutuselevõtmist 1. jaanuarist 2014. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Maksebilansi toetamise mehhanismi laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2013. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 11  623 miljonit eurot (allpool märgitud 11,4 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega).

Maksebilansi toetamise mehhanism nimiväärtuses

Maksebilansi toetamise mehhanism nimiväärtuses

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku |
| Antud laenud kokku | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| 31.12.2012 seisuga välja makstud | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| 2013. aastal välja makstud | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31.12.2013 seisuga välja makstud laenud | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| 31.12.2013 seisuga tagasi makstud laenud | (2  000) | 0 | 0 | (2  000) |
| 31.12.2013 seisuga tagasi maksmata summa | 3  500 | 2  900 | 5  000 | 11  400 |
| 31.12.2013 seisuga kasutamata summad | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lisa 7.1.3 lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik. |

(miljonites eurodes)

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

6  500

6  500

3  100

3  100

8  400

8  400

18  000

18  000

31.12.2012 seisuga välja makstud

5  500

2  900

5  000

13  400

2013. aastal välja makstud

0

0

0

0

31.12.2013 seisuga välja makstud laenud

31.12.2013 seisuga välja makstud laenud

5  500

5  500

2  900

2  900

5  000

5  000

13  400

13  400

31.12.2013 seisuga tagasi makstud laenud

(2  000)

0

0

(2  000)

31.12.2013 seisuga tagasi maksmata summa

31.12.2013 seisuga tagasi maksmata summa

3  500

3  500

2  900

2  900

5  000

5  000

11  400

11  400

31.12.2013 seisuga kasutamata summad

0

0

0

0

Lisa 7.1.3 lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2013. aasta lõpuni anti Ungarile, Lätile ja Rumeeniale finantsabi kokku 18 miljardi euro suuruses summas, millest 13,4 miljardit eurot oli 2013. aasta lõpuks välja makstud. Tuleks märkida, et Ungari jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2010. aasta novembris (1 miljard eurot jäi sealjuures kasutamata) ja esimene tagasimakse summas 2 miljardit eurot laekus tähtaegselt 2011. aasta detsembris. Läti jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2012. aasta jaanuaris (200 miljonit eurot jäi sealjuures kasutamata) ja esimene tagasimakse summas 1 miljard eurot laekus tähtaegselt 2014. aasta aprillis. Rumeenia jaoks mõeldud esimene maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2012. aasta mais ja selle raames maksti välja kogu eraldatud summa (5 miljonit eurot). Kuna kõik need erinevad maksebilansi toetamise abiprogrammid on aegunud, ei ole eelmises tabelis kasutamata summasid esitatud.

Rumeenia taotles 2011. aasta veebruaris maksebilansi toetamise mehhanismi raames järelmeetmena ennetavat finantsabi, et toetada majanduskasvu taaskäivitumist. 12. mail 2011. aastal otsustas nõukogu teha Rumeeniale ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames kättesaadavaks ennetava abi summas kuni 1,4 miljardit eurot (nõukogu otsus 2011/288/EL (8)), kuid see aegus 2013. aasta märtsi lõpus ilma, et seda oleks kasutatud. Pärast Rumeenia teist ennetava abi taotlust otsustas nõukogu 22. oktoobril 2013 võtta ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames kuni 2 miljardi euro suuruse uue ennetava abimeetme (nõukogu otsus 2013/531/EL (9)), mida on võimalik aktiveerida kuni 30. septembrini 2015. Kui selle aktiveerimist peaks kunagi taotletama, antakse seda finantsabi laenuna, mille maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on kaheksa aastat.

8

9

7.1.3.   
  Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

EFSM nimiväärtuses

EFSM nimiväärtuses

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Antud laenud kokku | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| 31.12.2012 seisuga välja makstud | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| 2013. aastal välja makstud | 0 | 0 | 0 |
| 31.12.2013 seisuga välja makstud laenud | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| 31.12.2013 seisuga tagasi makstud laenud | 0 | 0 | 0 |
| 31.12.2013 seisuga tagasi maksmata laenud | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| 31.12.2013 seisuga kasutamata summad | 800 | 3  900 | 4  700 |
| Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik. |

(miljonites eurodes)

Iirimaa

Portugal

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

22  500

22  500

26  000

26  000

48  500

48  500

31.12.2012 seisuga välja makstud

21  700

22  100

43  800

2013. aastal välja makstud

0

0

0

31.12.2013 seisuga välja makstud laenud

31.12.2013 seisuga välja makstud laenud

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

31.12.2013 seisuga tagasi makstud laenud

0

0

0

31.12.2013 seisuga tagasi maksmata laenud

31.12.2013 seisuga tagasi maksmata laenud

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

31.12.2013 seisuga kasutamata summad

800

3  900

4  700

Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010 (10)), et säilitada finantsstabiilsus Euroopas. Mehhanism põhineb ELi toimimise lepingu artikli 122 lõikel 2 ning võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Komisjon laenab ELi nimel vahendeid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenab need vahendid abi saavale liikmesriigile. Iga riigi suhtes, kes saab EFSMi raames laenu, koostatakse enne laenu osamakse väljamaksmist kvartalihinnang laenu saamise poliitikatingimuste täitmise kohta.

10

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks mahuks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgne ülemmäär on sätestatud määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõikes 2, mille kohaselt on veel tagasi maksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. EFSMi raames välja makstud laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2013. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 44  469 miljonit eurot (eespool märgitud 43,8 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega). Kuna EFSMi raames võetud laenud on tagatud ELi eelarvega, teostab Euroopa Parlament komisjoni EFSMi tehingute üle järelevalvet ja rakendab kontrolli eelarvemenetluse ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus.

Nõukogu tegi 2010. aasta detsembris rakendusotsuse maksimaalselt 22,5 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Iirimaale ja 2011. aasta mais maksimaalselt 26 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Portugalile. Algsetes rakendusotsustes nähti ette marginaaliga intressimäär, et tulemuseks oleks IMFi toetusega sarnased tingimused. Rakendusotsustega 2011/682/EL (11) ja 2011/683/EL (12) tühistas nõukogu intressimäära marginaali tagasiulatuvalt ja pikendas laenude maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7,5 aastalt 12,5 aastale ning nende üksikute osade tagasimaksetähtaega kuni 30 aastani. Nõukogu pikendas oma rakendusotsustega 2013/313/EL (13) ja 2013/323/EL (14) veelgi Iirimaale ja Portugalile antud EFSMi laenude maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7 aasta võrra, s.o 19,5 aastani. Tähtaja pikendamine parandab mõlema riigi võla lunastamise tingimusi ja vähendab nende võla refinantseerimise vajadust programmijärgsel ajal.

11

12

13

14

EFSM ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid, kuid jätkab käimasolevate Portugali ja Iirimaa programmide rahastamist (vt ka lisa 7.2.2). 25. märtsil 2014 maksti EFSMi raames välja laenusid 2,6 miljardi euro ulatuses (0,8 miljardit eurot Iirimaale ja 1,8 miljardit eurot Portugalile) tagasimaksetähtajaga 2024. aasta aprillis.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga.

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| Aasta | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Kokku |
| Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2014 | 2 | 1 | | 3 | | | 0 | 3 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5 | | 5 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 |
| 2027 | | | | 0 | 1 | 2 | 3 | 3 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | 0 | 3 | | 3 | 3 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3 | 3 |
| Kokku | 3,5 | 2,9 | 5 | 11,4 | 22,5 | 23,9 | 46,4 | 57,8 |

(miljardites eurodes)

Aasta

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Kokku

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2014

2

1

3

0

3

2015

1,2

1,5

2,7

5

5

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1

1,5

0

1,5

2021

0

3

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2

2

4

4

2027

0

1

2

3

3

2028

0

2,3

2,3

2,3

2032

0

3

3

3

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3

3

Kokku

Kokku

3,5

3,5

2,9

2,9

5

5

11,4

11,4

22,5

22,5

23,9

23,9

46,4

46,4

57,8

57,8

7.1.4.   
  Makromajanduslik finantsabi, Euratom ja likvideeritav ESTÜ

Makromajanduslik finantsabi, Euratom ja likvideeritav ESTÜ

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab tagatisfond (vt lisa 2.4).

Makromajanduslik finantsabi

Euratom on ELi alla kuuluv juriidiline isik, keda esindab komisjon. Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikides investeerimisprojekte, mis on seotud elektrienergia tööstusliku tootmise tuumaelektrijaamades ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Nende laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 387 miljoni euro suuruses summas (2012. aastal 423 miljoni euro suuruses summas).

Euratom

ESTÜ laenud hõlmavad laenusid, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest (212 miljonit eurot) vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolme noteerimata võlakirja, mille EIP on emiteerinud maksekohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

ESTÜ laenud

7.2.   VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID VÄLJASPOOL ELi LEPINGU RAAMISTIKKU

VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID VÄLJASPOOL ELi LEPINGU RAAMISTIKKU

7.2.1.   
  Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) asutasid euroala liikmesriigid selleks, et see kaitseks Euroopa finantsstabiilsust, andes euroala liikmesriikidele finantsabi. EFSF on Luksemburgis registreeritud äriühing, mis kuulub euroala liikmesriikidele väljaspool ELi aluslepingute raamistikku ning seega ei ole see ELi asutus, vaid täiesti eraldiseisev majandusüksus, mis ei ole ELi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud. See fond ei ole tagatud ELi eelarvega. Sellest tulenevalt sellel ELi raamatupidamise aastaaruandele mõju puudub, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas. Seoses Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) jõustumisega (vt allpool) ei andnud EFSF pärast 1. juulit 2013 enam uusi laene.

Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1173/2011 (15) on lubatud kehtestada euroala liikmesriikidele trahvide vormis karistusi. Selliseid trahve, mille summa on 0,2 % liikmesriigi eelneva aasta SKPst, saab kohaldada juhul, kui liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks või kui statistikaga on manipuleeritud. Samamoodi on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1174/2011, (16) mis käsitleb makromajanduslikku tasakaalustamatust, euroala liikmesriigile ette nähtud iga-aastane trahv summas on 0,1 % SKPst juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud nõutud parandusmeetmeid või kui esitatud on ebapiisav parandusmeetmete kava. Nõukogu määrusega (EL) nr 1177/2011 (17) ajakohastati nõukogu määrust (EÜ) nr 1467/97 (18) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Selle ajakohastatud määrusega nähakse ette võimalus määrata euroala liikmesriikidele trahve (summas 0,2 % SKPst, millele liidetakse muutuv trahviosa). Kooskõlas nende kolme määrusega kantakse komisjonile laekunud mis tahes trahvid üle EFSFi või seda tulevikus asendavasse võimalikku mehhanismi. Trahvid kantakse esmalt ELi eelarvesse ja sealt EFSFi. See tähendab, et selliseid summasid kajastatakse nii eelarve tuludena kui ka kuludena, mistõttu kokkuvõttes neil mõju eelarvele puudub. Samuti puudub neil mõju ka ELi finantsaruannetes esitatud eelarveaasta tulemile.

15

16

17

18

7.2.2.   
  Euroopa stabiilsusmehhanism

Euroopa stabiilsusmehhanism

Euroopa Ülemkogu leppis 17. detsembril 2010 kokku, et euroala liikmesriikidel on vaja luua alaline stabiilsusmehhanism – Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mis on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku tegutsev valitsustevaheline organisatsioon. Euroala 17 liikmesriiki kirjutasid Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule alla 2. veebruaril 2012 ning see rakendus 2012. aasta oktoobris. ESM võttis üle EFSMi ning EFSFi ülesanded. See on nüüd ainus püsiv mehhanism, mille kaudu euroala liikmesriikidele antakse nende taotlusel finantsabi. Seega ei osale EFSF ja EFSM enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid. ESMi loomine ei mõjuta EFSMi või ESFSi raames võetud olemasolevaid siduvaid kohustusi. Samuti tuleks märkida, et ESMi võetud laenud ei ole ELi eelarvega tagatud. Kuna selle mehhanismi näol on tegemist eraldi juriidilise isikuga ja seda rahastavad euroala liikmesriigid otse, siis ei ole tegemist ELi asutusega ning ELi raamatupidamise aastaaruandele ega ELi eelarvele see mõju ei avalda, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas.

Nagu eespool kirjeldatud, lähevad määruste (EL) nr 1173/2011, (EL) nr 1174/2011 ja (EL) nr 1177/2011 alusel laekunud trahvid kõigepealt ELi eelarvesse ja kantakse sealt üle ESMi pärast seda, kui EFSF enam ei tegutse. Lisaks sellele on stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus, millele on alla kirjutanud 25 liikmesriiki (v.a Ühendkuningriik ja Tšehhi Vabariik), nähtud mis tahes lepingupoolele ette karistusmaksed, mida rakendatakse juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid puudujäägi kriteeriumi rikkumise kõrvaldamiseks. Kui määratud karistusmakseid (mis ei tohi ületada 0,1 % SKPst) rakendatakse euroala liikmesriikide suhtes, tuleb need maksta ESMi (sel juhul, nagu eespool kirjeldatud EFSFi puhulgi, mõju eelarve täitmise tulemusele puudub), ja kui euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes, siis ELi eelarvesse (vt lepingu artikli 8 lõige 2). Viimasena nimetatud juhul on karistusmakse summa näol tegemist ELi eelarve tuluga ja seda kajastatakse selliselt ka ELi raamatupidamise aastaaruandes.

8.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgmisega:

| — | laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning

| — | välistegevuse tagatisfond. |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfond.

8.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

| 1) | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb eri valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

1)

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb eri valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| 2) | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

2)

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegemata jätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

8.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu otsustele, kui need on olemas, ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Likvideeritava ESTÜ kohustuste likvideerimist haldab komisjon ning uute laenude andmist ega nende rahastamist ei ole ette nähtud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine. Sularahahalduse tehingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga piirata finantsriske.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (muudetud nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (19) ja (EÜ, Euratom) nr 105/2009 (20)) ning finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades.

19

20

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatavatest põhimõtetest on olulisemad järgmised

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollinõuetele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Need käsitlevad erinevaid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja riskipositsioonide asjakohase taseme kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud fondi BUFI. Fondi peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki trahvitud üksusi võrdselt, pakkudes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahalduse suunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et

| a) | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

a)

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| b) | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt vähemalt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega. |
| --- | --- |

b)

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt vähemalt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused euroala keskpankades, euroala riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud üksused ja millest tuleneb otsene nõue euroala riigi vastu, või mille on emiteerinud riigiülesed asutused.

Et katta jääkrisk, et BUFI tootlus ajutiselt ei saavuta tagatud tootlust, võidakse luua puhver, mille suurus ei ületa 2 % trahvide nimiväärtuste kogusummast ning mida rahastatakse tagatud tootlust ületavate BUFI investeeringute tuludest. See puhver kindlustab äriühingule tagatud tootluse juhuks, kui Euroopa Liidu kohus tühistab trahviotsuse.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.9.1). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.4) on sätestatud komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

8.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub. Likvideeritaval ESTÜ-l on väike välisvaluuta riskipositsioon, mille väärtus euro ekvivalendina on 1,33 miljonit eurot ja mis tuleneb eluasemelaenudest, mille summa euro ekvivalendina 0,19 miljonit eurot, ja arvelduskontode saldodest, mille summa euro ekvivalendina on 1,14 miljonit eurot.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui euro, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud nimetatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui euro hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui euro kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui euro hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Tagatisfond

Tagatisfond

Finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub.

8.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ELi jaoks intressirisk. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 583 miljoni euro väärtuses (väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel (2012. aastal 697 miljonit eurot).

