# Euroopa Liidu L 137/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide27. mai 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 137

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide27. mai 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 455/2008, 26. mai 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 752/2007 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2008, 26. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 457/2008, 23. mai 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 458/2008, 26. mai 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses | 6 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 455/2008, 26. mai 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 752/2007 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2008, 26. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

2

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 457/2008, 23. mai 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 458/2008, 26. mai 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

6

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | SOOVITUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/390/EÜ |
| | * | Nõukogu soovitus, 14. mai 2008, liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2008–2010) | 13 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 79 – sõiduki juhtimisseadmestikuga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta | 25 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SOOVITUSED

Nõukogu

2008/390/EÜ

*

Nõukogu soovitus, 14. mai 2008, liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2008–2010)

13

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 79 – sõiduki juhtimisseadmestikuga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta

25

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/391/ÜVJP, 26. mai 2008, millega muudetakse ühismeedet 2008/131/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 52 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/391/ÜVJP, 26. mai 2008, millega muudetakse ühismeedet 2008/131/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

52

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 455/2008,

26. mai 2008,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 752/2007 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmiti partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”), jõustus 1. märtsil 1998. |
| --- | --- |

(1)

Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmiti partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel (1) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”), jõustus 1. märtsil 1998.

| (2) | Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, võtmata arvesse artiklit 14, ning koguselisi piirnorme käsitleva lepinguga. |
| --- | --- |

(2)

Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, võtmata arvesse artiklit 14, ning koguselisi piirnorme käsitleva lepinguga.

| (3) | 18. juunil 2007 sõlmisid Euroopa Ühendus ja Ukraina valitsus sellise teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu (2) (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(3)

18. juunil 2007 sõlmisid Euroopa Ühendus ja Ukraina valitsus sellise teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu (2) (edaspidi „leping”).

| (4) | 30. mail 2007 võttis nõukogu lepingu rakendamiseks vastu määruse (EÜ) nr 752/2007 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta. (3) |
| --- | --- |

(4)

30. mail 2007 võttis nõukogu lepingu rakendamiseks vastu määruse (EÜ) nr 752/2007 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta. (3)

| (5) | Lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et kui Ukraina ühineb Maailma Kaubandusorganisatsiooniga enne lepingu kehtivusaja lõppemist, lõpetatakse leping ja koguselised piirnormid kaotatakse alates ühinemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et kui Ukraina ühineb Maailma Kaubandusorganisatsiooniga enne lepingu kehtivusaja lõppemist, lõpetatakse leping ja koguselised piirnormid kaotatakse alates ühinemise kuupäevast.

| (6) | 16. mail 2008 saab Ukraina Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks. |
| --- | --- |

(6)

16. mail 2008 saab Ukraina Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks.

| (7) | Kõnealusel kuupäeval muutub lepingut rakendav määrus alusetuks. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealusel kuupäeval muutub lepingut rakendav määrus alusetuks.

| (8) | Selguse huvides on seetõttu vaja tunnistada määrus (EÜ) nr 752/2007 kehtetuks, |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides on seetõttu vaja tunnistada määrus (EÜ) nr 752/2007 kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 752/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 49, 19.2.1998, lk 3.

1

(2)  ELT L 178, 6.7.2007, lk 24.

2

(3)  ELT L 178, 6.7.2007, lk 1.

3

---

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 456/2008,

26. mai 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. mail 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. mai 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 26. mai 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 46,4 |
| MK | 69,4 |
| TN | 105,3 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 76,9 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | EG | 216,7 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 165,2 |
| 0805 10 20 | EG | 68,4 |
| IL | 62,2 |
| MA | 55,0 |
| MX | 62,0 |
| TN | 52,0 |
| TR | 74,2 |
| US | 68,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | AR | 127,7 |
| TR | 163,7 |
| US | 148,0 |
| ZA | 159,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0808 10 80 | AR | 99,9 |
| BR | 88,1 |
| CL | 95,3 |
| CN | 85,0 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 116,9 |
| US | 105,8 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 20 95 | US | 433,9 |
| ZZ | 433,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

46,4

MK

69,4

TN

105,3

TR

86,3

ZZ

76,9

0707 00 05

JO

162,5

TR

119,9

ZZ

141,2

0709 90 70

EG

216,7

TR

113,6

ZZ

165,2

0805 10 20

EG

68,4

IL

62,2

MA

55,0

MX

62,0

TN

52,0

TR

74,2

US

68,3

ZZ

63,2

0805 50 10

AR

127,7

TR

163,7

US

148,0

ZA

159,8

ZZ

149,8

0808 10 80

AR

99,9

BR

88,1

CL

95,3

CN

85,0

MK

65,0

NZ

116,9

US

105,8

UY

101,5

ZA

96,6

ZZ

94,9

0809 20 95

US

433,9

ZZ

433,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 457/2008,

23. mai 2008,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 360/2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 9).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kroomi ja fotoresistiga kaetud kvartsplaadist toode üldmõõtmetega 15 (pikkus) × 15 (laius) × 0,6 (paksus) cm, nn fotomaskitoorik.
  Toodet tuleb säritada ja ilmutada, et sellest saaks fotomask pooljuhtseadiste tootmiseks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Kroomi ja fotoresistiga kaetud kvartsplaadist toode üldmõõtmetega 15 (pikkus) × 15 (laius) × 0,6 (paksus) cm, nn fotomaskitoorik.

Toodet tuleb säritada ja ilmutada, et sellest saaks fotomask pooljuhtseadiste tootmiseks.

3701 99 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 a ja 6 ning CN-koodide 3701 ja 3701 99 00 sõnastusega.

Toode tuleb klassifitseerida rubriiki 3701, kuna see on valgustundliku ainega kaetud säritamata fotoplaat (vt HSi selgitavad märkused, rubriik 3701).

| 2. | Kroomiga kaetud kvartsplaadist toode üldmõõtmetega 15 (pikkus) × 15 (laius) × 0,6 (paksus) cm, millele on kantud elektriskeem samal viisil kui säritatud ja ilmutatud fotoplaatidele (nn fotomask).
  Toode on mõeldud pooljuhtplaatide valmistamisel elektriskeemide fotograafiliseks ülekandmiseks pooljuhtplaatidele (vahvlitele). |
| --- | --- |

2.

Kroomiga kaetud kvartsplaadist toode üldmõõtmetega 15 (pikkus) × 15 (laius) × 0,6 (paksus) cm, millele on kantud elektriskeem samal viisil kui säritatud ja ilmutatud fotoplaatidele (nn fotomask).

Toode on mõeldud pooljuhtplaatide valmistamisel elektriskeemide fotograafiliseks ülekandmiseks pooljuhtplaatidele (vahvlitele).