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames ka fikseeritud intressimääraga laenud, mille kogusumma 2013. aastal oli 367 miljonit eurot (2012. aastal 271 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (55 miljonit eurot) või üle viie aasta (312 miljonit eurot). Olulisemad on siiski ELi poolt maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud 11 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2013. aastal oli 11,4 miljardit eurot (2012. aastal 11,4 miljardit eurot) ja mille lõpptähtaeg oli alla ühe aasta (3 miljardit eurot), rohkem kui üks, kuid vähem kui viis aastat (6,7 miljardit eurot) või üle viie aasta (1,7 miljardit eurot). EFSMi rahastamisvahendi raames on ELil 18 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2013. aastal oli 43,8 miljardit eurot (2012. aastal 43,8 miljardit eurot), mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (14,2 miljardit eurot) või üle viie aasta (29,6 miljardit eurot).

Likvideeritava ESTÜ puhul esineb tema tegevuse laadi tõttu intressirisk. Võetud laenudest tulenevat intressiriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud. Mis puutub varahaldustehingutesse, siis 8 % ESTÜ portfellist moodustavad muutuva intressimääraga võlakirjad. Nullkupongvõlakirjad moodustasid bilansipäev seisuga 9 % võlakirjade portfellist.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Siiski teenib ta intressi oma eri pangakontode saldodelt. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades või keskpankades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Kõigi muude keskpankades hoitavate summade puhul oleneb tasu iga panga pakutavatest konkreetsetest tingimustest; kohaldatakse muutuvaid intressimäärasid, mida kohandatakse vastavalt turukõikumistele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud Euroopa Keskpanga peamiste refinantseerimistehingute puhul kasutatava laenamise püsivõimaluse intressimääraga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Hoiuste ja pangatagatiste puhul intressimäära risk puudub. Hoiustelt teenitav intress kajastab turul pakutavaid intressimäärasid ja nende kõikumist. Muutuva intressimääraga võlakirjasid BUFI portfellis ei ole. Intressimäära tundlikkuse näitaja, milleks on portfelli kestus, järgib väga täpselt BUFI indeksi kestust. Seepärast kompenseeritaks mis tahes negatiivne mõju vara väärtusele BUFI kohustuste poolel. Jääb vaid intressirisk, mis realiseerub vaid sellisel ebatõenäolisel juhul, kui selline negatiivne mõju trahvi maksetähtaja jooksul põhjustab kogu indeksi negatiivse tootluse.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimääraga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab mõju kõnealuste intressimäärade volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberite puhul esineb nende õiglase väärtusega seonduv risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 58 % (2012. aastal 67 %).

8.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu. Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,23 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2013. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 1,06 %. See tähendab, et 31. detsembri 2013. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,17 % varu. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Krediidiriski leevendab alati võimalus kasutada liikmesriikides asuvatel komisjoni omavahendite kontodel olevaid vahendeid, mis ületavad neil kontodel olevaid varasid, juhul kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Seda silmas pidades saab tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

ESTÜ krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Tegevüksusel on lubatud sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks väikseim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 5–40 miljonit eurot, mis jaguneb rohkem kui 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite kogusaldodega, mis kõikusid 2013. aastal vahemikus 100 miljonit eurot kuni 44 miljardit eurot, ning 2013. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis on 148,3 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2013. aastal. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2013. aastal.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

| — | Kommertspankadel, kus ESTÜ võib hoida tagamata tähtajalisi hoiuseid, peab olema vähemalt Moody'se lühiajaline reiting P-1 või sellega samaväärne reiting (S&P A-1 või Fitch F1). Juhul kui pank, kus hoiust soovitakse teha, pakub komisjonile piisava tagatise (kolmepoolsed tagatud hoiused), võib minimaalne lühiajaline reiting olla madalam – Moody'se reiting P-2 või sellega samaväärne reiting (S&P A-2 või Fitch F2). |
| --- | --- |

—

Kommertspankadel, kus ESTÜ võib hoida tagamata tähtajalisi hoiuseid, peab olema vähemalt Moody'se lühiajaline reiting P-1 või sellega samaväärne reiting (S&P A-1 või Fitch F1). Juhul kui pank, kus hoiust soovitakse teha, pakub komisjonile piisava tagatise (kolmepoolsed tagatud hoiused), võib minimaalne lühiajaline reiting olla madalam – Moody'se reiting P-2 või sellega samaväärne reiting (S&P A-2 või Fitch F2).

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitaliga hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide (piirangutega raha) eest, nõutakse üldjuhul ka kõigi kolme peamise reitinguagentuuri pikaajalist A (S&P) või sellega võrdväärset krediidireitingut ja lühiajalist A-1 (S&P) või sellega võrdväärset krediidireitingut. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvidega seoses on komisjon avatud krediidiriskile, s.o riskile, et vastaspool ei ole võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa ja Saksamaa puhul, sest need riigid esindavad portfelli kogumahust vastavalt 61 % ja 30 %.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab ka märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.9.1). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika on läbi vaadatud 2012. aastal ja uus kombinatsioon krediidireitingule esitatavatest nõuetest ja piiratud protsendimääradest (proportsionaalsed vastaspoole omavahenditega) on määratletud, arvestades praegust finantskeskkonda ELis. See tagab komisjoni jaoks jätkuvalt kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Tagatisfond

Tagatisfond

ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid selliste vastaspooltega tehtud tähtajalised hoiused 151 miljonit eurot (2012. aastal 242 miljonit eurot).

8.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 (21) ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud määrusega(EL) nr 407/2010.

21

Likvideeritava ESTÜ varade ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud sularaha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks sellele, vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (omavahendite määrus) muutuvad liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad (parandus)eelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomase kuu (N kuu) 16. kuupäeva, kasutatavaks alles kuul N + 2, kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada. Selleks et kättesaadavad sularahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksuna, kui täidetud on teatavad tingimused. Kulude hooajalisuse ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini seirata. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Tagatisfond

Tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendite kättesaadavuse tase. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12-kuise tähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid need investeeringud (sh raha) 152 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli nende instrumentide osakaal 59 %.

9.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

9.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

9.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

1. kategooria:

2. kategooria: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

2. kategooria:

3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Euroopa Liidu Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

3. kategooria:

4. kategooria: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

4. kategooria:

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

5. kategooria:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| (eurodes) |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 25  352 | 22  964 – | 18  371 – | 19  840 – | 11  681 – |
| | | 23  882 | 20  667 | 21  126 | 18  371 |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemal viibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 % – 16 % |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Õppetoetus või | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| töökohavälise koolituse toetus | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 554,17 – 607,71 | — | — |
| Esindustasud | 1  418,07 | 911,38 | 554,17 – 607,71 | — | — |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (22) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (22) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 50  703,52 | 45  927,10 - | 36  741,68 - | 39  681,02 - | Hüvitatud |
| | | 47  764,18 | 41  334,40 | 42  252,94 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 25  352 | 22  964 | 18  371 – | 19  840 – | Hüvitatud |
| | | – 23  882 | 20  667 | 21  126 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (23) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Vabatahtlik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 11,3 % |
| Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga | 3 | 9 | 93 | 28 | 111 |

(eurodes)

Rahaline õigus (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

25  352

22  964 –

18  371 –

19  840 –

11  681 –

23  882

20  667

21  126

18  371

Eluasemetoetus/kodumaalt eemal viibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemal viibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 % – 16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

Ülalpeetava lapse toetus

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Eelkooliealise lapse toetus

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Õppetoetus või

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

töökohavälise koolituse toetus

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

554,17 – 607,71

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1  418,07

911,38

554,17 – 607,71

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (22)

22

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (22)

22

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

50  703,52

45  927,10 -

36  741,68 -

39  681,02 -

Hüvitatud

47  764,18

41  334,40

42  252,94

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

25  352

22  964

18  371 –

19  840 –

Hüvitatud

– 23  882

20  667

21  126

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (23)

23

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Vabatahtlik

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

11,3 %

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

3

3

9

9

93

93

28

28

111

111

10.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande esitamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

11.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

11.1.   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa Kemikaaliamet

Ühisettevõte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte)

Eurojust

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Keskkonnaagentuur

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

EU-LISA (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet) (24)

24

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Raudteeagentuur

Ühenduse Sordiamet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Politseikolledž

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

ELi Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   ÜHISETTEVÕTTED (5)

ÜHISETTEVÕTTED (5)

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte FCH

Likvideeritav ühisettevõte Galileo

Ühisettevõte IMI

C.   SIDUSETTEVÕTTED (4)

SIDUSETTEVÕTTED (4)

Euroopa Investeerimisfond

Ühisettevõte „Clean Sky”

Ühisettevõte ARTEMIS

Ühisettevõte ENIAC

11.2.   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi EL haldab allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepärast ei ole neid ELi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

11.2.1.   
  Euroopa Arengufond

Euroopa Arengufond

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille kaudu antakse ELi abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, mis algselt piirdus Aafrika riikidega, millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest, vaid liikmesriikide otsemaksudest, mis põhinevad nõukogus osalevate liikmesriikide esindajate sisekokkuleppel. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008), millega on ette nähtud tema raamatupidamise aastaaruande esitamine ELi omast eraldi. EAFi raamatupidamise aastaaruande ja vahendite haldamise suhtes rakendavad väliskontrolli Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi bilanss ja tulemiaruanne.

BILANSS – KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EAF

BILANSS – KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Põhivara | 424 | 438 |
| Käibevara | 2  129 | 2  094 |
| AKTIVA KOKKU | 2  553 | 2  532 |
| Pikaajalised kohustused | (25) | (40) |
| Lühiajalised kohustused | (1  214) | (1  057) |
| PASSIVA KOKKU | (1  239) | (1  097) |
| NETOVARA | 1  313 | 1  435 |
| VAHENDID ja RESERVID | | |
| Sissenõutud vahendid | 32  529 | 29  579 |
| Muud reservid | 2  252 | 2  252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (30  396) | (27  374) |
| Eelarveaasta tulem | (3  072) | (3  023) |
| NETOVARA | 1  313 | 1  435 |

(miljonites eurodes)

31.12.2013

31.12.2012

Põhivara

424

438

Käibevara

2  129

2  094

AKTIVA KOKKU

AKTIVA KOKKU

2  553

2  553

2  532

2  532

Pikaajalised kohustused

(25)

(40)

Lühiajalised kohustused

(1  214)

(1  057)

PASSIVA KOKKU

PASSIVA KOKKU

(1  239)

(1  239)

(1  097)

(1  097)

NETOVARA

NETOVARA

1  313

1  313

1  435

1  435

VAHENDID ja RESERVID

Sissenõutud vahendid

32  529

29  579

Muud reservid

2  252

2  252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(30  396)

(27  374)

Eelarveaasta tulem

(3  072)

(3  023)

NETOVARA

NETOVARA

1  313

1  313

1  435

1  435

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Põhitegevustulud | 123 | 124 |
| Põhitegevuskulud | (3  027) | (3  017) |
| Halduskulud | (167) | (107) |
| KAHJUM PÕHITEGEVUSEST | (3  072) | (3  001) |
| Finantstegevus | 0 | (22) |
| EELARVEAASTA TULEM | (3  072) | (3  023) |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Põhitegevustulud

123

124

Põhitegevuskulud

(3  027)

(3  017)

Halduskulud

(167)

(107)

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

(3  072)

(3  072)

(3  001)

(3  001)

Finantstegevus

0

(22)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3  072)

(3  072)

(3  023)

(3  023)

11.2.2.   
  Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab ELi eri asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole ELi kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja ELi ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Euroopa Ülikooli Instituudi ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool ELi (näiteks ELi delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2013. aasta seisuga 291 miljonit eurot (2012. aastal 296 miljonit eurot).

11.2.3.   
  Osalejate tagatisfond

Osalejate tagatisfond

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli väljamakstud eelmaksete kogusumma 4,5 miljardit eurot (2012. aastal 4 miljardit eurot). See fond on komisjonist eraldi seisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mis on loodud selleks, et katta ELi ja osalejate finantsriske seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõik toetuste vormis rakendatavates kaudsetes meetmetes osalejad maksavad meetme kestuse ajaks osalejate tagatisfondi kapitali osamaksu, mis moodustab 5 % ELi kogu toetusest. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL (keda esindab komisjon) tegutseb fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud maksekohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit – sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii ELi kui ka osalejate finantshuvide kaitse.

31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1  658 miljonit eurot (2012. aastal 1  452 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi vahendid on tema enda omandis ega ole ELi kontrolli all, sest tema finantsvarasid haldab EIP.

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD (25)

25

SISUKORD

SISUKORD

EELARVE STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

EELARVE STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

| 1. | ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE |
| --- | --- |

1.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

| 1.1. | ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE |
| --- | --- |

2.

ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| 2.1. | KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA |
| --- | --- |

2.1.

| 3. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD |
| --- | --- |

3.

ELi EELARVEST KANTUD KULUD

| 3.1. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | INSTITUTSIOONID JA AMETID |
| --- | --- |

4.

INSTITUTSIOONID JA AMETID

| 4.1. | KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID) |
| --- | --- |

4.5.

EELARVE STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

EELARVE STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele ja selle kohaldamiseeskirjadele. Üldeelarve on liidu finantspoliitika põhiline vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse liidu iga-aastased tulud ja kulud.

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud peamiselt mitmeaastaste meetmete rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks:

eelarve

| — | kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud; |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud;

kulukohustuste assigneeringud

| — | maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

maksete assigneeringud

Assigneeringute allikad

Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on Euroopa Liidu aruandeaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või eelarvevälistest allikatest.

| — | Aruandeaasta jaoks vastu võetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega ja paranduseelarvetega. |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta jaoks vastu võetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega ja paranduseelarvetega.

esialgse eelarve assigneeringuid

| — | Eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud täiendavad samuti aruandeaasta eelarvet. Nende hulka kuuluvad:






  i) | liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda; |
| --- | --- | --- |

—

Eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud täiendavad samuti aruandeaasta eelarvet. Nende hulka kuuluvad:

Eelnevast eelarveaastast ülekantud

i)

liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda;

| ii) | institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks, ning |
| --- | --- |

ii)

institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks, ning

| iii) | vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

iii)

vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud.

| — | Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgmisest:






  i) | tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; |
| --- | --- | --- |

—

Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgmisest:

Sihtotstarbeline tulu

i)

tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda;

| ii) | EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Neid eelarveridu suurendatakse EFTA osaluse võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele; |
| --- | --- |

ii)

EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Neid eelarveridu suurendatakse EFTA osaluse võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele;

| iii) | tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt/teistelt riikidelt, kes on sõlminud ELiga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda; |
| --- | --- |

iii)

tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt/teistelt riikidelt, kes on sõlminud ELiga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda;

| iv) | kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele. Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda, ja |
| --- | --- |

iv)

kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele. Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda, ja

| v) | ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. |
| --- | --- |

v)

ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda.

Kättesaadavate assigneeringute liigitus

Kättesaadavate assigneeringute liigitus

| — | Esialgne eelarve = aastal N – 1 parlamendis vastu võetud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Esialgne eelarve = aastal N – 1 parlamendis vastu võetud assigneeringud;

| — | eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused + täiendavad assigneeringud; |
| --- | --- |

—

eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused + täiendavad assigneeringud;

| — | lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. |
| --- | --- |

—

lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamine

Eelarve täitmise tulemuse arvutamine

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta tulem. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N – 1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N + 1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgmise vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja

| — | kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

| — | Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:






  — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, ning |
| --- | --- | --- |

—

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, ning

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud teenustega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad 2013. aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest 2012. aasta eelarve täitmise aruandes. Taaskasutatavaid maksete assigneeringuid ja ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel. Samuti hõlmab see järgmisse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute vähenemist võrreldes 2012. aastaga.

1.   ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.1   ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Eelarveaasta tulud | 1 49  504 | 1 39  541 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (1 47  567) | (1 37  738) |
| Eelarveaastasse N + 1 üle kantud maksete assigneeringud | (1  329) | (936) |
| Eelarveaastast N – 1 üle kantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 437 | 92 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | (42) | 60 |
| Eelarve täitmise tulemus
   (26) | 1  002 | 1  019 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

Eelarveaasta tulud

1 49  504

1 39  541

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(1 47  567)

(1 37  738)

Eelarveaastasse N + 1 üle kantud maksete assigneeringud

(1  329)

(936)

Eelarveaastast N – 1 üle kantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

437

92

Aastased vahetuskursi erinevused

(42)

60

Eelarve täitmise tulemus
   (26)

Eelarve täitmise tulemus

26

1  002

1  002

1  019

1  019

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

1.2   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| EELARVEAASTA TULEM | (4  365) | (5  329) |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (2  071) | (2  000) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 3  357 | 4  582 |
| Viitlaekumised (neto) | (134) | (38) |
| Kulud | | |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 3  216 | (1  544) |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (1  123) | (2  695) |
| Eelmaksete netomõju | (902) | 820 |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (1  528) | (4  666) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1  538 | 4  768 |
| Eraldiste muutused | 4  136 | 7  805 |
| Muud | (1  028) | (670) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | (93) | (15) |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1  002 | 1  019 |

(miljonites eurodes)

2013

2012

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(2  071)

(2  000)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

3  357

4  582

Viitlaekumised (neto)

(134)

(38)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

3  216

(1  544)

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(1  123)

(2  695)

Eelmaksete netomõju

(902)

820

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(1  528)

(4  666)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1  538

4  768

Eraldiste muutused

4  136

7  805

Muud

(1  028)

(670)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

(93)

(93)

(15)

(15)

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1  002

1  002

1  019

1  019

Eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda.

2013. aastal on finantskorraldusvahendite ja abikavadega seotud ettemakstud kulud (vt lisad 2.6.2 ja 2.10.2) kaasatud esmakordselt „eelmaksete netomõju” kategooriasse. Sama moodi on ümber liigitatud ka eespool esitatud võrdlusandmed.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusmaksude viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Viitlaekumiste netosumma

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse üle kantud kumuleerunud kuludest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

Kumuleerunud kulude netosumma

eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid

eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad tekkepõhises raamatupidamisarvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Eraldiste muutused

Muude võrreldavate summade

1.3   EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

1.3.1.   
  Tulud

Tulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve | Tegelikud tulud |
| 1. | Omavahendid | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  100 |
| | sellest tollimaksudel põhinevad | 18  632 | 14  857 | 15  164 |
| | sellest käibemaksul põhinevad | 15  030 | 14  680 | 14  542 |
| | sellest kogurahvatulul põhinevad | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | 0 | 1  057 | 698 |
| 4. | Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1  278 | 1  278 | 1  199 |
| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud | 54 | 54 | 611 |
| 6. | Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 60 | 60 | 3  898 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 1  642 | 2  973 |
| 8. | Laenutehingud | 4 | 4 | 2 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | 30 | 24 |
| Kokku | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 49  504 |

(miljonites eurodes)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

Tegelikud tulud

1.

Omavahendid

1 31  288

1 40  326

1 40  100

sellest tollimaksudel põhinevad

sellest tollimaksudel põhinevad

18  632

14  857

15  164

sellest käibemaksul põhinevad

sellest käibemaksul põhinevad

15  030

14  680

14  542

sellest kogurahvatulul põhinevad

sellest kogurahvatulul põhinevad

97  503

1 10  823

1 10  032

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

1  057

698

4.

Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1  278

1  278

1  199

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

54

54

611

6.

Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

60

60

3  898

7.

Viivised ja trahvid

123

1  642

2  973

8.

Laenutehingud

4

4

2

9.

Mitmesugused tulud

30

30

24

Kokku

Kokku

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 49  504

1 49  504

1.3.2.   
  Kulud finantsraamistiku rubriikide lõikes

Kulud finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (27) | Tehtud maksed |
| 1. | Jätkusuutlik kasv | 59  085 | 73  528 | 71  238 |
| | 1.1. | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

(miljonites eurodes)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (27)

27

Tehtud maksed

1.

Jätkusuutlik kasv

59  085

73  528

71  238

1.1.

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

11  886

16  290

14  307

| 1.2. | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.2.

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

47  199

57  238

56  931

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

57  484

60  404

59  524

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1  515

2  197

1  883

4.

ELi ülemaailmne roll

6  323

7  200

7  055

5.

Haldus

8  430

10  056

8  693

6.

Kompensatsioon

0

75

75

Kokku

Kokku

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

1 48  469

1 48  469

1.3.3.   
  Kulud poliitikavaldkondade lõikes

Kulud poliitikavaldkondade lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (28) | Tehtud maksed |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 428 | 411 | 397 |
| 02 | Ettevõtlus | 1  162 | 1  587 | 1  456 |
| 03 | Konkurents | 92 | 107 | 93 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 10  429 | 14  286 | 14  107 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 56  344 | 59  234 | 58  339 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 984 | 1  120 | 1  059 |
| 07 | Keskkond ja kliimameetmed | 391 | 438 | 406 |
| 08 | Teadusuuringud | 4  808 | 6  556 | 5  771 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  389 | 2  024 | 1  826 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 411 | 959 | 496 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 794 | 831 | 820 |
| 12 | Siseturg | 103 | 127 | 116 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 37  434 | 43  960 | 43  494 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 112 | 140 | 129 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  373 | 3  301 | 3  052 |
| 16 | Teabevahetus | 253 | 273 | 252 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 593 | 622 | 599 |
| 18 | Siseasjad | 799 | 1  053 | 1  035 |
| 19 | Välissuhted | 3  089 | 3  354 | 3  295 |
| 20 | Kaubandus | 102 | 112 | 104 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1  207 | 1  377 | 1  345 |
| 22 | Laienemine | 832 | 933 | 920 |
| 23 | Humanitaarabi | 829 | 1  278 | 1  249 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 73 | 83 | 73 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 194 | 221 | 193 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  013 | 1  318 | 1  082 |
| 27 | Eelarve | 67 | 146 | 135 |
| 28 | Audit | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 115 | 147 | 126 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Keeletalitused | 397 | 506 | 436 |
| 32 | Energeetika | 814 | 838 | 758 |
| 33 | Õigusküsimused | 184 | 208 | 195 |
| 40 | Reservid | 80 | 0 | 0 |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  527 | 4  497 | 3  703 |
| Kokku | 1 32  837 | 1 53  461 | 1 48  469 |

(miljonites eurodes)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (28)

28

Tehtud maksed

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

428

411

397

02

Ettevõtlus

1  162

1  587

1  456

03

Konkurents

92

107

93

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

10  429

14  286

14  107

05

Põllumajandus ja maaelu areng

56  344

59  234

58  339

06

Liikuvus ja transport

984

1  120

1  059

07

Keskkond ja kliimameetmed

391

438

406

08

Teadusuuringud

4  808

6  556

5  771

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  389

2  024

1  826

10

Otsene teadustegevus

411

959

496

11

Merendus ja kalandus

794

831

820

12

Siseturg

103

127

116

13

Regionaalpoliitika

37  434

43  960

43  494

14

Maksukorraldus ja tolliliit

112

140

129

15

Haridus ja kultuur

2  373

3  301

3  052

16

Teabevahetus

253

273

252

17

Tervise- ja tarbijakaitse

593

622

599

18

Siseasjad

799

1  053

1  035

19

Välissuhted

3  089

3  354

3  295

20

Kaubandus

102

112

104

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1  207

1  377

1  345

22

Laienemine

832

933

920

23

Humanitaarabi

829

1  278

1  249

24

Pettusevastane võitlus

73

83

73

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

221

193

26

Komisjoni haldus

1  013

1  318

1  082

27

Eelarve

67

146

135

28

Audit

12

13

12

29

Statistika

115

147

126

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  399

1  401

1  397

31

Keeletalitused

397

506

436

32

Energeetika

814

838

758

33

Õigusküsimused

184

208

195

40

Reservid

80

0

0

90

Teised institutsioonid

3  527

4  497

3  703

Kokku

Kokku

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

1 48  469

1 48  469

1.3.4.   
  Kulukohustused finantsraamistiku rubriikide lõikes

Kulukohustused finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (29) | Kulukohustused |
| 1. | Jätkusuutlik kasv | 70  630 | 75  054 | 72  682 |
| | 1.1. | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

(miljonites eurodes)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (29)

29

Kulukohustused

1.

Jätkusuutlik kasv

70  630

75  054

72  682

1.1.

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16  121

19  191

17  723

| 1.2. | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.2.

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

54  509

55  863

54  959

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

60  149

62  540

61  463

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2  106

2  846

2  777

4.

ELi ülemaailmne roll

9  583

10  015

9  793

5.

Haldus

8  430

9  281

8  870

6.

Kompensatsioon

0

75

75

Kokku

Kokku

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

1.3.5.   
  Kulukohustused poliitikavaldkondade lõikes

Kulukohustused poliitikavaldkondade lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (30) | Kulukohustused |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 556 | 527 | 517 |
| 02 | Ettevõtlus | 1  154 | 1  269 | 1  241 |
| 03 | Konkurents | 92 | 99 | 94 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 12  004 | 12  823 | 12  131 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 58  852 | 61  226 | 60  167 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  741 | 1  843 | 1  807 |
| 07 | Keskkond ja kliimameetmed | 498 | 518 | 506 |
| 08 | Teadusuuringud | 6  878 | 8  130 | 7  915 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  805 | 2  131 | 2  085 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 424 | 1  000 | 518 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  024 | 1  043 | 997 |
| 12 | Siseturg | 106 | 123 | 117 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 43  389 | 44  464 | 44  170 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 145 | 151 | 147 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  813 | 3  433 | 3  303 |
| 16 | Teabevahetus | 266 | 275 | 269 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 634 | 648 | 635 |
| 18 | Siseasjad | 1  296 | 1  444 | 1  420 |
| 19 | Välissuhted | 5  001 | 5  088 | 5  023 |
| 20 | Kaubandus | 107 | 111 | 108 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1  572 | 1  701 | 1  664 |
| 22 | Laienemine | 1  062 | 1  152 | 1  147 |
| 23 | Humanitaarabi | 917 | 1  360 | 1  339 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 79 | 79 | 79 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 193 | 205 | 194 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  030 | 1  184 | 1  119 |
| 27 | Eelarve | 67 | 138 | 134 |
| 28 | Audit | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 134 | 144 | 134 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Keeletalitused | 397 | 482 | 435 |
| 32 | Energeetika | 738 | 818 | 782 |
| 33 | Õigusküsimused | 218 | 235 | 225 |
| 40 | Reservid | 764 | 528 | 0 |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  527 | 4  023 | 3  830 |
| Kokku | 1 50  898 | 1 59  810 | 1 55  659 |

(miljonites eurodes)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (30)

30

Kulukohustused

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

556

527

517

02

Ettevõtlus

1  154

1  269

1  241

03

Konkurents

92

99

94

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

12  004

12  823

12  131

05

Põllumajandus ja maaelu areng

58  852

61  226

60  167

06

Liikuvus ja transport

1  741

1  843

1  807

07

Keskkond ja kliimameetmed

498

518

506

08

Teadusuuringud

6  878

8  130

7  915

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  805

2  131

2  085

10

Otsene teadustegevus

424

1  000

518

11

Merendus ja kalandus

1  024

1  043

997

12

Siseturg

106

123

117

13

Regionaalpoliitika

43  389

44  464

44  170

14

Maksukorraldus ja tolliliit

145

151

147

15

Haridus ja kultuur

2  813

3  433

3  303

16

Teabevahetus

266

275

269

17

Tervise- ja tarbijakaitse

634

648

635

18

Siseasjad

1  296

1  444

1  420

19

Välissuhted

5  001

5  088

5  023

20

Kaubandus

107

111

108

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1  572

1  701

1  664

22

Laienemine

1  062

1  152

1  147

23

Humanitaarabi

917

1  360

1  339

24

Pettusevastane võitlus

79

79

79

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

193

205

194

26

Komisjoni haldus

1  030

1  184

1  119

27

Eelarve

67

138

134

28

Audit

12

13

12

29

Statistika

134

144

134

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  399

1  401

1  397

31

Keeletalitused

397

482

435

32

Energeetika

738

818

782

33

Õigusküsimused

218

235

225

40

Reservid

764

528

0

90

Teised institutsioonid

3  527

4  023

3  830

Kokku

Kokku

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

Esialgses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 12. detsembril 2012, oli maksete assigneeringute summa 1 32  837 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 1 31  288 miljonit eurot. Esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulu põhiste omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

Tulud

Tulud

2013. eelarveaasta jooksul võeti vastu üheksa paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2013. aasta eelarve lõplik kogutulu 1 44  451 miljonit eurot, mida rahastati kokku 1 40  326 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 9  038 miljoni euro võrra rohkem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Suurenenud vajadus rahastada maksete assigneeringuid kaeti peamiselt kogurahvatulu põhiste omavahendite sissenõudmisega, mis esitati paranduseelarvetes nr 2/2013 ja nr 8/2013.

Paranduseelarve nr 6/2013 kirjalik muutmisettepanek sisaldas trahve ettevõtjatele kogusummas 1  614 miljonit eurot, mis olid paranduseelarve nr 6/2013 koostamise ajal teada. 31. detsembriks 2013 said lõplikuks muud trahvid, kas lõpliku kohtuotsusega või seetõttu, et ettevõtjad ei vaidlustanud uusi trahviotsuseid.

Liidu lepingute ja programmidega seotud tulud, osamaksud ja tagasimaksed moodustavad kokku 3  888 miljonit eurot. Põhilised summad on seotud EAGFi ja EAFRDga (eriti raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise ning eeskirjade eiramistega), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides ning muude osamaksude ja tagasimaksetega liidu programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele.

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve nr 6/2013 koostamise käigus muudetud eelarveprognoose (kooskõlas 2013. aasta kevade uute makromajanduslike prognoosidega vähendati neid 1  871 miljoni euro võrra) muudeti taas kõnealuse paranduseelarve kirjaliku muutmisettepanekuga, et võtta arvesse laekumise tegelikku rütmi. Neid vähendati taas 2  062 miljoni euro võrra.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Kulud

Kulud

2013. aasta oli 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi viimane aasta. Kõigi institutsioonide esialgses eelarves oli kulukohustuste assigneeringute kogumahuks ette nähtud 1 50  898 miljonit eurot, mis on 1,7 % rohkem kui 2012. aasta eelarves. Võrreldes komisjoni eelarveprojektiga oli see 160 miljonit eurot vähem ning jättis mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärani 2,45 miljardi euro suuruse varu.

Maksete assigneeringute maht nähti lõpuks ette 1 32  837 miljoni euro tasemel, olles kärpinud 2013. aasta eelarveprojektiga võrreldes vastavat näitajat 4,96 miljardi euro võrra. See on 2,2 % vähenemine võrreldes 2012. aasta lõpliku eelarvega. 2013. aasta maksete assigneeringute algne tase vastas 0,99 %-le liidu kogurahvatulust ning see jättis mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärani 11,24 miljardi euro suuruse varu.