3705 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 a ja 6, grupi 37 märkusega 2 ning CN-koodide 3705, 3705 90 ja 3705 90 90 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8486, kuna fotomask ei ole pooljuhtvarraste (buulid) ja -plaatide (vahvlid) valmistamiseks kasutatava seadme lahutamatu osa, vaid iseseisvalt kasutatav ja vahetatav, iseloomulike omadustega töövahend.

Toode tuleb klassifitseerida rubriiki 3705, sest see on säritatud ja ilmutatud teatavat liiki fotoplaat liikumatu kujutise projitseerimiseks plaadile (vahvlile).

| 3. | Prismalisest kuppelklaasist, torustikust ja hajutavatest läätsedest koosnev seade loomuliku valguse hulga suurendamiseks ruumis.
  Seade püüab valgust katusel asuva kupli abil ja suunab selle hoonesisese peeglitesüsteemi kaudu ruumi lakke, kus valgus hajutatakse. |
| --- | --- |

3.

Prismalisest kuppelklaasist, torustikust ja hajutavatest läätsedest koosnev seade loomuliku valguse hulga suurendamiseks ruumis.

Seade püüab valgust katusel asuva kupli abil ja suunab selle hoonesisese peeglitesüsteemi kaudu ruumi lakke, kus valgus hajutatakse.

9013 80 90

Klassifikatsioon on määratud kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9013, 9013 80 ja 9013 80 90 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9405 (lambid ja valgustid), kuna seade ei tekita valgust, vaid koondab, suunab ja hajutab päevavalgust optiliselt.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida optilise seadmena rubriiki 9013.

---

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/6

---

Komisjoni määrus (EÜ) nr 458/2008,

26. mai 2008,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, (1) eriti selle artikleid 19 ja 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi eesistuja otsustas 20. novembril 2007 teatisega lisada Kongo Vabariigi süsteemis osalejate nimekirja alates 8. novembrist 2007. |
| --- | --- |

(1)

Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi eesistuja otsustas 20. novembril 2007 teatisega lisada Kongo Vabariigi süsteemis osalejate nimekirja alates 8. novembrist 2007.

| (2) | II lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

II lisa tuleks vastavalt muuta.

| (3) | Bulgaaria, Saksamaa ja Rumeenia on komisjoni teavitanud kontaktandmete muudatustest seoses nende ühenduse asutustega. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria, Saksamaa ja Rumeenia on komisjoni teavitanud kontaktandmete muudatustest seoses nende ühenduse asutustega.

| (4) | Seepärast tuleks III lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks III lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1226/2007 (ELT L 277, 20.10.2007, lk 7).

1

---

I LISA

„II LISA

Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliste ja nende nõuetekohaselt nimetatud pädevate asutuste nimekiri, millele viidatakse artiklites 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 ja 20

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

Luanda

Angola

ARMEENIA

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

Yerevan

Armenia

AUSTRAALIA

| Community Protection Section |
| --- |
| Australian Customs Section |
| Customs House, 5 Constitution Avenue |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Community Protection Section

Australian Customs Section

Customs House, 5 Constitution Avenue

Canberra ACT 2601

Australia

| Minerals Development Section |
| --- |
| Department of Industry, Tourism and Resources |
| GPO Box 9839 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Minerals Development Section

Department of Industry, Tourism and Resources

GPO Box 9839

Canberra ACT 2601

Australia

BANGLADESH

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Export Promotion Bureau |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Ministry of Commerce

Export Promotion Bureau

Dhaka

Bangladesh

VALGEVENE

| Department of Finance |
| --- |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Department of Finance

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSWANA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRASIILIA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco „U” — 3o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco „U” — 3o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANADA

| | Rahvusvaheline:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Rahvusvaheline:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | Kanada KP sertifikaadi näidise saamiseks:





  Stewardship Division |
| --- | --- |
| International and Domestic Market Policy Division |
| Mineral and Metal Policy Branch |
| Minerals and Metals Sector |
| Natural Resources Canada |
| 580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6 |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Kanada KP sertifikaadi näidise saamiseks:

Stewardship Division

International and Domestic Market Policy Division

Mineral and Metal Policy Branch

Minerals and Metals Sector

Natural Resources Canada

580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

| | Üldine info:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 10th Floor, Area A-7 |
| 580 Booth Street |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Üldine info:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

10th Floor, Area A-7

580 Booth Street

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

KESK-AAFRIKA VABARIIK

| Independent Diamond Valuators (IDV) |
| --- |
| Immeuble SOCIM, 2ème étage |
| BP 1613 Bangui |
| Central African Republic |

Independent Diamond Valuators (IDV)

Immeuble SOCIM, 2ème étage

BP 1613 Bangui

Central African Republic

HIINA RAHVAVABARIIK

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing |
| People’s Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing

People’s Republic of China

Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkond

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

| Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONGO VABARIIK

| Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Kongo Vabariik |

Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Kongo Vabariik

CÔTE D’IVOIRE

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| BP V 91 |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministry of Mines and Energy

BP V 91

Abidjan

Côte d’Ivoire

HORVAATIA

| Ministry of Economy |
| --- |
| Zagreb |
| Republic of Croatia |

Ministry of Economy

Zagreb

Republic of Croatia

EUROOPA ÜHENDUS

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

B-1049 Brussels

Belgium

GHANA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GUINEA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GUYANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg |
| Mumbai 400 004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg

Mumbai 400 004

India

INDONEESIA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IISRAEL

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| P.O. Box 3007 |
| 52130 Ramat Gan |
| Israel |

Ministry of Industry and Trade

P.O. Box 3007

52130 Ramat Gan

Israel

JAAPAN

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-11-1, Shibakoen Minato-ku |
| 105-8519 Tokyo |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-11-1, Shibakoen Minato-ku

105-8519 Tokyo

Japan

| Mineral and Natural Resources Division |
| --- |
| Agency for Natural Resources and Energy |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo |
| Japan |

Mineral and Natural Resources Division

Agency for Natural Resources and Energy

Ministry of Economy, Trade and Industry

1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo

Japan

KOREA VABARIIK

| UN Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Government Complex Building |
| 77 Sejong-ro, Jongro-gu |
| Seoul |
| Korea |

UN Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Government Complex Building

77 Sejong-ro, Jongro-gu

Seoul

Korea

| Trade Policy Division |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Enterprise |
| 1 Joongang-dong, Kwacheon-City |
| Kyunggi-do |
| Korea |

Trade Policy Division

Ministry of Commerce, Industry and Enterprise

1 Joongang-dong, Kwacheon-City

Kyunggi-do

Korea

LAOSE DEMOKRAATLIK RAHVAVABARIIK

| Department of Foreign Trade, |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Foreign Trade,

Ministry of Commerce

Vientiane

Laos

LIIBANON

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Beirut

Lebanon

LESOTHO

| Commission of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Commission of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBEERIA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAISIA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MAURITIUS

| Ministry of Commerce and Co-operatives |
| --- |
| Import Division |
| 2nd Floor, Anglo-Mauritius House |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Ministry of Commerce and Co-operatives