Kulukohustuste puhul täideti lõplikud eelarveassigneeringud ja seega seatud poliitilised eesmärgid täielikult (99,7 %, v.a kasutusele võtmata reservid). Kõige märkimisväärsemad eelarveaasta jooksul paranduseelarvete kaudu tehtud muudatused olid seotud Horvaatia ühinemise arvesse võtmiseks vajalike summadega (655 miljonit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega (415 miljonit eurot), mis on juba oma laadilt ettenägematu kulu, ning alamrubriigi 1b täiendavate kulukohustuste assigneeringutega Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania jaoks (150 miljonit eurot), mis tulenesid Euroopa Ülemkogu nõusolekust suurendada struktuurifondide eraldisi neile riikidele. Kulukohustusi kasutati kogusummas 1 51  080 miljonit eurot, mis tähendab, et 1  011 miljonit eurot jäi kasutamata. Pärast 2014. aastasse ülekandmist 833 miljonit eurot tühistatakse. Siiski on enamik sellest seotud kasutusele võtmata reservidega: 464 miljonit eurot seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, 64 miljonit eurot hädaabireservi ja 43 miljonit eurot rahvusvaheliste kalanduskokkulepete reserviga.

Esialgselt eelarvestatud maksete assigneeringuid suurendati paranduseelarvete kaudu kokku 11,6 miljardi euro võrra. Maksetaotluste ja 2012. aasta täitmata maksetaotluste tugeva surve all võtsid eelarvepädevad institutsioonid maksete assigneeringute 11,2 miljardi euro suuruse suurenemise vastu kahes etapis (paranduseelarvetega nr 2/2013 ja nr 8/2013). Sellega kasvasid maksete assigneeringud finantsraamistikus ette nähtud ülemmäärani, mis aitas vähendada täitmata kulukohustuste mahu kasvu.

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi maksevajadused kaeti paranduseelarves nr 5/2013 ette nähtud uute assigneeringutega mahus 15 miljonit eurot ja paranduseelarves nr 9/2013 ette nähtud 250 miljoni euro ümberpaigutamisega mõnedelt eelarveridadelt, mille komisjon koondümberpaigutuse raames välja pakkus. Ülejäänud 150 miljonit eurot maksete assigneeringuid lisati 2014. aasta eelarvesse.

Eelarve lõplikke maksete assigneeringuid kasutati kogusummas 1 42  883 miljonit eurot, mis tähendab, et need kasutati ära 98,9 % ulatuses. See on 8 miljardit eurot rohkem kui 2012. aastal, kuid ka 7 miljardit eurot rohkem kui finantsraamistikus 2014. aastaks ette nähtud ülemmäär. Sellegipoolest suurenes täitmata maksetaotluste maht eelarveaasta lõpuks 26,2 miljardile eurole. Kui on võetud arvesse maksete assigneeringute ülekandmine 2014. aastasse, tühistatakse kokku 238 miljonit eurot.

Rohkem kui pool tühistatavatest komisjoni assigneeringutest tuleneb sellest, et nõukogu keeldumisega lükati palkade kohandamisega seotud assigneeringute ümberpaigutamine tagasi. 2012. aastast ülekantud maksete assigneeringuid tühistati 97 miljoni euro ulatuses.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2013. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade”) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

2.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

2.1.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Esialgne |
| Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | protsendina eelarvest | Võlgnevuse saldo | |
| 1. | Omavahendid | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |
| 4. | ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1  278 | 1  278 | 1  206 | 5 | 1  211 | 1  194 | 5 | 1  199 | 93,83 % | 12 |
| 5. | Tulud institutsioonide haldustegevusest | 54 | 54 | 604 | 29 | 632 | 587 | 24 | 611 | 1  133,46 % | 21 |
| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 60 | 60 | 3  601 | 525 | 4  126 | 3  500 | 398 | 3  898 | 6  496,27 % | 228 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 1  642 | 2  631 | 10  774 | 13  406 | 634 | 2  338 | 2  973 | 181,05 % | 10  433 |
| 8. | Laenutehingud | 4 | 4 | 35 | 222 | 257 | 2 | 0 | 2 | 49,77 % | 255 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | 30 | 25 | 9 | 34 | 22 | 2 | 24 | 79,42 % | 10 |
| Kokku | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(miljonites eurodes)

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

protsendina eelarvest

Võlgnevuse saldo

1.

Omavahendid

1 31  288

1 40  326

1 40  102

45

1 40  147

1 40  097

3

1 40  100

99,84 %

47

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

1  057

698

0

698

698

0

698

65,99 %

0

4.

ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1  278

1  278

1  206

5

1  211

1  194

5

1  199

93,83 %

12

5.

Tulud institutsioonide haldustegevusest

54

54

604

29

632

587

24

611

1  133,46 %

21

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

60

60

3  601

525

4  126

3  500

398

3  898

6  496,27 %

228

7.

Viivised ja trahvid

123

1  642

2  631

10  774

13  406

634

2  338

2  973

181,05 %

10  433

8.

Laenutehingud

4

4

35

222

257

2

0

2

49,77 %

255

9.

Mitmesugused tulud

30

30

25

9

34

22

2

24

79,42 %

10

Kokku

Kokku

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

1. jaotis. Omavahendid

1. jaotis. Omavahendid

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Esialgne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | protsendina eelarvest | Võlgnevuse saldo | |
| 11. | Suhkrumaksud | 123 | (35) | 202 | 0 | 202 | 202 | 0 | 202 | (582,66) % | 0 |
| 12. | Tollimaksud | 18  632 | 14  857 | 15  166 | 45 | 15  211 | 15  161 | 3 | 15  164 | 102,06 % | 47 |
| 13. | Käibemaks | 15  030 | 14  680 | 14  542 | 0 | 14  542 | 14  542 | 0 | 14  542 | 99,06 % | 0 |
| 14. | Kogurahvatulu | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 99,29 % | 0 |
| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | 0 | 0 | 166 | 0 | 166 | 166 | 0 | 166 | 0,00 % | 0 |
| 16. | Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine | 0 | 0 | (6) | 0 | (6) | (6) | 0 | (6) | 0,00 % | 0 |
| Kokku | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

protsendina eelarvest

Võlgnevuse saldo

11.

Suhkrumaksud

123

(35)

202

0

202

202

0

202

(582,66) %

0

12.

Tollimaksud

18  632

14  857

15  166

45

15  211

15  161

3

15  164

102,06 %

47

13.

Käibemaks

15  030

14  680

14  542

0

14  542

14  542

0

14  542

99,06 %

0

14.

Kogurahvatulu

97  503

1 10  823

1 10  032

0

1 10  032

1 10  032

0

1 10  032

99,29 %

0

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0

0

166

0

166

166

0

166

0,00 %

0

16.

Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine

0

0

(6)

0

(6)

(6)

0

(6)

0,00 %

0

Kokku

Kokku

1 31  288

1 31  288

1 40  326

1 40  326

1 40  102

1 40  102

45

45

1 40  147

1 40  147

1 40  097

1 40  097

3

3

1 40  100

1 40  100

99,84 %

99,84 %

47

47

3. jaotis. Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

3. jaotis. Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | protsendina eelarvest | |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast | 0 | 1  057 | 1  054 | 0 | 1  054 | 1  054 | 0 | 1  054 | 99,65 % | 0 |
| 31. | Käibemaksu saldod | 0 | 0 | (522) | 0 | (522) | (522) | 0 | (522) | 0,00 % | 0 |
| 32. | Kogurahvatulu saldod | 0 | 0 | 162 | 0 | 162 | 162 | 0 | 162 | 0,00 % | 0 |
| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 |
| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 4 | 0,00 % | 0 |
| Kokku | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

protsendina eelarvest

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

0

1  057

1  054

0

1  054

1  054

0

1  054

99,65 %

0

31.

Käibemaksu saldod

0

0

(522)

0

(522)

(522)

0

(522)

0,00 %

0

32.

Kogurahvatulu saldod

0

0

162

0

162

162

0

162

0,00 %

0

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

0

0

0

0

0

0

0

0

0,00 %

0

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid

0

0

4

0

4

4

0

4

0,00 %

0

Kokku

Kokku

0

0

1  057

1  057

698

698

0

0

698

698

698

698

0

0

698

698

65,99 %

65,99 %

0

0

2.1.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust saadakse omavahenditest. See on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 311, milles öeldakse, et „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid”. Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendid võib jagada järgmistesse kategooriatesse:

| 1) | Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/–13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/–13 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2) | Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/–75 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/–75 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuses 2007/436/EÜ, Euratom, (31) ELi omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta otsus”).

31

2.1.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha); |
| --- | --- |

—

mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha);

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Traditsioonilised omavahendid tuleb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest. Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele.

2.1.3.   
  Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt 2007. aasta omavahendite otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud eeskirjadele. Ühtseks määraks on kehtestatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007–2013 puhul, mil Austria puhul on sissenõudmise määraks 0,225 %, Saksamaa puhul 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja mitmesuguste tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes. Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta detsembri esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse/tagastatakse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

2.1.4.   
  Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

2.1.5.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel otsustas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes, et Madalmaade ja Rootsi suhtes kohaldatakse ajavahemikus 2007–2013 nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist. Selle kompensatsioonimehhanismiga on ette nähtud, et Madalmaade puhul kohaldatakse kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist 605 miljoni euro ja Rootsi puhul 150 miljoni euro võrra (2004. aasta hindades).

3.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

ELi EELARVEST KANTUD KULUD

3.1.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Finantsraamistiku rubriik | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 70  630 | 620 | 28 | 3  777 | 3  805 | 75  054 | 59  085 | 10  037 | 157 | 4  250 | 4  407 | 73  528 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 60  149 | (4) | 2 | 2  393 | 2  395 | 62  540 | 57  484 | 552 | 36 | 2  332 | 2  368 | 60  404 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 2  106 | 507 | 0 | 233 | 233 | 2  846 | 1  515 | 450 | 9 | 224 | 232 | 2  197 |
| 4 | ELi ülemaailmne roll | 9  583 | (4) | 2 | 433 | 435 | 10  015 | 6  323 | 500 | 30 | 346 | 377 | 7  200 |
| 5 | Haldus | 8  431 | 0 | 0 | 851 | 851 | 9  281 | 8  430 | (1) | 767 | 859 | 1  627 | 10  056 |
| 6 | Kompensatsioon | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 |
| Kokku | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Finantsraamistiku rubriik

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Jätkusuutlik kasv

70  630

620

28

3  777

3  805

75  054

59  085

10  037

157

4  250

4  407

73  528

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

60  149

(4)

2

2  393

2  395

62  540

57  484

552

36

2  332

2  368

60  404

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2  106

507

0

233

233

2  846

1  515

450

9

224

232

2  197

4

ELi ülemaailmne roll

9  583

(4)

2

433

435

10  015

6  323

500

30

346

377

7  200

5

Haldus

8  431

0

0

851

851

9  281

8  430

(1)

767

859

1  627

10  056

6

Kompensatsioon

0

75

0

0

0

75

0

75

0

0

0

75

Kokku

Kokku

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 75  054 | 70  585 | 28 | 2  069 | 72  682 | 96,84 % | 1  708 | 169 | 1  877 | 2,50 % | 495 | 0 | 0 | 495 | 0,66 % |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 62  540 | 60  080 | 2 | 1  381 | 61  463 | 98,28 % | 1  012 | 1 | 1  013 | 1,62 % | 64 | 0 | 0 | 64 | 0,10 % |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 2  846 | 2  606 | 0 | 171 | 2  777 | 97,59 % | 62 | 2 | 64 | 2,26 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,15 % |
| 4 | ELi ülemaailmne roll | 10  015 | 9  500 | 2 | 291 | 9  793 | 97,78 % | 142 | 6 | 149 | 1,48 % | 74 | 0 | 0 | 74 | 0,73 % |
| 5 | Haldus | 9  281 | 8  234 | 0 | 636 | 8  870 | 95,57 % | 215 | 0 | 215 | 2,32 % | 196 | 0 | 0 | 196 | 2,11 % |
| 6 | Kompensatsioon | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kokku | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(miljonites eurodes)

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+ 12+13

15=14/1

1

Jätkusuutlik kasv

75  054

70  585

28

2  069

72  682

96,84 %

1  708

169

1  877

2,50 %

495

0

0

495

0,66 %

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

62  540

60  080

2

1  381

61  463

98,28 %

1  012

1

1  013

1,62 %

64

0

0

64

0,10 %

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2  846

2  606

0

171

2  777

97,59 %

62

2

64

2,26 %

4

0

0

4

0,15 %

4

ELi ülemaailmne roll

10  015

9  500

2

291

9  793

97,78 %

142

6

149

1,48 %

74

0

0

74

0,73 %

5

Haldus

9  281

8  234

0

636

8  870

95,57 %

215

0

215

2,32 %

196

0

0

196

2,11 %

6

Kompensatsioon

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=
  15/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 73  528 | 68  804 | 138 | 2  296 | 71  238 | 96,89 % | 135 | 165 | 1  954 | 2  254 | 3,06 % | 18 | 18 | 0 | 37 | 0,05 % |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 60  404 | 57  980 | 32 | 1  512 | 59  524 | 98,54 % | 34 | 2 | 820 | 856 | 1,42 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 2  197 | 1  703 | 8 | 173 | 1  883 | 85,71 % | 9 | 251 | 51 | 311 | 14,15 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,15 % |
| 4 | ELi ülemaailmne roll | 7  200 | 6  786 | 26 | 243 | 7  055 | 97,99 % | 34 | 1 | 103 | 138 | 1,92 % | 2 | 5 | 0 | 7 | 0,09 % |
| 5 | Haldus | 10  056 | 7  534 | 699 | 460 | 8  693 | 86,44 % | 699 | 0 | 399 | 1  098 | 10,92 % | 196 | 68 | 0 | 265 | 2,63 % |
| 6 | Kompensatsioon | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kokku | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(miljonites eurodes)

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=

15/1

1

Jätkusuutlik kasv

73  528

68  804

138

2  296

71  238

96,89 %

135

165

1  954

2  254

3,06 %

18

18

0

37

0,05 %

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

60  404

57  980

32

1  512

59  524

98,54 %

34

2

820

856

1,42 %

20

4

0

24

0,04 %

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2  197

1  703

8

173

1  883

85,71 %

9

251

51

311

14,15 %

2

1

0

3

0,15 %

4

ELi ülemaailmne roll

7  200

6  786

26

243

7  055

97,99 %

34

1

103

138

1,92 %

2

5

0

7

0,09 %

5

Haldus

10  056

7  534

699

460

8  693

86,44 %

699

0

399

1  098

10,92 %

196

68

0

265

2,63 %

6

Kompensatsioon

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.4.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 1 66  271 | (1  019) | (63  822) | 1 01  430 | 72  682 | (7  416) | (3) | 65  263 | 1 66  693 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 26  886 | (396) | (13  444) | 13  045 | 61  463 | (46  080) | 0 | 15  383 | 28  428 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 2  316 | (133) | (628) | 1  555 | 2  777 | (1  255) | 0 | 1  522 | 3  077 |
| 4 | ELi ülemaailmne roll | 21  429 | (852) | (5  002) | 15  575 | 9  793 | (2  053) | (2) | 7  738 | 23  313 |
| 5 | Haldus | 909 | (191) | (715) | 3 | 8  870 | (7  978) | 4 | 896 | 899 |
| 6 | Kompensatsioon | 0 | 0 | 0 | 0 | 75 | (75) | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 2 22  410 |

(miljonites eurodes)

Finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1

Jätkusuutlik kasv

1 66  271

(1  019)

(63  822)

1 01  430

72  682

(7  416)

(3)

65  263

1 66  693

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

26  886

(396)

(13  444)

13  045

61  463

(46  080)

0

15  383

28  428

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2  316

(133)

(628)

1  555

2  777

(1  255)

0

1  522

3  077

4

ELi ülemaailmne roll

21  429

(852)

(5  002)

15  575

9  793

(2  053)

(2)

7  738

23  313

5

Haldus

909

(191)

(715)

3

8  870

(7  978)

4

896

899

6

Kompensatsioon

0

0

0

0

75

(75)

0

0

0

Kokku

Kokku

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

2 22  410

2 22  410

3.5.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 4  097 | 337 | 859 | 3  760 | 12  112 | 28  399 | 51  867 | 65  263 | 1 66  693 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 479 | 46 | 95 | 139 | 219 | 2  571 | 9  496 | 15  383 | 28  428 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 6 | 16 | 50 | 144 | 214 | 398 | 728 | 1  522 | 3  077 |
| 4 | ELi ülemaailmne roll | 956 | 415 | 823 | 1  237 | 2  375 | 3  845 | 5  923 | 7  738 | 23  313 |
| 5 | Haldus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 139 | 759 | 899 |
| Kokku | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(miljonites eurodes)

Finantsraamistiku rubriik

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

1

Jätkusuutlik kasv

4  097

337

859

3  760

12  112

28  399

51  867

65  263

1 66  693

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

479

46

95

139

219

2  571

9  496

15  383

28  428

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

6

16

50

144

214

398

728

1  522

3  077

4

ELi ülemaailmne roll

956

415

823

1  237

2  375

3  845

5  923

7  738

23  313

5

Haldus

0

0

0

0

0

1

139

759

899

Kokku

Kokku

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

3.6.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Poliitikavaldkond | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 556 | (60) | 0 | 31 | 31 | 527 | 428 | (52) | 6 | 29 | 35 | 411 |
| 02 | Ettevõtlus | 1  154 | (16) | 0 | 131 | 131 | 1  269 | 1  162 | 214 | 19 | 192 | 211 | 1  587 |
| 03 | Konkurents | 92 | 1 | 0 | 6 | 6 | 99 | 92 | 1 | 8 | 6 | 13 | 107 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 12  004 | 276 | 24 | 518 | 542 | 12  823 | 10  429 | 3  303 | 38 | 517 | 555 | 14  286 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 58  852 | (33) | 2 | 2  406 | 2  407 | 61  226 | 56  344 | 512 | 27 | 2  351 | 2  378 | 59  234 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  741 | 0 | 0 | 102 | 102 | 1  843 | 984 | 18 | 6 | 112 | 118 | 1  120 |
| 07 | Keskkond ja kliima | 498 | (1) | 0 | 21 | 21 | 518 | 391 | 9 | 18 | 19 | 37 | 438 |
| 08 | Teadusuuringud | 6  878 | (4) | 0 | 1  256 | 1  256 | 8  130 | 4  808 | 174 | 26 | 1  548 | 1  573 | 6  556 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  805 | 6 | | 320 | 321 | 2  131 | 1  389 | 167 | 14 | 454 | 468 | 2  024 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 424 | 0 | 0 | 576 | 576 | 1  000 | 411 | 8 | 48 | 491 | 539 | 959 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  024 | 15 | 0 | 4 | 4 | 1  043 | 794 | 30 | 3 | 4 | 7 | 831 |
| 12 | Siseturg | 106 | 0 | 0 | 16 | 16 | 123 | 103 | 2 | 6 | 17 | 22 | 127 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 43  389 | 780 | 3 | 292 | 295 | 44  464 | 37  434 | 6  222 | 12 | 292 | 304 | 43  960 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 145 | 1 | 0 | 6 | 6 | 151 | 112 | 16 | 7 | 5 | 12 | 140 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  813 | 15 | 0 | 604 | 604 | 3  433 | 2  373 | 254 | 13 | 661 | 674 | 3  301 |
| 16 | Teabevahetus | 266 | 1 | 0 | 8 | 8 | 275 | 253 | (2) | 14 | 8 | 23 | 273 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 634 | (14) | 0 | 28 | 28 | 648 | 593 | (5) | 11 | 23 | 34 | 622 |
| 18 | Siseasjad | 1  296 | 60 | 0 | 88 | 88 | 1  444 | 799 | 174 | 5 | 75 | 80 | 1  053 |
| 19 | Välissuhted | 5  001 | (125) | 0 | 212 | 212 | 5  088 | 3  089 | 118 | 13 | 134 | 147 | 3  354 |
| 20 | Kaubandus | 107 | 0 | | 3 | 4 | 111 | 102 | 2 | 4 | 3 | 7 | 112 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1  572 | 1 | 2 | 127 | 129 | 1  701 | 1  207 | 23 | 11 | 136 | 147 | 1  377 |
| 22 | Laienemine | 1  062 | 54 | 0 | 35 | 35 | 1  152 | 832 | 76 | 8 | 17 | 25 | 933 |
| 23 | Humanitaarabi | 917 | 411 | 0 | 32 | 32 | 1  360 | 829 | 410 | 7 | 32 | 39 | 1  278 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 79 | 0 | 0 | | | 79 | 73 | 0 | 10 | | 10 | 83 |
| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 193 | 0 | 0 | 11 | 11 | 205 | 194 | 0 | 16 | 11 | 27 | 221 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  030 | (2) | 0 | 156 | 156 | 1  184 | 1  013 | 14 | 133 | 158 | 290 | 1  318 |
| 27 | Eelarve | 67 | 63 | 0 | 7 | 7 | 138 | 67 | 63 | 8 | 7 | 16 | 146 |
| 28 | Audit | 12 | 0 | 0 | 1 | 1 | 13 | 12 | 0 | 1 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 134 | (1) | 0 | 11 | 11 | 144 | 115 | 7 | 6 | 19 | 24 | 147 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 |
| 31 | Keeletalitused | 397 | 0 | 0 | 86 | 86 | 482 | 397 | 0 | 24 | 86 | 109 | 506 |
| 32 | Energeetika | 738 | 1 | 0 | 80 | 80 | 818 | 814 | (70) | 6 | 88 | 93 | 838 |
| 33 | Õigusküsimused | 218 | 1 | 0 | 16 | 16 | 235 | 184 | 4 | 4 | 15 | 19 | 208 |
| 40 | Reservid | 764 | (236) | 0 | 0 | 0 | 528 | 80 | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  527 | 0 | 0 | 496 | 496 | 4  023 | 3  527 | 0 | 468 | 502 | 970 | 4  497 |
| Kokku | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Poliitikavaldkond

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

556

(60)

0

31

31

527

428

(52)

6

29

35

411

02

Ettevõtlus

1  154

(16)

0

131

131

1  269

1  162

214

19

192

211

1  587

03

Konkurents

92

1

0

6

6

99

92

1

8

6

13

107

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

12  004

276

24

518

542

12  823

10  429

3  303

38

517

555

14  286

05

Põllumajandus ja maaelu areng

58  852

(33)

2

2  406

2  407

61  226

56  344

512

27

2  351

2  378

59  234

06

Liikuvus ja transport

1  741

0

0

102

102

1  843

984

18

6

112

118

1  120

07

Keskkond ja kliima

498

(1)

0

21

21

518

391

9

18

19

37

438

08

Teadusuuringud

6  878

(4)

0

1  256

1  256

8  130

4  808

174

26

1  548

1  573

6  556

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  805

6

320

321

2  131

1  389

167

14

454

468

2  024

10

Otsene teadustegevus

424

0

0

576

576

1  000

411

8

48

491

539

959

11

Merendus ja kalandus

1  024

15

0

4

4

1  043

794

30

3

4

7

831

12

Siseturg

106

0

0

16

16

123

103

2

6

17

22

127

13

Regionaalpoliitika

43  389

780

3

292

295

44  464

37  434

6  222

12

292

304

43  960

14

Maksukorraldus ja tolliliit

145

1

0

6

6

151

112

16

7

5

12

140

15

Haridus ja kultuur

2  813

15

0

604

604

3  433

2  373

254

13

661

674

3  301

16

Teabevahetus

266

1

0

8

8

275

253

(2)

14

8

23

273

17

Tervise- ja tarbijakaitse

634

(14)

0

28

28

648

593

(5)

11

23

34

622

18

Siseasjad

1  296

60

0

88

88

1  444

799

174

5

75

80

1  053

19

Välissuhted

5  001

(125)

0

212

212

5  088

3  089

118

13

134

147

3  354

20

Kaubandus

107

0

3

4

111

102

2

4

3

7

112

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1  572

1

2

127

129

1  701

1  207

23

11

136

147

1  377

22

Laienemine

1  062

54

0

35

35

1  152

832

76

8

17

25

933

23

Humanitaarabi

917

411

0

32

32

1  360

829

410

7

32

39

1  278

24

Pettusevastane võitlus

79

0

0

79

73

0

10

10

83

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

193

0

0

11

11

205

194

0

16

11

27

221

26

Komisjoni haldus

1  030

(2)

0

156

156

1  184

1  013

14

133

158

290

1  318

27

Eelarve

67

63

0

7

7

138

67

63

8

7

16

146

28

Audit

12

0

0

1

1

13

12

0

1

1

1

13

29

Statistika

134

(1)

0

11

11

144

115

7

6

19

24

147

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  399

0

0

1

1

1  401

1  399

0

0

1

1

1  401

31

Keeletalitused

397

0

0

86

86

482

397

0

24

86

109

506

32

Energeetika

738

1

0

80

80

818

814

(70)

6

88

93

838

33

Õigusküsimused

218

1

0

16

16

235

184

4

4

15

19

208

40

Reservid

764

(236)

0

0

0

528

80

(80)

0

0

0

0

90

Teised institutsioonid

3  527

0

0

496

496

4  023

3  527

0

468

502

970

4  497

Kokku

Kokku

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.7.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud
  Kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta eelarve assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 527 | 488 | 0 | 29 | 517 | 98,09 % | 2 | 0 | 2 | 0,44 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,47 % |
| 02 | Ettevõtlus | 1  269 | 1  135 | 0 | 105 | 1  241 | 97,77 % | 26 | 0 | 26 | 2,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 03 | Konkurents | 99 | 91 | 0 | 3 | 94 | 94,88 % | 3 | 0 | 3 | 2,62 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,50 % |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 12  823 | 12  097 | 24 | 10 | 12  131 | 94,61 % | 509 | 168 | 677 | 5,28 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 0,11 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 61  226 | 58  797 | 2 | 1  368 | 60  167 | 98,27 % | 1  038 | 0 | 1  038 | 1,69 % | 21 | 0 | 0 | 21 | 0,03 % |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  843 | 1  734 | 0 | 73 | 1  807 | 98,03 % | 30 | 0 | 30 | 1,61 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,36 % |
| 07 | Keskkond ja kliima | 518 | 495 | 0 | 11 | 506 | 97,67 % | 10 | 0 | 10 | 1,88 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,45 % |
| 08 | Teadusuuringud | 8  130 | 6  874 | 0 | 1  041 | 7  915 | 97,35 % | 215 | 0 | 215 | 2,64 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,01 % |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2  131 | 1  810 | 0 | 276 | 2  085 | 97,84 % | 45 | 0 | 45 | 2,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,06 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 1  000 | 424 | 0 | 94 | 518 | 51,79 % | 482 | 0 | 482 | 48,21 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  043 | 995 | 0 | 1 | 997 | 95,55 % | 2 | 0 | 2 | 0,20 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 4,25 % |
| 12 | Siseturg | 123 | 104 | 0 | 13 | 117 | 95,22 % | 4 | 0 | 4 | 3,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,69 % |
| 13 | Regionaalpoliitika | 44  464 | 44  162 | 3 | 5 | 44  170 | 99,34 % | 287 | 0 | 287 | 0,65 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,02 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 151 | 144 | 0 | 3 | 147 | 97,21 % | 3 | 0 | 3 | 1,81 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,97 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 3  433 | 2  826 | 0 | 477 | 3  303 | 96,20 % | 127 | 0 | 127 | 3,71 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 16 | Teabevahetus | 275 | 264 | 0 | 5 | 269 | 98,10 % | 3 | 0 | 3 | 1,08 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,82 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 648 | 614 | 0 | 20 | 635 | 97,88 % | 8 | 1 | 9 | 1,35 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,77 % |
| 18 | Siseasjad | 1  444 | 1  352 | 0 | 68 | 1  420 | 98,31 % | 20 | 2 | 22 | 1,50 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,19 % |
| 19 | Välissuhted | 5  088 | 4  869 | 0 | 153 | 5  023 | 98,71 % | 58 | 5 | 64 | 1,25 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,04 % |
| 20 | Kaubandus | 111 | 105 | 0 | 2 | 108 | 96,66 % | 2 | 0 | 2 | 1,40 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,94 % |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1  701 | 1  564 | 2 | 99 | 1  664 | 97,82 % | 28 | 1 | 29 | 1,71 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,46 % |
| 22 | Laienemine | 1  152 | 1  115 | 0 | 31 | 1  147 | 99,53 % | 4 | 0 | 4 | 0,35 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,13 % |
| 23 | Humanitaarabi | 1  360 | 1  326 | 0 | 12 | 1  339 | 98,42 % | 20 | 0 | 20 | 1,46 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,11 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 79 | 79 | 0 | 0 | 79 | 99,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,15 % |
| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 205 | 188 | 0 | 6 | 194 | 94,96 % | 5 | 0 | 5 | 2,45 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,59 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  184 | 1  028 | 0 | 91 | 1  119 | 94,50 % | 64 | 0 | 65 | 5,46 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 27 | Eelarve | 138 | 129 | 0 | 4 | 134 | 96,82 % | 3 | 0 | 3 | 2,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,95 % |
| 28 | Audit | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 93,31 % | 0 | 0 | 1 | 4,03 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,66 % |
| 29 | Statistika | 144 | 126 | 0 | 8 | 134 | 93,14 % | 3 | 0 | 3 | 2,37 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,49 % |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Keeletalitused | 482 | 387 | 0 | 48 | 435 | 90,08 % | 38 | 0 | 38 | 7,84 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 2,08 % |
| 32 | Energeetika | 818 | 734 | 0 | 48 | 782 | 95,66 % | 31 | 0 | 31 | 3,82 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,52 % |
| 33 | Õigusküsimused | 235 | 216 | 0 | 8 | 225 | 95,71 % | 8 | 0 | 8 | 3,23 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,06 % |
| 40 | Reservid | 528 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 528 | 0 | 0 | 528 | 100,00 % |
| 90 | Teised institutsioonid | 4  023 | 3  396 | 0 | 434 | 3  830 | 95,21 % | 62 | 0 | 62 | 1,53 % | 131 | 0 | 0 | 131 | 3,26 % |
| Kokku | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud

Kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta eelarve assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+ 12+13