Import Division

2nd Floor, Anglo-Mauritius House

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

NAMIIBIA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

NORRA

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

UUS-MEREMAA

| | Sertifikaate väljastav asutus:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Sertifikaate väljastav asutus:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

| | Impordi- ja ekspordiasutus:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Impordi- ja ekspordiasutus:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

VENEMAA FÖDERATSIOON

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SIERRA LEONE

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SINGAPUR

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

LÕUNA-AAFRIKA

| South African Diamond Board |
| --- |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond Board

240 Commissioner Street

Johannesburg

South Africa

SRI LANKA

| Trade Information Service |
| --- |
| Sri Lanka Export Development Board |
| 42 Nawam Mawatha |
| Colombo 2 |
| Sri Lanka |

Trade Information Service

Sri Lanka Export Development Board

42 Nawam Mawatha

Colombo 2

Sri Lanka

ŠVEITS

| State Secretariat for Economic Affairs |
| --- |
| Export Control Policy and Sanctions |
| Effingerstrasse 1 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs

Export Control Policy and Sanctions

Effingerstrasse 1

3003 Berne

Switzerland

TAIWANI, PENGHU, KINMENI JA MATSU OMAETTE TOLLITERRITOORIUMID

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

Taiwan

TANSAANIA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

TAI

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Department of Foreign Trade |
| 44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi |
| Muang District |
| Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Ministry of Commerce

Department of Foreign Trade

44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi

Muang District

Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| Directorate General — Mines and Geology |
| --- |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Directorate General — Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TÜRGI

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Undersecretariat of Treasury |
| Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu |
| İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek |
| Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu

İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek

Ankara

Turkey

UKRAINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev |
| 04119 Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev

04119 Ukraine

| International Department |
| --- |
| Diamond Factory „Kristall” |
| 600 Letiya Street 21 |
| 21100 Vinnitsa |
| Ukraine |

International Department

Diamond Factory „Kristall”

600 Letiya Street 21

21100 Vinnitsa

Ukraine

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

| Dubai Metals and Commodities Centre |
| --- |
| PO Box 63 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

Dubai Metals and Commodities Centre

PO Box 63

Dubai

United Arab Emirates

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

| U.S. Department of State |
| --- |
| 2201 C St., N.W. |
| Washington D.C. |
| United States of America |

U.S. Department of State

2201 C St., N.W.

Washington D.C.

United States of America

VENEZUELA

| Ministry of Basic Industries and Mines |
| --- |
| Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9 |
| Caracas |
| Venezuela |

Ministry of Basic Industries and Mines

Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9

Caracas

Venezuela

VIETNAM

| Export-Import Management Department |
| --- |
| Ministry of Trade of Vietnam |
| 31 Trang Tien |
| Hanoi 10.000 |
| Vietnam |

Export-Import Management Department

Ministry of Trade of Vietnam

31 Trang Tien

Hanoi 10.000

Vietnam

ZIMBABWE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe”. |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe”.

---

II LISA

„III LISA

Liikmesriikide pädevate asutuste ja nende ülesannete nimekiri, millele viidatakse artiklites 2 ja 19

BELGIA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Telefon: (32-3) 206 94 70 |
| Faks: (32-3) 206 94 90 |
| E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Telefon: (32-3) 206 94 70

Faks: (32-3) 206 94 90

E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Belgias ainult järgmine asutus:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BULGAARIA

| Ministry of Finance |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Telefon: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15 |
| Faks: (359-2) 98 12 498 |
| E-post: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Telefon: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15

Faks: (359-2) 98 12 498

E-post: feedback@minfin.bg

TŠEHHI VABARIIK

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Tšehhi Vabariigis ainult:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Telefon: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793 |
| Faks: (420-2) 61 33 38 70 |
| E-post: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Telefon: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793

Faks: (420-2) 61 33 38 70

E-post: diamond@cs.mfcr.cz

SAKSAMAA

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli (sh ühenduse sertifikaatide väljastamine) teostab Saksamaal ainult järgmine asutus:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Telefon: (49-6781) 56 27-0 |
| Faks: (49-6781) 56 27-19 |
| E-post: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Telefon: (49-6781) 56 27-0

Faks: (49-6781) 56 27-19

E-post: poststelle@zabir.bfinv.de

Käesoleva määruse artikli 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel, eelkõige seoses komisjonile aruandmise kohustusega tegutseb pädeva Saksamaa asutusena järgmine asutus:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Telefon: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82 |
| Faks: (49-911) 376 22 70 |
| E-post: diamondcert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Telefon: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82

Faks: (49-911) 376 22 70

E-post: diamondcert@ofdn.bfinv.de

RUMEENIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1 |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România, |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Telefon: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Faks: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România,

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Telefon: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Faks: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

ÜHENDKUNINGRIIK

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Telefon: (44-207) 008 6903 |
| Faks: (44-207) 008 3905 |
| GDO@gtnet.gov.uk” |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Telefon: (44-207) 008 6903

Faks: (44-207) 008 3905

GDO@gtnet.gov.uk”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SOOVITUSED

Nõukogu

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/13

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. mai 2008,

liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2008–2010)

(2008/390/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 99 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 13. ja 14. märtsil 2008 toimunud arutelu,

ning arvestades, et Euroopa Parlament võttis vastu komisjoni soovitust käsitleva resolutsiooni,

SOOVITAB:

A   JAGU

MAJANDUSKASVULE JA TÖÖKOHTADE LOOMISELE SUUNATUD MAKROMAJANDUSPOLIITIKA

A.1.   Makromajanduspoliitika, millega kujundatakse kiirema majanduskasvu ja töökohtade loomise tingimused

Tööhõive suurendamiseks ja kasvupotentsiaali tõstmiseks vajaliku majandusliku stabiilsuse kindlustamine

Tasakaalustatud majanduskasvu ja olemasoleva kasvupotentsiaali täieliku realiseerimise toetamises on otsustav osa tugeval makromajanduspoliitikal ning toote-, töö- ja kapitaliturgude struktuurireformidel. Sellele saab kaasa aidata rahapoliitika abil, tagades hindade stabiilsuse ning, olenemata selle eesmärgi saavutamisest, toetades muid majanduskasvu ja tööhõivega seotud üldisi majanduspoliitilisi meetmeid. Uute liikmesriikide puhul on oluline, et raha- ja vahetuskursipoliitika aitaks lähenemise saavutamisele kaasa. Vahetuskursimehhanismid moodustavad olulise osa üldisest majandus- ja rahapoliitilisest raamistikust ning peaksid olema suunatud reaalse ja jätkusuutliku nominaalse lähenemise saavutamisele. Neid püüdlusi peaks toetama ERM II kasutuselevõtt sobival ühinemisjärgsel etapil.