15=14/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

527

488

0

29

517

98,09 %

2

0

2

0,44 %

8

0

0

8

1,47 %

02

Ettevõtlus

1  269

1  135

0

105

1  241

97,77 %

26

0

26

2,03 %

2

0

0

2

0,19 %

03

Konkurents

99

91

0

3

94

94,88 %

3

0

3

2,62 %

2

0

0

2

2,50 %

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

12  823

12  097

24

10

12  131

94,61 %

509

168

677

5,28 %

14

0

0

14

0,11 %

05

Põllumajandus ja maaelu areng

61  226

58  797

2

1  368

60  167

98,27 %

1  038

0

1  038

1,69 %

21

0

0

21

0,03 %

06

Liikuvus ja transport

1  843

1  734

0

73

1  807

98,03 %

30

0

30

1,61 %

7

0

0

7

0,36 %

07

Keskkond ja kliima

518

495

0

11

506

97,67 %

10

0

10

1,88 %

2

0

0

2

0,45 %

08

Teadusuuringud

8  130

6  874

0

1  041

7  915

97,35 %

215

0

215

2,64 %

0

0

0

0

0,01 %

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2  131

1  810

0

276

2  085

97,84 %

45

0

45

2,10 %

1

0

0

1

0,06 %

10

Otsene teadustegevus

1  000

424

0

94

518

51,79 %

482

0

482

48,21 %

0

0

0

0

0,00 %

11

Merendus ja kalandus

1  043

995

0

1

997

95,55 %

2

0

2

0,20 %

44

0

0

44

4,25 %

12

Siseturg

123

104

0

13

117

95,22 %

4

0

4

3,10 %

2

0

0

2

1,69 %

13

Regionaalpoliitika

44  464

44  162

3

5

44  170

99,34 %

287

0

287

0,65 %

7

0

0

7

0,02 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

151

144

0

3

147

97,21 %

3

0

3

1,81 %

1

0

0

1

0,97 %

15

Haridus ja kultuur

3  433

2  826

0

477

3  303

96,20 %

127

0

127

3,71 %

3

0

0

3

0,09 %

16

Teabevahetus

275

264

0

5

269

98,10 %

3

0

3

1,08 %

2

0

0

2

0,82 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

648

614

0

20

635

97,88 %

8

1

9

1,35 %

5

0

0

5

0,77 %

18

Siseasjad

1  444

1  352

0

68

1  420

98,31 %

20

2

22

1,50 %

3

0

0

3

0,19 %

19

Välissuhted

5  088

4  869

0

153

5  023

98,71 %

58

5

64

1,25 %

2

0

0

2

0,04 %

20

Kaubandus

111

105

0

2

108

96,66 %

2

0

2

1,40 %

2

0

0

2

1,94 %

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1  701

1  564

2

99

1  664

97,82 %

28

1

29

1,71 %

8

0

0

8

0,46 %

22

Laienemine

1  152

1  115

0

31

1  147

99,53 %

4

0

4

0,35 %

1

0

0

1

0,13 %

23

Humanitaarabi

1  360

1  326

0

12

1  339

98,42 %

20

0

20

1,46 %

2

0

0

2

0,11 %

24

Pettusevastane võitlus

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,04 %

0

0

0

0

0,15 %

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

205

188

0

6

194

94,96 %

5

0

5

2,45 %

5

0

0

5

2,59 %

26

Komisjoni haldus

1  184

1  028

0

91

1  119

94,50 %

64

0

65

5,46 %

0

0

0

0

0,03 %

27

Eelarve

138

129

0

4

134

96,82 %

3

0

3

2,23 %

1

0

0

1

0,95 %

28

Audit

13

11

0

0

12

93,31 %

0

0

1

4,03 %

0

0

0

0

2,66 %

29

Statistika

144

126

0

8

134

93,14 %

3

0

3

2,37 %

6

0

0

6

4,49 %

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

1

0

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Keeletalitused

482

387

0

48

435

90,08 %

38

0

38

7,84 %

10

0

0

10

2,08 %

32

Energeetika

818

734

0

48

782

95,66 %

31

0

31

3,82 %

4

0

0

4

0,52 %

33

Õigusküsimused

235

216

0

8

225

95,71 %

8

0

8

3,23 %

2

0

0

2

1,06 %

40

Reservid

528

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

528

0

0

528

100,00 %

90

Teised institutsioonid

4  023

3  396

0

434

3  830

95,21 %

62

0

62

1,53 %

131

0

0

131

3,26 %

Kokku

Kokku

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.8.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud
  maksete
  assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 411 | 366 | 6 | 26 | 397 | 96,68 % | 8 | 0 | 3 | 11 | 2,60 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,72 % |
| 02 | Ettevõtlus | 1  587 | 1  359 | 17 | 80 | 1  456 | 91,76 % | 14 | 0 | 111 | 126 | 7,91 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 0,33 % |
| 03 | Konkurents | 107 | 84 | 7 | 2 | 93 | 87,19 % | 7 | 0 | 3 | 10 | 9,61 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,20 % |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 14  286 | 13  672 | 36 | 399 | 14  107 | 98,74 % | 14 | 36 | 117 | 168 | 1,18 % | 9 | 2 | 0 | 11 | 0,08 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 59  234 | 56  815 | 23 | 1  501 | 58  339 | 98,49 % | 21 | 0 | 850 | 871 | 1,47 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  120 | 990 | 5 | 64 | 1  059 | 94,58 % | 6 | 0 | 48 | 54 | 4,86 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,56 % |
| 07 | Keskkond ja kliima | 438 | 377 | 17 | 12 | 406 | 92,71 % | 21 | 0 | 7 | 28 | 6,41 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,89 % |
| 08 | Teadusuuringud | 6  556 | 4  958 | 23 | 790 | 5  771 | 88,02 % | 24 | 0 | 758 | 782 | 11,92 % | 0 | 3 | 0 | 3 | 0,05 % |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2  024 | 1  539 | 13 | 273 | 1  826 | 90,21 % | 15 | 0 | 181 | 196 | 9,69 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,10 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 959 | 366 | 41 | 89 | 496 | 51,68 % | 54 | 0 | 402 | 456 | 47,57 % | 0 | 7 | 0 | 7 | 0,75 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 831 | 816 | 3 | 1 | 820 | 98,71 % | 3 | 1 | 2 | 7 | 0,87 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,42 % |
| 12 | Siseturg | 127 | 97 | 5 | 13 | 116 | 90,79 % | 6 | 0 | 3 | 9 | 7,08 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,13 % |
| 13 | Regionaalpoliitika | 43  960 | 43  262 | 10 | 222 | 43  494 | 98,94 % | 12 | 380 | 70 | 461 | 1,05 % | 2 | 2 | 0 | 4 | 0,01 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 140 | 120 | 7 | 3 | 129 | 92,07 % | 7 | 0 | 3 | 9 | 6,71 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 1,22 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 3  301 | 2  614 | 12 | 426 | 3  052 | 92,45 % | 11 | 0 | 235 | 247 | 7,47 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,08 % |
| 16 | Teabevahetus | 273 | 234 | 14 | 5 | 252 | 92,32 % | 14 | 0 | 4 | 17 | 6,34 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 1,34 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 622 | 574 | 10 | 15 | 599 | 96,32 % | 12 | 0 | 8 | 19 | 3,09 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,59 % |
| 18 | Siseasjad | 1  053 | 966 | 5 | 64 | 1  035 | 98,33 % | 4 | 0 | 11 | 15 | 1,41 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,26 % |
| 19 | Välissuhted | 3  354 | 3  189 | 11 | 94 | 3  295 | 98,23 % | 17 | 0 | 39 | 56 | 1,68 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 20 | Kaubandus | 112 | 99 | 4 | 2 | 104 | 93,10 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 4,67 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,23 % |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1  377 | 1  212 | 9 | 124 | 1  345 | 97,67 % | 11 | 0 | 12 | 24 | 1,71 % | 7 | 2 | 0 | 8 | 0,61 % |
| 22 | Laienemine | 933 | 901 | 6 | 12 | 920 | 98,56 % | 5 | 0 | 5 | 10 | 1,07 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 0,37 % |
| 23 | Humanitaarabi | 1  278 | 1  230 | 7 | 12 | 1  249 | 97,74 % | 8 | 0 | 20 | 28 | 2,17 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,09 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 83 | 65 | 8 | 0 | 73 | 87,45 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 10,39 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 2,16 % |
| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 221 | 175 | 13 | 5 | 193 | 87,38 % | 14 | 0 | 6 | 20 | 9,04 % | 5 | 3 | 0 | 8 | 3,57 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  318 | 894 | 125 | 64 | 1  082 | 82,08 % | 134 | 0 | 94 | 227 | 17,26 % | 1 | 8 | 0 | 9 | 0,67 % |
| 27 | Eelarve | 146 | 124 | 8 | 3 | 135 | 91,97 % | 6 | 0 | 4 | 10 | 6,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,29 % |
| 28 | Audit | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 89,13 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,82 % |
| 29 | Statistika | 147 | 115 | 5 | 7 | 126 | 85,55 % | 6 | 0 | 12 | 18 | 12,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,43 % |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 0 | 0 | 1 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Keeletalitused | 506 | 371 | 22 | 44 | 436 | 86,22 % | 16 | 0 | 42 | 58 | 11,42 % | 10 | 2 | 0 | 12 | 2,36 % |
| 32 | Energeetika | 838 | 734 | 5 | 20 | 758 | 90,53 % | 5 | 0 | 68 | 73 | 8,76 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,71 % |
| 33 | Õigusküsimused | 208 | 183 | 3 | 9 | 195 | 93,62 % | 4 | 0 | 6 | 10 | 4,62 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 1,75 % |
| 40 | Reservid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Teised institutsioonid | 4  497 | 2  975 | 425 | 303 | 3  703 | 82,35 % | 421 | 0 | 199 | 620 | 13,79 % | 131 | 43 | 0 | 174 | 3,86 % |
| Kokku | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud

maksete

assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

411

366

6

26

397

96,68 %

8

0

3

11

2,60 %

2

1

0

3

0,72 %

02

Ettevõtlus

1  587

1  359

17

80

1  456

91,76 %

14

0

111

126

7,91 %

3

2

0

5

0,33 %

03

Konkurents

107

84

7

2

93

87,19 %

7

0

3

10

9,61 %

2

1

0

3

3,20 %

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

14  286

13  672

36

399

14  107

98,74 %

14

36

117

168

1,18 %

9

2

0

11

0,08 %

05

Põllumajandus ja maaelu areng

59  234

56  815

23

1  501

58  339

98,49 %

21

0

850

871

1,47 %

20

4

0

24

0,04 %

06

Liikuvus ja transport

1  120

990

5

64

1  059

94,58 %

6

0

48

54

4,86 %

5

1

0

6

0,56 %

07

Keskkond ja kliima

438

377

17

12

406

92,71 %

21

0

7

28

6,41 %

3

1

0

4

0,89 %

08

Teadusuuringud

6  556

4  958

23

790

5  771

88,02 %

24

0

758

782

11,92 %

0

3

0

3

0,05 %

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2  024

1  539

13

273

1  826

90,21 %

15

0

181

196

9,69 %

1

1

0

2

0,10 %

10

Otsene teadustegevus

959

366

41

89

496

51,68 %

54

0

402

456

47,57 %

0

7

0

7

0,75 %

11

Merendus ja kalandus

831

816

3

1

820

98,71 %

3

1

2

7

0,87 %

3

1

0

4

0,42 %

12

Siseturg

127

97

5

13

116

90,79 %

6

0

3

9

7,08 %

2

1

0

3

2,13 %

13

Regionaalpoliitika

43  960

43  262

10

222

43  494

98,94 %

12

380

70

461

1,05 %

2

2

0

4

0,01 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

140

120

7

3

129

92,07 %

7

0

3

9

6,71 %

1

0

0

2

1,22 %

15

Haridus ja kultuur

3  301

2  614

12

426

3  052

92,45 %

11

0

235

247

7,47 %

2

1

0

3

0,08 %

16

Teabevahetus

273

234

14

5

252

92,32 %

14

0

4

17

6,34 %

3

1

0

4

1,34 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

622

574

10

15

599

96,32 %

12

0

8

19

3,09 %

3

1

0

4

0,59 %

18

Siseasjad

1  053

966

5

64

1  035

98,33 %

4

0

11

15

1,41 %

2

1

0

3

0,26 %

19

Välissuhted

3  354

3  189

11

94

3  295

98,23 %

17

0

39

56

1,68 %

1

2

0

3

0,09 %

20

Kaubandus

112

99

4

2

104

93,10 %

3

0

2

5

4,67 %

2

0

0

2

2,23 %

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1  377

1  212

9

124

1  345

97,67 %

11

0

12

24

1,71 %

7

2

0

8

0,61 %

22

Laienemine

933

901

6

12

920

98,56 %

5

0

5

10

1,07 %

2

2

0

3

0,37 %

23

Humanitaarabi

1  278

1  230

7

12

1  249

97,74 %

8

0

20

28

2,17 %

1

0

0

1

0,09 %

24

Pettusevastane võitlus

83

65

8

0

73

87,45 %

9

0

0

9

10,39 %

0

2

0

2

2,16 %

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

221

175

13

5

193

87,38 %

14

0

6

20

9,04 %

5

3

0

8

3,57 %

26

Komisjoni haldus

1  318

894

125

64

1  082

82,08 %

134

0

94

227

17,26 %

1

8

0

9

0,67 %

27

Eelarve

146

124

8

3

135

91,97 %

6

0

4

10

6,75 %

1

1

0

2

1,29 %

28

Audit

13

11

0

0

12

89,13 %

0

0

0

1

8,05 %

0

0

0

0

2,82 %

29

Statistika

147

115

5

7

126

85,55 %

6

0

12

18

12,02 %

2

1

0

4

2,43 %

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

0

0

1

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Keeletalitused

506

371

22

44

436

86,22 %

16

0

42

58

11,42 %

10

2

0

12

2,36 %

32

Energeetika

838

734

5

20

758

90,53 %

5

0

68

73

8,76 %

5

1

0

6

0,71 %

33

Õigusküsimused

208

183

3

9

195

93,62 %

4

0

6

10

4,62 %

2

1

0

4

1,75 %

40

Reservid

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Teised institutsioonid

4  497

2  975

425

303

3  703

82,35 %

421

0

199

620

13,79 %

131

43

0

174

3,86 %

Kokku

Kokku

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.9.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 623 | (3) | (142) | 478 | 517 | (256) | 0 | 261 | 739 |
| 02 | Ettevõtlus | 2  090 | (20) | (963) | 1  107 | 1  241 | (493) | 0 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurents | 8 | (1) | (7) | 0 | 94 | (86) | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 29  668 | (133) | (13  541) | 15  994 | 12  131 | (566) | 0 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 23  847 | (320) | (12  377) | 11  150 | 60  167 | (45  962) | 0 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 3  317 | (64) | (885) | 2  368 | 1  807 | (174) | 0 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Keskkond ja kliima | 1  002 | (12) | (268) | 723 | 506 | (138) | 0 | 368 | 1  090 |
| 08 | Teadusuuringud | 10  781 | (92) | (3  109) | 7  579 | 7  915 | (2  661) | (2) | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2  594 | (31) | (952) | 1  611 | 2  085 | (874) | 0 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 199 | (20) | (121) | 59 | 518 | (375) | 0 | 143 | 202 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 2  290 | (107) | (633) | 1  551 | 997 | (188) | 0 | 809 | 2  360 |
| 12 | Siseturg | 21 | (2) | (16) | 4 | 117 | (100) | 0 | 17 | 21 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 1 12  307 | (811) | (42  832) | 68  664 | 44  170 | (662) | 0 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 93 | (5) | (59) | 29 | 147 | (70) | 0 | 77 | 106 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  194 | (57) | (938) | 1  199 | 3  303 | (2  114) | 0 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Teabevahetus | 119 | (10) | (84) | 25 | 269 | (168) | 0 | 101 | 126 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 642 | (62) | (293) | 288 | 635 | (306) | 0 | 328 | 616 |
| 18 | Siseasjad | 1  677 | (69) | (331) | 1  277 | 1  420 | (704) | 0 | 715 | 1  992 |
| 19 | Välissuhted | 11  342 | (352) | (2  421) | 8  569 | 5  023 | (874) | 0 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Kaubandus | 18 | (1) | (11) | 6 | 108 | (93) | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 3  453 | (103) | (905) | 2  444 | 1  664 | (439) | 0 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Laienemine | 3  039 | (58) | (763) | 2  218 | 1  147 | (157) | (1) | 988 | 3  206 |
| 23 | Humanitaarabi | 831 | (3) | (555) | 273 | 1  339 | (694) | 0 | 645 | 918 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 35 | (3) | (18) | 14 | 79 | (55) | 0 | 25 | 38 |
| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 17 | (3) | (14) | 0 | 194 | (179) | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Komisjoni haldus | 174 | (10) | (153) | 11 | 1  119 | (929) | 0 | 190 | 201 |
| 27 | Eelarve | 8 | (1) | (8) | 0 | 134 | (127) | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Audit | 1 | 0 | 0 | 0 | 12 | (11) | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 114 | (9) | (48) | 57 | 134 | (78) | 0 | 55 | 113 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 1  397 | (1  397) | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 24 | (2) | (22) | 0 | 435 | (415) | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Energeetika | 4  517 | (40) | (639) | 3  838 | 782 | (119) | 0 | 664 | 4  502 |
| 33 | Õigusküsimused | 179 | (25) | (79) | 75 | 225 | (116) | 0 | 109 | 184 |
| 90 | Teised institutsioonid | 588 | (163) | (425) | 0 | 3  830 | (3  278) | 5 | 557 | 557 |
| Kokku | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 222 0 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