Usaldusväärse eelarveseisundi kindlustamine võimaldab automaatsetel eelarve stabilisaatoritel tsükli jooksul täielikult ja sümmeetriliselt mõjule pääseda, stabiliseerides toodangu potentsiaalse lähedal. Nendel liikmesriikidel, kes on usaldusväärse eelarveseisundi juba saavutanud, seisab ees ülesanne seda seisundit säilitada. Ülejäänud liikmesriikidel on eriti majandustingimuste paranedes väga oluline võtta kõik vajalikud parandusmeetmed keskpika tähtajaga eelarve-eesmärkide saavutamiseks, vältides sellega protsüklilise poliitika rakendamist ning püüeldes olukorra poole, kus automaatsetel stabilisaatoritel on enne järgmist majanduslangust võimalik tsükli jooksul täiel määral toimet avaldada. Eelkõige peaksid euroalasse kuuluvad või vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ühinenud liikmesriigid, kes ei ole oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke veel saavutanud, vastavalt Euroopa Ülemkogus 22. märtsil 2005 heakskiidetud stabiilsuse ja kasvu pakti reformi käsitlevale aruandele saavutama iga-aastase korrigeerimise tsükliliselt korrigeeritud suuruses 0,5 % sisemajanduse kogutoodangust, arvestamata ühekordsete meetmete tulemit ja muid ajutisi meetmeid, mis on võrdlusaluseks teistele riikidele.

Keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid on iga liikmesriigi puhul eristatud, võttes arvesse nende majanduse ja eelarve erinevat olukorda ja arenguid. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aastal läbiviidud reformile vaadatakse keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid läbi, et võtta arvesse rahvastiku vananemisest tulenevat koormat eelarvele. Lisaks võib samuti kooskõlas 2005. aasta reformiga stabiilsuse ja kasvu pakti otstarbekalt täiendada ja selle eesmärke toetada siseriiklike maksueeskirjade ja institutsioonide, sealhulgas seiremehhanismide loomise või tugevdamisega.

Mõnedele liikmesriikidele on täiendavaks makromajanduslikuks väljakutseks tegutsemine kiire järelejõudmise keskkonnas, millega riigiti erineval määral kaasneb maksebilansi puudujääk, kiire laenukasv ja finantssektori laienemine. Sisemajanduse tasakaalu ja maksebilansi puudujääkide ohjamisel on oluline tähtsus rangel eelarvepoliitikal, tõhusal finantsjärelevalvel ja konkurentsivõime edendamisel. Ettevaatlik eelarvepoliitika on oluline viis maksebilansi puudujääkide hoidmiseks sellistes raamides, mis võimaldab kindlustada tugeva välisfinantseerimise. Lisaks tasakaalustatud eelarveseisundile kaasa aitamisele võib range eelarvepoliitika aidata piirata ka sisenõudluse kiire kasvu riski, mis toob kaasa püsivalt kõrge inflatsiooni, ning makromajanduslikke riske, mis võivad põhjustada reaalsete vahetuskursside kõikumist ning pikaajalist konkurentsivõime kaotust. Struktuurireformid ja poliitikate nõuetekohane koordineerimine on olulised selleks, et aidata majandusel pidada vastu ülemaailmses majanduses asetleidvatele võimalikele negatiivsetele arengutele.

Suunis 1. Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks

| 1. | Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk ei ole saavutatud, peaksid nad võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed. Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk ei ole saavutatud, peaksid nad võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed. Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks.

| 2. | Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil. Vt ka kompleksne suunis „Aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu saavutamisele” (nr 6). |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil. Vt ka kompleksne suunis „Aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu saavutamisele” (nr 6).

Kindlustada tööhõive kasvu aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus

Kui poliitikat ja laiemas mõttes käitumist ei muudeta, ohustab Euroopa vananev elanikkond tõsiselt Euroopa Liidu majanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tuues kaasa, potentsiaalse toodangu kasvu vähenemise elaniku kohta tulenevalt tööealise elanikkonna kahanemisest ning kõrgemad kulutused pensioni-, sotsiaalkindlustus-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemide rahastamisele. Kui nende küsimustega aegsasti ei tegelda, siis võivad need potentsiaalsed arengud kaasa tuua võlakoorma suurenemise. Nagu välja toodud komisjoni aruandes jätkusuutlikkuse kohta, on mitme liikmesriigi jätkusuutlikkus suures ohus ning mitmete teiste puhul on oht keskmine.

Liikmesriigid peaksid tegelema vananemise majanduslike tagajärgedega, järgides juba väljakujunenud kolmeharulist strateegiat vananemise eelarvemõju lahendamiseks. See hõlmab sobivad poliitikakombinatsiooni võlgade kiiremaks vähendamiseks, sealhulgas keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke saavutades, tööhõivemäärade ja tööjõu pakkumise suurendamiseks stiimulite leidmiseks, tegutsedes nii vastu tööealiste inimeste osakaalu vähenemisele tulevikus, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide reformideks. Samuti on äärmiselt oluline ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, luua tööealisele elanikkonnale stiimuleid aktiivseks osalemiseks tööturul ning toetades samal ajal nende eesmärke ka ligipääsu ja piisavuse seisukohast. Oodatava eluea pikenemise taustal saab moonutusi kõrvaldada ja pikaajalisemat töötamist soodustada sotsiaalkaitsesüsteemide ja tööturgude vaheliste vastasmõjude parandamise abil. Tervishoiu edendamise poliitika, sealhulgas ennetav tervishoid, võiks aidata tõsta tervena elatud eluaastate arvu ja seega aidata kaasa tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele.

Suunis 2. Kindlustada tööhõive kasvu aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus

Elanikkonna vananemisega seoses prognoositavaid kulutusi arvesse võttes peaksid liikmesriigid:

| 1. | hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, et tugevdada riigi rahandust; |
| --- | --- |

1.

hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, et tugevdada riigi rahandust;

| 2. | reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus; |
| --- | --- |

2.

reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus;

| 3. | võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses. |
| --- | --- |

3.

võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses.

Vt ka kompleksne suunis „Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 18 ja 4, 19, 21).

Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist

Hästi läbimõeldud maksu- ja kuluarvestussüsteemid, mis soodustavad vahendite tõhusat jaotamist, on avalikus sektoris äärmiselt vajalikud, et aidata maksimaalselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Selleni võib jõuda kulude ümberjaotamisega majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, nagu teadus- ja arendustegevus, füüsiline infrastruktuur, keskkonnasõbralikud tehnoloogiad, inimkapital ja teadmised, ohustamata sealjuures majanduse stabiilsuse ja jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamist. Avaliku sektori vahendeid tuleb kasutada kõige tulemuslikumalt ja tõhusamalt. Liikmesriigid võivad adekvaatsete eelarvepädevate institutsioonide ja maksundusraamistike abil, nagu kulutusi käsitlevad eeskirjad ja tõhus eelarvestus, mis ei keskendu mitte kulutustele, vaid tegelikele saavutustele, kulukategooriaid kontrolli all hoida ning luua hindamismehhanisme, millega tagatakse üksikute reformimeetmete ja kompleksse reformitegevuse läbimõeldud planeerimine. ELi majanduse olulisimad prioriteedid on tagada, et maksusüsteemid ja nende vastasmõju hüvitissüsteemidega looksid lisastiimuleid tööks ja investeeringuteks, et soodustada suurema tööhõive ja suuremate investeeringute kaudu majanduskasvu suurenemist ning parandada eelarvekulutuste tulemuslikkust ja tõhusust, et tõsta riigi rahanduse kvaliteeti.

Suunis 3. Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist

Liikmesriigid peaksid suunama riiklikke kulutusi ümber majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse vastavalt Lissaboni strateegiale, kohandama kasvupotentsiaali tugevdamiseks maksusüsteeme, kindlustama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist.

Vt ka kompleksne suunis „Ergutada ressursse säästlikult kasutama ning tugevdada majanduskasvu ja keskkonnakaitse koostoimet” (nr 11).

Tagada, et palkade areng aitaks kaasa majanduskasvu ja stabiilsuse saavutamisele ning täiendaks struktuurireforme

Palkade areng võib aidata kaasa stabiilsete makromajanduslike tingimuste loomisele ja tööhõivet soodustavale poliitikale. Selleks peab reaalpalkade tõus järgima keskpikas perspektiivis selle aluseks olevat tootlikkuse kasvumäära ning olema kooskõlas kasumlikkusega, mis võimaldab tootlikkust, suutlikkust ja tööhõivet suurendavaid investeeringuid. See nõuab, et ajutised tegurid nagu tsüklilisest teguritest tingitud tootlikkuse muutumine või üldise inflatsioonimäära lühiajalised tõusud ei põhjustaks mittejätkusuutlikku palgatõusu ning et palkade areng peegeldaks tingimusi kohalikul tööturul. Väheneva turuosaga riikides on konkurentsivõime taastamiseks vajalik palgatõusu piiramine ja tootlikkuse tõstmine, et korrigeerida ühiku tööjõukulusid. Nende küsimustega tuleb arvestada finants- ja maksuasutuste ning tööturu osapoolte vahelises dialoogis ja teabevahetuses makromajandusliku dialoogi raames.

Suunis 4. Tagamaks, et palgatõus/palkade areng aitab kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja kiirema majanduskasvu saavutamisele ning kohanemisvõime tõstmisele, peaksid liikmesriigid kujundama õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, et edendada hindade stabiilsusega kooskõlas olevat nominaalset palkade ja tööjõukulutuste arengut ning keskpika ajavahemiku tootlikkust, võttes arvesse erinevusi töötajate kvalifikatsiooni ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel.

Vt ka kompleksne suunis „Tagada tööhõivet soodustav tööjõukulude areng ja palkade kujundamise mehhanismid” (nr 22).

Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust

Usaldusväärse makromajanduspoliitika roll on töökohtade loomist ja majanduskasvu soodustavate tingimuste loomine. Struktuurireformid, mis on kooskõlas usaldusväärsete eelarvepositsioonidega lühikeses ja keskpikas perspektiivis, on keskse tähtsusega keskpika perioodi tootlikkuse ja tööhõive suurendamisel, võimaldades kasvupotentsiaali täielikult realiseerida ja seda tugevdada. Samuti aitavad need kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ja makromajanduslikule stabiilsusele ning suurendavad vastupanuvõimet tagasilöökide korral. Samal ajal on asjakohane makromajanduspoliitika võtmetähtsusega ka struktuurireformidest majanduskasvule ja tööhõivele tulenevate eeliste täielikuks ära kasutamiseks. Liikmesriikide üldise majandusstrateegia oluline element on tagada järjepidev struktuuripoliitika, mis toetab makromajanduslikku raamistikku ja vastupidi. Turgude reformimisega ja inimkapitali investeerimisega tuleb eelkõige parandada majanduse üldist paindlikkust ja kohanemisvõimet nii majandustingimuste tsükliliste muutustega kui ka pikemaajaliste suundumustega, nagu globaliseerumine ja tehnoloogia areng. Selles kontekstis on oluline reformida maksu- ja hüvitissüsteeme, et muuta töö tasuvaks ning viia tööturul mitteosalemise soodustamine miinimumini.

Suunis 5. Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust

Liikmesriigid peaksid läbi viima töö- ja kaubaturu reforme, mis suurendavad kasvupotentsiaali ja samal ajal toetavad makromajanduslikku raamistikku, suurendades paindlikkust ja liikuvust töö- ja kaubaturul ning nende turgude võimet kohaneda globaliseerumise, tehnoloogia arengu, nõudluse muutumise ja tsükliliste muutustega. Eelkõige peaksid liikmesriigid: andma uue hoo maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemide reformidele, et luua mõjusamad ajendid ning muuta töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet.

Vt ka kompleksne suunis „Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ja vähendada tööturu killustatust” (nr 21 ja nr 19).

A.2.   Dünaamilise ja hästitoimiva eurotsooni tagamine

Ligi kümme aastat tagasi loodud euroalaga on lisaks ühinenud neli uut riiki. Euro on aidanud euroala riikides kindlustada majanduslikku stabiilsust, mis on omakorda võimaldanud euroala riikidele soodsad finantseerimistingimused ja leevendanud vahetuskursside kõikumise mõju. Nõrk majanduskasv mõnes euroala osas ning kasvu- ja inflatsioonimäärade püsivad erinevused euroala riikide vahel põhjustavad küsimusi seoses eurotsooni sisese ühtlustumise sujuvusega ning osutavad, et võib-olla ei ole majanduspoliitika ja valitsemisstruktuurid veel piisavalt kohanenud, et rahaliidu eeliseid täielikult ära kasutada. Kuna eurotsooni riigid ei saa enam raha- ja vahetuskursipoliitikat iseseisvalt teostada, on olulised edasised reformid, mis aitaksid edendada majanduse tagasilöökidega sujuvat kohandumist ja konkurentsivõimet taastada, rajades seega majanduskasvu kindlalt jätkusuutlikule alusele.