623

(3)

(142)

478

517

(256)

0

261

739

02

Ettevõtlus

2  090

(20)

(963)

1  107

1  241

(493)

0

748

1  855

03

Konkurents

8

(1)

(7)

0

94

(86)

0

8

8

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

29  668

(133)

(13  541)

15  994

12  131

(566)

0

11  565

27  559

05

Põllumajandus ja maaelu areng

23  847

(320)

(12  377)

11  150

60  167

(45  962)

0

14  205

25  354

06

Liikuvus ja transport

3  317

(64)

(885)

2  368

1  807

(174)

0

1  633

4  001

07

Keskkond ja kliima

1  002

(12)

(268)

723

506

(138)

0

368

1  090

08

Teadusuuringud

10  781

(92)

(3  109)

7  579

7  915

(2  661)

(2)

5  252

12  831

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2  594

(31)

(952)

1  611

2  085

(874)

0

1  211

2  822

10

Otsene teadustegevus

199

(20)

(121)

59

518

(375)

0

143

202

11

Merendus ja kalandus

2  290

(107)

(633)

1  551

997

(188)

0

809

2  360

12

Siseturg

21

(2)

(16)

4

117

(100)

0

17

21

13

Regionaalpoliitika

1 12  307

(811)

(42  832)

68  664

44  170

(662)

0

43  508

1 12  172

14

Maksukorraldus ja tolliliit

93

(5)

(59)

29

147

(70)

0

77

106

15

Haridus ja kultuur

2  194

(57)

(938)

1  199

3  303

(2  114)

0

1  188

2  387

16

Teabevahetus

119

(10)

(84)

25

269

(168)

0

101

126

17

Tervise- ja tarbijakaitse

642

(62)

(293)

288

635

(306)

0

328

616

18

Siseasjad

1  677

(69)

(331)

1  277

1  420

(704)

0

715

1  992

19

Välissuhted

11  342

(352)

(2  421)

8  569

5  023

(874)

0

4  149

12  718

20

Kaubandus

18

(1)

(11)

6

108

(93)

0

15

21

21

Areng ja suhted AKV riikidega

3  453

(103)

(905)

2  444

1  664

(439)

0

1  225

3  669

22

Laienemine

3  039

(58)

(763)

2  218

1  147

(157)

(1)

988

3  206

23

Humanitaarabi

831

(3)

(555)

273

1  339

(694)

0

645

918

24

Pettusevastane võitlus

35

(3)

(18)

14

79

(55)

0

25

38

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

17

(3)

(14)

0

194

(179)

0

15

15

26

Komisjoni haldus

174

(10)

(153)

11

1  119

(929)

0

190

201

27

Eelarve

8

(1)

(8)

0

134

(127)

0

7

7

28

Audit

1

0

0

0

12

(11)

0

1

1

29

Statistika

114

(9)

(48)

57

134

(78)

0

55

113

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

1  397

(1  397)

0

0

0

31

Keeletalitused

24

(2)

(22)

0

435

(415)

0

20

20

32

Energeetika

4  517

(40)

(639)

3  838

782

(119)

0

664

4  502

33

Õigusküsimused

179

(25)

(79)

75

225

(116)

0

109

184

90

Teised institutsioonid

588

(163)

(425)

0

3  830

(3  278)

5

557

557

Kokku

Kokku

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

222 0

222 0

3.10.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 32 | 10 | 0 | 0 | 73 | 184 | 180 | 261 | 739 |
| 02 | Ettevõtlus | 4 | 14 | 23 | 55 | 135 | 364 | 513 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurents | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 673 | 57 | 7 | 246 | 924 | 4  862 | 9  225 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 196 | | | 2 | 144 | 2  079 | 8  729 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 21 | 103 | 48 | 211 | 375 | 707 | 903 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Keskkond ja kliima | 8 | 45 | 65 | 105 | 133 | 170 | 197 | 368 | 1  090 |
| 08 | Teadusuuringud | 102 | 85 | 209 | 397 | 1  003 | 2  069 | 3  714 | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 7 | 15 | 30 | 115 | 188 | 394 | 863 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 3 | 1 | 9 | 5 | 5 | 8 | 27 | 143 | 202 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 275 | 1 | 3 | 10 | 44 | 490 | 728 | 809 | 2  360 |
| 12 | Siseturg | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 3 | 17 | 21 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 3  583 | 9 | 421 | 1  560 | 7  925 | 19  331 | 35  836 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 0 | 0 | 0 | 0 | | 7 | 22 | 77 | 106 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 1 | 33 | 54 | 81 | 138 | 332 | 560 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Teabevahetus | 0 | 0 | | 0 | 1 | 3 | 19 | 101 | 126 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 4 | 1 | 30 | 29 | 52 | 65 | 108 | 328 | 616 |
| 18 | Siseasjad | 0 | 14 | 41 | 128 | 183 | 340 | 570 | 715 | 1  992 |
| 19 | Välissuhted | 335 | 318 | 573 | 822 | 1  257 | 1  971 | 3  293 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Kaubandus | 0 | 0 | | 0 | | 2 | 4 | 15 | 21 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 92 | 41 | 118 | 227 | 352 | 609 | 1  005 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Laienemine | 137 | 45 | 125 | 172 | 369 | 600 | 770 | 988 | 3  206 |
| 23 | Humanitaarabi | 1 | 1 | 9 | 14 | 28 | 37 | 182 | 645 | 918 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 | 25 | 38 |
| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Komisjoni haldus | 0 | 0 | 0 | 0 | | | 11 | 190 | 201 |
| 27 | Eelarve | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Audit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 2 | | | 1 | 6 | 18 | 31 | 55 | 113 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Energeetika | 61 | 21 | 62 | 1  095 | 1  576 | 549 | 475 | 664 | 4  502 |
| 33 | Õigusküsimused | 0 | | 2 | 5 | 7 | 18 | 43 | 109 | 184 |
| 90 | Teised institutsioonid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 137 | 420 | 557 |
| Kokku | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

32

10

0

0

73

184

180

261

739

02

Ettevõtlus

4

14

23

55

135

364

513

748

1  855

03

Konkurents

0

0

0

0

0

0

0

8

8

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

673

57

7

246

924

4  862

9  225

11  565

27  559

05

Põllumajandus ja maaelu areng

196

2

144

2  079

8  729

14  205

25  354

06

Liikuvus ja transport

21

103

48

211

375

707

903

1  633

4  001

07

Keskkond ja kliima

8

45

65

105

133

170

197

368

1  090

08

Teadusuuringud

102

85

209

397

1  003

2  069

3  714

5  252

12  831

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

7

15

30

115

188

394

863

1  211

2  822

10

Otsene teadustegevus

3

1

9

5

5

8

27

143

202

11

Merendus ja kalandus

275

1

3

10

44

490

728

809

2  360

12

Siseturg

0

0

0

0

1

3

17

21

13

Regionaalpoliitika

3  583

9

421

1  560

7  925

19  331

35  836

43  508

1 12  172

14

Maksukorraldus ja tolliliit

0

0

0

0

7

22

77

106

15

Haridus ja kultuur

1

33

54

81

138

332

560

1  188

2  387

16

Teabevahetus

0

0

0

1

3

19

101

126

17

Tervise- ja tarbijakaitse

4

1

30

29

52

65

108

328

616

18

Siseasjad

0

14

41

128

183

340

570

715

1  992

19

Välissuhted

335

318

573

822

1  257

1  971

3  293

4  149

12  718

20

Kaubandus

0

0

0

2

4

15

21

21

Areng ja suhted AKV riikidega

92

41

118

227

352

609

1  005

1  225

3  669

22

Laienemine

137

45

125

172

369

600

770

988

3  206

23

Humanitaarabi

1

1

9

14

28

37

182

645

918

24

Pettusevastane võitlus

0

1

1

1

2

3

6

25

38

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

0

0

0

0

0

0

0

15

15

26

Komisjoni haldus

0

0

0

0

11

190

201

27

Eelarve

0

0

0

0

0

0

0

7

7

28

Audit

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

2

1

6

18

31

55

113

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Keeletalitused

0

0

0

0

0

0

0

20

20

32

Energeetika

61

21

62

1  095

1  576

549

475

664

4  502

33

Õigusküsimused

0

2

5

7

18

43

109

184

90

Teised institutsioonid

0

0

0

0

0

0

137

420

557

Kokku

Kokku

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

(miljonites eurodes)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

1.

Jätkusuutlik kasv

53  979

57  653

61  696

63  555

63  974

67  614

70  644

4 39  115

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55  143

59  193

56  333

59  955

59  888

60  810

61  289

4 12  611

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1  273

1  362

1  518

1  693

1  889

2  105

2  407

12  247

| 4. | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

ELi ülemaailmne roll

6  578

7  002

7  440

7  893

8  430

8  997

9  595

55  935

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

7  039

7  380

7  525

7  882

8  091

8  523

8  492

54  932

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

445

207

210

0

0

0

75

937

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

1 24  457

1 24  457

1 32  797

1 32  797

1 34  722

1 34  722

1 40  978

1 40  978

1 42  272

1 42  272

1 48  049

1 48  049

1 52  502

1 52  502

9 75  777

9 75  777

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

1 22  190

1 22  190

1 29  681

1 29  681

1 20  445

1 20  445

1 34  289

1 34  289

1 33  700

1 33  700

1 41  360

1 41  360

1 44  285

1 44  285

9 25  950

9 25  950

Käesolevas jaos on kirjeldatud ELi põhilisi kululiike, liigitatuna 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2013. eelarveaasta oli seitsmes ja viimane 2007.–2013. aasta finantsraamistiku aasta. 2013. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 1 52  502 miljonit eurot, mis moodustab 1,15 % kogurahvatulust. Vastav maksekohustustega seotud assigneeringute ülemmäär on 1 44  285 miljonit eurot, st 1,08 % kogurahvatulust. Eespool esitatud tabelis on finantsraamistikku kajastatud jooksevhindades.

Rubriik 1. Jätkusuutlik kasv

Rubriik 1. Jätkusuutlik kasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| 1a. | konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid; |
| --- | --- |

1a.

konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid;

| 1b. | ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b.

ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2. Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2. Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000”. Ühise põllumajanduspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, milleni jõuti 2002. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogul.

Rubriik 3. Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriik 3. Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega. See jaguneb kaheks osaks:

| 3a. | vabadus, turvalisus ja õigus, |
| --- | --- |

3a.

vabadus, turvalisus ja õigus,

| 3b. | kodakondsus. |
| --- | --- |

3b.

kodakondsus.

Rubriik 4. ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4. ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Kuigi komisjon tegi ettepaneku kaasata finantsraamistikku ka Euroopa Arengufond (EAF), leidsid Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu, et selle peaks siiski välja jätma.

Rubriik 5. Haldus

Rubriik 5. Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel asutustel on nii haldus- kui ka tegevuskulud.

Rubriik 6. Kompensatsioon

Rubriik 6. Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

POLIITIKAVALDKONNAD

POLIITIKAVALDKONNAD

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas seadusandlike, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja tulemuslikkus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua asjaomases valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvet täiendavad iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

4.   INSTITUTSIOONID JA AMETID

INSTITUTSIOONID JA AMETID

4.1.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | Protsendina eelarvest |
| Euroopa Parlament | 143 | 143 | 157 | 25 | 182 | 155 | 4 | 158 | 110,55 % | 24 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 57 | 57 | 77 | 11 | 88 | 70 | 10 | 81 | 142,17 % | 7 |
| Komisjon | 1 32  514 | 1 44  128 | 1 48  268 | 11  573 | 1 59  841 | 1 46  110 | 2  756 | 1 48  866 | 103,29 % | 10  975 |
| Euroopa Kohus | 45 | 45 | 43 | 0 | 43 | 42 | 0 | 42 | 94,44 % | 1 |
| Kontrollikoda | 20 | 20 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 85,85 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 | 11 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 132,16 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 8 | 8 | 10 | 0 | 10 | 9 | 0 | 9 | 119,48 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90,89 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 70,20 % | 0 |
| Euroopa välisteenistus | 37 | 37 | 313 | 0 | 313 | 313 | 0 | 313 | 840,31 % | 0 |
| Kokku | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Protsendina eelarvest

Euroopa Parlament

143

143

157

25

182

155

4

158

110,55 %

24

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

57

57

77

11

88

70

10

81

142,17 %

7

Komisjon

1 32  514

1 44  128

1 48  268

11  573

1 59  841

1 46  110

2  756

1 48  866

103,29 %

10  975

Euroopa Kohus

45

45

43

0

43

42

0

42

94,44 %

1

Kontrollikoda

20

20

17

0

17

17

0

17

85,85 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11

11

14

0

14

14

0

14

132,16 %

0

Regioonide Komitee

8

8

10

0

10

9

0

9

119,48 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

90,89 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

70,20 %

0

Euroopa välisteenistus

37

37

313

0

313

313

0

313

840,31 %

0

Kokku

Kokku

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (210 miljonit eurot) ja EAFilt (59 miljonit eurot). 2012. aastal olid need summad vastavalt 212 miljonit eurot ja 53 miljonit eurot. Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

4.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbe lisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbelisest tulust | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta eelarve assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopa Parlament | 1  883 | 1  736 | 0 | 121 | 1  857 | 98,6 % | 12 | 0 | 12 | 0,6 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 0,8 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 605 | 464 | 0 | 42 | 507 | 83,8 % | 27 | 0 | 27 | 4,4 % | 71 | 0 | 0 | 71 | 11,8 % |
| Komisjon | 1 55  788 | 1 47  684 | 31 | 4  114 | 1 51  829 | 97,5 % | 3  078 | 178 | 3  256 | 2,1 % | 702 | 0 | 0 | 702 | 0,5 % |
| Euroopa Kohus | 357 | 342 | 0 | 1 | 343 | 96,1 % | 1 | 0 | 1 | 0,2 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 3,6 % |
| Kontrollikoda | 143 | 132 | 0 | 0 | 132 | 92,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,2 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,6 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 134 | 122 | 0 | 4 | 126 | 93,9 % | 1 | 0 | 1 | 0,4 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 5,7 % |
| Regioonide Komitee | 90 | 85 | 0 | 2 | 87 | 97,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 2,9 % |
| Ombudsman | 10 | 10 | 0 | 0 | 10 | 98,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,8 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,9 % |
| Euroopa välisteenistus | 793 | 498 | 0 | 263 | 761 | 96,0 % | 21 | 0 | 21 | 2,7 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,3 % |
| Kokku | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,4 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,1 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,5 % |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbe lisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbelisest tulust