Eurotsooni poliitika peab toetama majanduskasvu ja samal ajal kindlustama pikaajalise jätkusuutlikkuse ja stabiilsuse. Praeguses faasis on oluline, et poliitika paneks aluse usalduse suurenemisele tarbijate ja investorite seas, mis tähendab ka stabiilsuse säilitamist keskpikas perspektiivis. Eelarvepoliitika peab tagama sellise eelarveseisundi, mis ühelt poolt suudab tagada hindade stabiilsuse ja on kooskõlas vajadusega valmistuda ette elanikkonna vananemisega kaasnevateks mõjudeks ning teiselt poolt aitab saavutada riigi kulude ja tulude kooslust, mis soodustab majanduskasvu. Eurorühm leppis 2007. aasta aprillis kokku, et „soodsate tsükliliste tingimuste ärakasutamisel saavutaks enamik euroala liikmeid oma keskpika perioodi eesmärgid 2008. või 2009. aastal ja kõik peaksid seadma eesmärgiks hiljemalt 2010. aasta”. Kuna avalikul sektoril on eurotsooni majandustegevuses suur osa, on riigi rahanduse kvaliteedil märkimisväärne mõju majanduse käekäigule. Samuti on äärmiselt oluline kulutada vahendeid tulemuslikult ja tõhusalt, eesmärgiga tõsta majanduskasvu potentsiaali, ning viia avaliku sektori tegevuse rahastamisest tulenevad moonutused miinimumini. Laiaulatuslike struktuurireformidega saab eurotsooni kasvupotentsiaali aja jooksul suurendada ning tagada, et suurem majanduskasv ei too kaasa kõrgemat inflatsiooni. Tööturu kohanemisvõime ja integreerituse ning sotsiaalse kaasatuse tõstmisele, kaubaturul konkurentsi suurendamisele ja finantsturu ulatuslikumale integreerumisele suunatud reformid koos majanduskasvule ja stabiilsusele suunatud makromajanduspoliitikaga on eurotsooni liikmesriikide jaoks eriti vajalikud, kuna need mõjutavad oluliselt nende riikide võimet tagasilöökidega sujuvalt kohaneda.

Et aidata kaasa rahvusvahelise majandusliku stabiilsuse saavutamisele ja paremini esindada oma majandushuve, on eurotsoonil möödapääsmatult vaja täita kõiki oma ülesandeid rahvusvahelises rahandus- ja majanduspoliitikaalases koostöös. Kuigi eurogrupi eesistuja kaheks aastaks ametissenimetamine 2005. aastal on eurotsooni välisele esindatusele stabiilsust lisanud, on eurotsooni välist esindatust vaja kooskõlas kehtivate lepingutega parandada, et eurotsoon saaks võtta oma majanduslikule kaalule vastava juhtiva strateegilise rolli ülemaailmse majandussüsteemi arendamisel.

Eurotsoonis on mõju levimine naaberturgudele suurim ning ühise tegevuskava vajadus tugevaim. Ühine valuuta ja ühine rahapoliitika annavad kooskõlastamisele uue mõõtme, mis võib tugevdada eurotsooni rolli kogu ELi majanduskasvu ja töökohtade arvu suurendamisel.

Suunis 6. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid tagama oma majandus- ja eelarvepoliitika parema kooskõlastamise ning eelkõige:

| 1. | pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti; |
| --- | --- |

1.

pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti;

| 2. | toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga; |
| --- | --- |

2.

toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga;

| 3. | jätkama struktuurireforme, mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale, ja |
| --- | --- |

3.

jätkama struktuurireforme, mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale, ja

| 4. | tagama, et eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne tema majandusliku kaaluga. |
| --- | --- |

4.

tagama, et eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne tema majandusliku kaaluga.

B   JAGU

EUROOPA KASVUPOTENTSIAALI SUURENDAMISELE SUUNATUD MIKROMAJANDUSLIKUD REFORMID

Struktuurireformid on ELi kasvupotentsiaali suurendamiseks ja makromajandusliku stabiilsuse toetamiseks väga olulised, kuna need suurendavad Euroopa majanduse tõhusust ja kohanemisvõimet. Tootlikkuse kasvule sillutavad teed konkurents, investeeringud ja innovatsioon. Euroopa kasvupotentsiaali tõstmine nõuab edasiminekut nii töökohtade loomises kui ka tootlikkuse kasvus. Pärast enam kui kümneaastast Ameerika Ühendriikide tootlikkuse kasvule allajäämist on tootlikkuse kasv ELis alates 2005. aasta keskpaigast kiirenenud, kuigi mitmes teenussektoris on tootlikkuse kasv seisma jäänud. Selle suundumuse säilitamine on üks Euroopa Liidu peamisi väljakutseid, eelkõige elanikkonna vananemist silmas pidades. Ainuüksi elanikkonna vananemine vähendab praegust potentsiaalset kasvumäära hinnanguliselt umbes poole võrra. Seetõttu on tootlikkuse kasvu jätkumine, parema haridusega ja oskustega ning motiveeritud tööjõud ning töötundide arvu suurendamine hädavajalikud, et tulevikus elatustaset säilitada ja tõsta ning tagada sotsiaalkaitse kõrge tase. Lisaks võimaldab tihedam koostöö eri valitsustasandite vahel poliitikat välja töötada sidusamalt, kooskõlastatumalt ja tõhusamalt.

B.1.   Teadmised ja innovatsioon – jätkusuutliku majanduskasvu mootorid

Pikaajalise majanduskasvu oluliseks käivitajaks on teadmised, mis saadakse teadus- ja arendustegevusse investeerimise teel, ning innovatsioon, haridus, kutseoskused ja elukestev õpe. Teadmistesse investeerimisele ja ELi majanduse innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele suunatud poliitika on Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegias kesksel kohal. Seetõttu on riiklikud ja piirkondlikud programmid ajavahemikuks 2007–2013 vastavalt Lissaboni eesmärkidele üha enam suunatud neisse valdkondadesse investeerimisele.

Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, pidades silmas Euroopa teadmiste ruumi loomist

Kõrgetasemeline teadus- ja arendustegevus on hädavajalik sisend innovaatilisse protsessi ning aitab seega olulisel määral kaasa meie konkurentsivõimele tulevikus. Teadus- ja arendustegevus mõjutab majanduskasvu mitmel viisil: esiteks võib see kaasa aidata uute turgude või tootmisprotsesside loomisele; teiseks võib see viia täiendavate paranduste tegemiseni olemasolevates toodetes ja tootmisprotsessides; kolmandaks tõstab see riigi võimet rakendada uusi tehnoloogiaid ning neljandaks edendab see innovatsioonipotentsiaali. Jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel on oluline roll keskkonnatehnoloogiatel ja ökoinnovatsioonil.

EL kulutab praegu teadus- ja arendustegevusele umbes 1,85 % SKTst (kuigi liikmesriigiti varieerub see siiski alla 0,5 %st kuni peaaegu 4 %ni SKTst). Teadus- ja arendustegevuse kulutuste tase võrreldes SKTga on 2000. aastast alates pisut vähenenud. Lisaks rahastab ettevõtlussektor ELis teadus- ja arendustegevusele tehtavaid kulutusi üksnes umbes 55 % ulatuses. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate eraettevõtjate investeeringute madalat taset peetakse üheks ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise innovatsioonilõhe peamiseks põhjuseks. Kiirendada tuleb edusamme Euroopa teadmiste ruumi loomiseks, sealhulgas saavutada ELi ühine eesmärk, milleks on teadusinvesteeringute suurendamine 2010. aastaks 3 %ni SKTst. Liikmesriike kutsutakse üles andma oma riiklikes reformiprogrammides ja iga-aastastes rakendusaruannetes aru teadus- ja arendustegevuse kulutuste eesmärkidest ning meetmetest, mille abil neid eesmärke kavatsetakse saavutada, pöörates erilist tähelepanu Euroopa mõõtme kaasamisele oma teadus- ja arendustegevuse poliitikasse. Peamine väljakutse on luua raamtingimused, vahendid ja stiimulid, et äriühingud teadusuuringutesse rohkem investeeriksid.

Avaliku sektori kulutusi teadusuuringutele tuleb tõhustada ning avaliku sektori teadusuuringute ja erasektori vahelisi seoseid tuleb parandada. Tuleks tugevdada kõrgetasemelisi keskusi ja tippkeskuste võrgustikke ning koordineeritud viisil arendada välja tänapäevane teadusuuringute infrastruktuur, erasektori innovatsiooni edendamiseks tuleks tõhusamini kasutada riiklikke toetusmehhanisme ning tagada tuleks avaliku sektori investeeringute parem võimendav mõju ning teadusasutuste ja ülikoolide ajakohastatud juhtimine. Samuti on väga oluline tagada, et äriühingud tegutsevad konkurentsi tingimustes, kuna konkurents stimuleerib suurel määral kulutuste tegemist innovatsioonile erasektoris. Lisaks tuleb teha sihikindlaid pingutusi Euroopas tegutsevate teadlaste arvu ja kvalifikatsiooni suurendamiseks, eelkõige ergutades rohkemate tudengite siirdumist loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse erialadele, laiendades karjäärivõimalusi ning vähendades tõkkeid teadlaste riikide- ja sektoritevahelisele liikuvusele nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa tasandil, sealhulgas silmapaistvate välismaal töötavate ja välismaalastest teadlaste ja üliõpilaste töölevõtmine ja taasintegreerimine. Teadus- ja arendustegevuse Euroopa mõõdet tuleks tugevdada ühise rahastamisega, ELi tasandil optimaalse arvu teadusuuringute infrastruktuuride koondamisega suuri rahalisi vahendeid nõudvatesse esmatähtsatesse valdkondadesse ning teadlaste, ülikoolide õppejõudude ja tudengite liikuvuse tõkete vähendamisega. Et edendada uute teadmiste loomise ja kasutusele võtmise suutlikkust, on tarvis enamaid jõupingutusi hariduse, eelkõige kõrghariduse parandamiseks ja selle kvaliteedi säilitamiseks.

Suunis 7. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige eraettevõtjate poolt, kinnitatakse üldeesmärgiks saavutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse investeeringute tase 3 % SKTst, mis jaguneb sobival viisil era- ja avaliku sektori investeeringute vahel, kusjuures liikmesriigid ise määravad kindlaks konkreetsed vahetasemed. Liikmesriigid peaksid mitmesuguseid asjakohaseid meetmeid teadus- ja arendustegevuse, eelkõige ettevõtete teadus- ja arendustegevuse edendamiseks edasi arendama järgmiselt:

| 1. | parandades raamtingimusi ja tagades, et äriühingud tegutsevad piisava konkurentsiga ja atraktiivses keskkonnas; |
| --- | --- |

1.

parandades raamtingimusi ja tagades, et äriühingud tegutsevad piisava konkurentsiga ja atraktiivses keskkonnas;

| 2. | suurendades avaliku sektori teadus- ja arenduskulutuste tulemuslikkust ja tõhusust ning arendades avaliku ja erasektori partnerlust; |
| --- | --- |

2.

suurendades avaliku sektori teadus- ja arenduskulutuste tulemuslikkust ja tõhusust ning arendades avaliku ja erasektori partnerlust;

| 3. | arendades ja tugevdades haridus- ja teadusasutuste tippkeskusi liikmesriikides ja luues vajadusel uusi ning parandades koostööd ja tehnoloogiasiiret avalik-õiguslike teadusasutuste ja eraettevõtete vahel; |
| --- | --- |

3.

arendades ja tugevdades haridus- ja teadusasutuste tippkeskusi liikmesriikides ja luues vajadusel uusi ning parandades koostööd ja tehnoloogiasiiret avalik-õiguslike teadusasutuste ja eraettevõtete vahel;

| 4. | arendades ja kasutades paremini ära soodustusi erasektori teadus- ja arendustegevuse võimendamiseks; |
| --- | --- |

4.

arendades ja kasutades paremini ära soodustusi erasektori teadus- ja arendustegevuse võimendamiseks;

| 5. | ajakohastades teadusasutuste ja ülikoolide juhtimist; |
| --- | --- |

5.

ajakohastades teadusasutuste ja ülikoolide juhtimist;

| 6. | tagades piisaval hulgal kvalifitseeritud teadlasi, ergutades rohkemate tudengite siirdumist loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse erialadele, laiendades karjäärivõimalusi ning teadlaste ja arendustöötajate liikuvust Euroopas ja rahvusvaheliselt ning sektorite vahel. |
| --- | --- |

6.

tagades piisaval hulgal kvalifitseeritud teadlasi, ergutades rohkemate tudengite siirdumist loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse erialadele, laiendades karjäärivõimalusi ning teadlaste ja arendustöötajate liikuvust Euroopas ja rahvusvaheliselt ning sektorite vahel.

Soodustada innovatsiooni

Euroopa majanduse dünaamilisus sõltub loomingulisuse- ja innovatsioonisuutlikkusest. Innovatsiooni jaoks peavad olema loodud vajalikud majanduslikud raamtingimused. See tähendab hästitoimivaid finants- ja kaubaturgusid ning tõhusaid ja vastuvõetava hinnaga vahendeid intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks. Uuendusi toovad sageli turule uued ettevõtted, kellel võivad tekkida eriti suured raskused rahastamise leidmisel. Uuendusmeelsete ettevõtete loomist ja kasvu ergutavate meetmete võtmine, sealhulgas juurdepääsu hõlbustamine rahastamisele peaks seetõttu uuendustegevust hoogustama. Tehnoloogiate levikut ning riikide innovatsiooni- ja haridussüsteemide parema integreerimise poliitikat saab edendada innovatsioonikeskuste ja -võrgustike arendamisega, samuti VKEdele mõeldud innovatsiooni tugiteenuste pakkumisega. Teadmiste edasiandmine teadlaste liikumise tulemusena, otsesed välisinvesteeringud või tehnoloogia import on eriti kasulikud mahajäänud riikidele ja piirkondadele. Samuti on ülimalt oluline jätkuvalt tugevdada teadus- ja arendustegevuse, hariduse ja innovatsiooni „teadmiste kolmnurka”. Tipptaseme ja innovatsiooni eelduste hulka kuuluvad eelkõige kõrgekvaliteetne haridus- ja koolitussüsteem.