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta eelarve assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopa Parlament

1  883

1  736

0

121

1  857

98,6 %

12

0

12

0,6 %

15

0

0

15

0,8 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

605

464

0

42

507

83,8 %

27

0

27

4,4 %

71

0

0

71

11,8 %

Komisjon

1 55  788

1 47  684

31

4  114

1 51  829

97,5 %

3  078

178

3  256

2,1 %

702

0

0

702

0,5 %

Euroopa Kohus

357

342

0

1

343

96,1 %

1

0

1

0,2 %

13

0

0

13

3,6 %

Kontrollikoda

143

132

0

0

132

92,2 %

0

0

0

0,2 %

11

0

0

11

7,6 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

134

122

0

4

126

93,9 %

1

0

1

0,4 %

8

0

0

8

5,7 %

Regioonide Komitee

90

85

0

2

87

97,1 %

0

0

0

0,0 %

3

0

0

3

2,9 %

Ombudsman

10

10

0

0

10

98,2 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

1,8 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

8

7

0

0

7

95,1 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

4,9 %

Euroopa välisteenistus

793

498

0

263

761

96,0 %

21

0

21

2,7 %

10

0

0

10

1,3 %

Kokku

Kokku

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,4 %

97,4 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,1 %

2,1 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,5 %

0,5 %

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringu test | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopa Parlament | 2  189 | 1  458 | 286 | 25 | 1  770 | 80,9 % | 278 | 0 | 107 | 385 | 17,6 % | 15 | 19 | 0 | 34 | 1,5 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 651 | 416 | 39 | 41 | 496 | 76,3 % | 48 | 0 | 28 | 76 | 11,7 % | 71 | 7 | 0 | 78 | 12,0 % |
| Komisjon | 1 48  964 | 1 39  908 | 477 | 4  381 | 1 44  766 | 97,2 % | 490 | 419 | 3  128 | 4  037 | 2,7 % | 107 | 54 | 0 | 161 | 0,1 % |
| Euroopa Kohus | 375 | 326 | 15 | 1 | 342 | 91,2 % | 16 | 0 | 1 | 17 | 4,5 % | 13 | 3 | 0 | 16 | 4,2 % |
| Kontrollikoda | 156 | 121 | 11 | 0 | 132 | 84,7 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,3 % | 11 | 2 | 0 | 12 | 8,0 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 142 | 114 | 7 | 3 | 125 | 87,7 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,2 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 6,1 % |
| Regioonide Komitee | 98 | 78 | 7 | 2 | 87 | 88,9 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 7,2 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 3,8 % |
| Ombudsman | 10 | 9 | 1 | 0 | 10 | 91,9 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,1 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 9 | 6 | 0 | 0 | 7 | 81,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % |
| Euroopa välisteenistus | 868 | 446 | 59 | 229 | 735 | 84,7 % | 52 | 0 | 61 | 113 | 13,0 % | 10 | 9 | 0 | 20 | 2,3 % |
| Kokku | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,7 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,0 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,2 % |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringu test

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopa Parlament

2  189

1  458

286

25

1  770

80,9 %

278

0

107

385

17,6 %

15

19

0

34

1,5 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

651

416

39

41

496

76,3 %

48

0

28

76

11,7 %

71

7

0

78

12,0 %

Komisjon

1 48  964

1 39  908

477

4  381

1 44  766

97,2 %

490

419

3  128

4  037

2,7 %

107

54

0

161

0,1 %

Euroopa Kohus

375

326

15

1

342

91,2 %

16

0

1

17

4,5 %

13

3

0

16

4,2 %

Kontrollikoda

156

121

11

0

132

84,7 %

11

0

0

11

7,3 %

11

2

0

12

8,0 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

142

114

7

3

125

87,7 %

8

0

1

9

6,2 %

8

1

0

9

6,1 %

Regioonide Komitee

98

78

7

2

87

88,9 %

7

0

0

7

7,2 %

3

1

0

4

3,8 %

Ombudsman

10

9

1

0

10

91,9 %

1

0

0

1

6,0 %

0

0

0

0

2,1 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

9

6

0

0

7

81,5 %

1

0

0

1

9,3 %

0

0

0

1

9,3 %

Euroopa välisteenistus

868

446

59

229

735

84,7 %

52

0

61

113

13,0 %

10

9

0

20

2,3 %

Kokku

Kokku

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,7 %

96,7 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,0 %

3,0 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,2 %

0,2 %

4.3.   AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub |
| Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet | 12 | 12 | 12 | 0 | 06 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 11 | 10 | 10 | 0 | 18 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 151 | 125 | 125 | 0 | 06 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) | 94 | 92 | 92 | 0 | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 19 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 99 | 98 | 98 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 58 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 26 | 26 | 26 | 0 | 12 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 19 | 18 | 18 | 0 | 12 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 49 | 63 | 63 | 0 | 07 |
| Euroopa Politseiamet | 83 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 28 | 30 | 30 | 0 | 12 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 7 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 14 | 54 | 54 | 0 | 06 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 432 | 432 | 432 | 0 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (EU-LISA) | 34 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 57 | 58 | 56 | 2 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 418 | 189 | 189 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 252 | 269 | 240 | 29 | 02 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 10 | 10 | 9 | 0 | 09 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 4 | 4 | 4 | 0 | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 16 | 16 | 0 | 04 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 99 | 97 | 97 | 0 | 15 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 52 | 54 | 50 | 4 | 15 |
| Euroopa Koolitusfond | 20 | 22 | 22 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 14 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 51 | 52 | 52 | 0 | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 40 | 40 | 40 | 0 | 08 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 47 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kokku | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 | |

(miljonites eurodes)

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet

12

12

12

0

06

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

11

10

10

0

18

Euroopa Lennundusohutusamet

151

125

125

0

06

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex)

94

92

92

0

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

19

18

18

0

15

Euroopa Politseikolledž

8

9

9

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

99

98

98

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

58

59

59

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

16

16

0

18

Euroopa Pangandusjärelevalve

26

26

26

0

12

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

19

18

18

0

12

Euroopa Keskkonnaagentuur

49

63

63

0

07

Euroopa Politseiamet

83

83

83

0

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

28

30

30

0

12

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

9

9

9

0

11

Euroopa Toiduohutusamet

76

76

76

0

17

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

7

8

8

0

04

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

14

54

54

0

06

Ühisettevõte Fusion for Energy

432

432

432

0

08

Eurojust

32

32

32

0

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (EU-LISA)

34

19

19

0

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

57

58

56

2

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

418

189

189

0

12

Euroopa Ravimiamet

252

269

240

29

02

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

10

10

9

0

09

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

4

4

4

0

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

22

22

22

0

18

Euroopa Raudteeagentuur

26

26

26

0

06

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

16

16

0

04

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

99

97

97

0

15

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

52

54

50

4

15

Euroopa Koolitusfond

20

22

22

0

15

Ühenduse Sordiamet

14

13

13

0

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

21

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

51

52

52

0

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

16

16

16

0

06

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

40

40

40

0

08

Teadusuuringute Rakendusamet

47

47

47

0

08

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

7

0

17

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

10

0

06

Kokku

Kokku

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 1  349 | 1  370 | 1  370 | 1 |
| Tulu teenustasudest | 569 | 591 | 564 | 27 |
| Muu tulu | 539 | 299 | 290 | 9 |
| Kokku | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

1  349

1  370

1  370

1

Tulu teenustasudest

569

591

564

27

Muu tulu

539

299

290

9

Kokku

Kokku

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

4.4.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud |
| Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet | 12 | 12 | 0 | 14 | 8 | 5 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 12 | 10 | 0 | 12 | 11 | 1 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 169 | 135 | 32 | 180 | 125 | 52 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) | 95 | 92 | 0 | 116 | 79 | 32 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 20 | 20 | 0 | 21 | 19 | 2 |
| Euroopa Politseikolledž | 9 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 108 | 106 | 0 | 123 | 106 | 14 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 59 | 54 | 0 | 70 | 53 | 11 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 26 | 23 | 0 | 33 | 25 | 4 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 19 | 18 | 0 | 22 | 16 | 5 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 72 | 54 | 17 | 76 | 47 | 27 |
| Euroopa Politseiamet | 84 | 82 | 0 | 100 | 87 | 10 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 28 | 26 | 0 | 32 | 24 | 6 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 9 | 9 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 79 | 78 | 0 | 85 | 77 | 7 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 94 | 81 | 13 | 75 | 26 | 49 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 1  297 | 1  297 | 0 | 439 | 393 | 23 |
| Eurojust | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 5 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (EU-LISA) | 61 | 61 | 0 | 38 | 19 | 7 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 62 | 59 | 2 | 59 | 53 | 3 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 418 | 209 | 0 | 37 | 201 | 38 |
| Euroopa Ravimiamet | 252 | 243 | 0 | 292 | 249 | 33 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 10 | 9 | 1 | 10 | 9 | 1 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 4 | 3 | 0 | 4 | 3 | 0 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 22 | 22 | 0 | 26 | 20 | 7 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 25 | 0 | 28 | 25 | 2 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 17 | 15 | 2 | 21 | 14 | 6 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 142 | 138 | 1 | 106 | 102 | 2 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 52 | 44 | 0 | 56 | 44 | 3 |
| Euroopa Koolitusfond | 22 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Ühenduse Sordiamet | 16 | 14 | 0 | 15 | 13 | 0 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 51 | 50 | 0 | 58 | 50 | 5 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 16 | 16 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 40 | 39 | 0 | 42 | 39 | 2 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 47 | 46 | 0 | 50 | 46 | 3 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Kokku | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet

12

12

0

14

8

5

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

12

10

0

12

11

1

Euroopa Lennundusohutusamet

169

135

32

180

125

52

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex)

95

92

0

116

79

32

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

20

20

0

21

19

2

Euroopa Politseikolledž

9

8

0

10

9

1

Euroopa Kemikaaliamet

108

106

0

123

106

14

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

59

54

0

70

53

11

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

17

16

0

17

16

1

Euroopa Pangandusjärelevalve

26

23

0

33

25

4

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

19

18

0

22

16

5

Euroopa Keskkonnaagentuur

72

54

17

76

47

27

Euroopa Politseiamet

84

82

0

100

87

10

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

28

26

0

32

24

6

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

9

9

0

11

9

1

Euroopa Toiduohutusamet

79

78

0

85

77

7

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

7

0

10

8

2

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

94

81

13

75

26

49

Ühisettevõte Fusion for Energy

1  297

1  297

0

439

393

23

Eurojust

34

33

0

37

32

5

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (EU-LISA)

61

61

0

38

19

7

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

62

59

2

59

53

3

Siseturu Ühtlustamise Amet

418

209

0

37

201

38

Euroopa Ravimiamet

252

243

0

292

249

33

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

10

9

1

10

9

1

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

4

3

0

4

3

0

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

22

22

0

26

20

7

Euroopa Raudteeagentuur

26

25

0

28

25

2

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

17

15

2

21

14

6

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

142

138

1

106

102

2

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

52

44

0

56

44

3

Euroopa Koolitusfond

22

22

0

23

21

2

Ühenduse Sordiamet

16

14

0

15

13

0

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

0

25

20

5

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

51

50

0

58

50

5

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

16

16

0

18

15

1

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

40

39

0

42

39

2

Teadusuuringute Rakendusamet

47

46

0

50

46

3

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

0

8

7

1

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

0

11

10

1

Kokku

Kokku

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud |
| Töötajad | 875 | 844 | 1 | 796 | 838 | 16 |
| Halduskulud | 350 | 343 | 1 | 351 | 335 | 83 |
| Põhitegevuskulud | 2  322 | 2  028 | 68 | 1  262 | 957 | 282 |
| Kokku | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(miljonites eurodes)

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Töötajad

875

844

1

796

838

16

Halduskulud

350

343

1

351

335

83

Põhitegevuskulud

2  322

2  028

68

1  262

957

282

Kokku

Kokku

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

4.5.   EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EL | AMETID | Ametitele antud toetuste elimineerimine | KOKKU |
| Eelarveaasta tulud | 1 49  504 | 2  224 | (1  370) | 1 50  358 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (1 47  567) | (1  909) | 1  370 | (1 48  106) |
| Eelarveaastasse N + 1 üle kantud maksete assigneeringud | (1  329) | (381) | 0 | (1  710) |
| Eelarveaastast N – 1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 437 | 107 | 0 | 543 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | (42) | 0 | 0 | (42) |
| Kokku | 1  002 | 41 | 0 | 1  043 |

(miljonites eurodes)

EL

AMETID

Ametitele antud toetuste elimineerimine

KOKKU

Eelarveaasta tulud

1 49  504

2  224

(1  370)

1 50  358

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(1 47  567)

(1  909)

1  370

(1 48  106)

Eelarveaastasse N + 1 üle kantud maksete assigneeringud

(1  329)

(381)

0

(1  710)

Eelarveaastast N – 1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

437

107

0

543

Aastased vahetuskursi erinevused

(42)

0

0

(42)

Kokku

Kokku

1  002

1  002

41

41

0

0

1  043

1  043

Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta.

---

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

(2)  Euroopa Parlament võttis 20. novembril 2013 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2014. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse(EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

4

(5)  Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad (20 miljoni euro väärtuses) kuuluvad tagatisfondile ja on seega elimineeritud.

5

(6)  EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

6

(7)  Tagatisfondile kuuluvad komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad, mis on vaja elimineerida.

7

(8)  ELT L 132, 19.5.2011, lk 15.

8

(9)  ELT L 286, 29.10.2013, lk 1.

9

(10)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

10

(11)  ELT L 269, 14.10.2011, lk 31.

11

(12)  ELT L 269, 14.10.2011, lk 32.

12

(13)  ELT L 173, 26.6.2013, lk 40.

13

(14)  ELT L 175, 27.6.2013, lk 47.

14

(15)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

15

(16)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

16

(17)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

17

(18)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

18

(19)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.

19

(20)  ELT L 36, 5.2.2009, lk 1.

20

(21)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 1.

21

(22)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

22

Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

(23)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

23

Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

(24)  Esmakordselt konsolideeritud 2013. eelarveaastal.

24

(25)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

25

(26)  EFTA tulemus moodustas sellest 2013. aastal (4) miljonit eurot ja 2012. aastal (4) miljonit eurot.

26

EFTA tulemus moodustas sellest 2013. aastal (4) miljonit eurot ja 2012. aastal (4) miljonit eurot.

(27)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

27

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

(28)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

28

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

(29)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse üle kantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

29

(30)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

30

(31)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

31

---

| 13.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 403/128 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 403/128

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

2014/C 403/02

| I. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 30. juulil 2014; |
| --- | --- | --- |

I.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 30. juulil 2014;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevused, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevused, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda tegi auditi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja tegema selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda tegi auditi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja tegema selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus tehakse protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus tehakse protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile.

| V. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

V.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| VI. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud. |
| --- | --- |

VI.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud.

| VII. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuste esitamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuste esitamiseks piisav ja asjakohane.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| VIII. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2013. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2013. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IX. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Kulukohustused

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulukohustuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| X. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XI. | Kõik tegevuskulusid hõlmavad poliitikavaldkondade rühmad on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kuludena kajastatud maksete kõige tõenäolisem veamäär 4,7 %. Läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

XI.

Kõik tegevuskulusid hõlmavad poliitikavaldkondade rühmad on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kuludena kajastatud maksete kõige tõenäolisem veamäär 4,7 %. Läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XII. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

XII.

Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

4. september 2014

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded sisaldavad aruandeid ja selgitavaid lisasid.

2

---