ELi laiapõhjalises innovatsioonistrateegias käsitletakse seepärast intellektuaalomandi õigusi, standardimist, riigihangete kasutamist innovatsiooni edendamise eesmärgil, ühiseid tehnoloogiaalgatusi, innovatsiooni edendamist juhtivatel turgudel, kõrgharidus- ja teadusasutuste ning ettevõtete vahelist koostööd, sealhulgas vabavara-tüüpi innovatsiooni, innovatsiooni õhutamist piirkondades, teenuste innovatsiooni ja mittetehnoloogilist innovatsiooni ning ettevõtete rahastamisele, eelkõige riskikapitalile, juurdepääsu parandamist.

ELil tuleb leida lahendus patendivaidluste süsteemi ja ühenduse patendi küsimuses.

Suunis 8. Et soodustada kõiki innovatsiooniliike, peaksid liikmesriigid keskenduma:

| 1. | innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eelkõige levitamiseks ja tehnoloogiasiirdeks; |
| --- | --- |

1.

innovatsiooni tugiteenuste parandamisele, eelkõige levitamiseks ja tehnoloogiasiirdeks;

| 2. | innovatsioonikeskuste, -võrgustike ja -inkubaatorite loomisele ja arendamisele, mis ühendavad ülikoole, teadusasutusi ja ettevõtteid, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, aidates ületada piirkondade vahelist tehnoloogialõhet; |
| --- | --- |

2.

innovatsioonikeskuste, -võrgustike ja -inkubaatorite loomisele ja arendamisele, mis ühendavad ülikoole, teadusasutusi ja ettevõtteid, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, aidates ületada piirkondade vahelist tehnoloogialõhet;

| 3. | piiriülese teadmiste edasiandmise soodustamisele, sealhulgas otseste välisinvesteeringute kaudu; |
| --- | --- |

3.

piiriülese teadmiste edasiandmise soodustamisele, sealhulgas otseste välisinvesteeringute kaudu;

| 4. | innovaatiliste toodete ja teenuste riigihangete õhutamisele; |
| --- | --- |

4.

innovaatiliste toodete ja teenuste riigihangete õhutamisele;

| 5. | riigisisese ja rahvusvahelise rahastamise hõlpsamale kättesaadavusele; |
| --- | --- |

5.

riigisisese ja rahvusvahelise rahastamise hõlpsamale kättesaadavusele;

| 6. | tõhusatele ja vastuvõetava hinnaga võimalustele intellektuaalomandi õiguste teostamiseks. |
| --- | --- |

6.

tõhusatele ja vastuvõetava hinnaga võimalustele intellektuaalomandi õiguste teostamiseks.

Tootlikkuse ja sellest tulenevalt majanduskasvu suurendamiseks on samuti oluline info- ja sidetehnoloogia levitamine vastavalt algatuse i2010 eesmärkidele ja meetmetele. EL ei ole suutnud täiel määral ära kasutada info- ja sidetehnoloogia eeliseid, eelkõige liiga väheste investeeringute tõttu kõnealusesse tehnoloogiasse ning organisatsioonilisse innovatsiooni ja digitaalsetesse oskustesse. Info- ja sidetehnoloogia ulatuslikum ja tõhusam kasutamine ning takistusteta ühtse turu loomine elektrooniliste sideteenuste valdkonnas aitab kaasa Euroopa ettevõtete tulevase konkurentsivõime tagamisele. Oluline on ka vähendada ja vältida elektroonilise siseturu killustumist, võttes kõikides segmentides kasutusele liikmesriikide vahelised koostalitusvõimelised e-teenused. Info- ja sidetehnoloogiate avatud standardid on kasulikud koostalitlusvõime ja innovatsiooni baasina. Tuleks tagada ka võrkude turvalisus, teabe turvalisus ja privaatsus ning lähenemine. Liikmesriigid peaksid soodustama lairibavõrkude kasutamist, sh halva ühendusega piirkondades, et arendada teadmistepõhist majandust ning vähendada majandus-, sotsiaal- ja kultuurilise arengu piirkondlikke erinevusi ning soodustada uute teenuste kasvu ja innovatsiooni, edendades väga kiirete lairibavõrkude kasutamist.

Suunis 9. Et soodustada info- ja sidetehnoloogia levikut ja tõhusat kasutamist ning ehitada üles kõiki osapooli kaasav infoühiskond, peaksid liikmesriigid:

| 1. | ergutama info- ja sidetehnoloogia laialdast kasutamist avalikus teenistuses, VKEdes ja majapidamistes; |
| --- | --- |

1.

ergutama info- ja sidetehnoloogia laialdast kasutamist avalikus teenistuses, VKEdes ja majapidamistes;

| 2. | kehtestama vajaliku raamistiku töökorralduse vastavaks muutmiseks majanduses; |
| --- | --- |

2.

kehtestama vajaliku raamistiku töökorralduse vastavaks muutmiseks majanduses;

| 3. | edendama Euroopa tööstuse tugevat kohalolu info- ja sidetehnoloogia võtmesegmentides; |
| --- | --- |

3.

edendama Euroopa tööstuse tugevat kohalolu info- ja sidetehnoloogia võtmesegmentides;

| 4. | edendama tugeva info- ja sidetehnoloogiatööstuse ja infosisu tööstuse ning hästitoimivate turgude arengut; |
| --- | --- |

4.

edendama tugeva info- ja sidetehnoloogiatööstuse ja infosisu tööstuse ning hästitoimivate turgude arengut;

| 5. | tagama võrkude ja teabe turvalisuse ning lähenemise ja koostalitlusvõime, et luua piirideta infoala; |
| --- | --- |

5.

tagama võrkude ja teabe turvalisuse ning lähenemise ja koostalitlusvõime, et luua piirideta infoala;

| 6. | soodustama lairibavõrkude kasutamist, sh halva ühendusega piirkondades, et arendada teadmistepõhist majandust. Vt ka kompleksne suunis „Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ja vähendada tööturu killustatust” (nr 21). |
| --- | --- |

6.

soodustama lairibavõrkude kasutamist, sh halva ühendusega piirkondades, et arendada teadmistepõhist majandust. Vt ka kompleksne suunis „Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ja vähendada tööturu killustatust” (nr 21).

Tugevdada Euroopa tööstusliku baasi konkurentsieeliseid

Tugev tööstuslik baas on Euroopa majanduse jaoks võtmetähtsusega. ELi konkurentsivõime sõltub majanduse suutlikkusest viia tegevus üle suurema tootlikkusega sektoritesse. ELi tööstusliku baasi täiustamist toetab lähenemisviis, kus on integreeritud innovatsiooni-, tööhõive-, regionaal- ja muu poliitika ning kus avaliku sektori poliitika neid toetab. Et tugevdada ja säilitada oma juhtrolli majanduses ja tehnoloogiaarengus, peab Euroopa lisaks suurendama oma suutlikkust välja töötada ja turule tuua uusi tehnoloogiaid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiaid ning keskkonnatehnoloogiaid. Tuleks analüüsida ja ära kasutada koostoimet, mis saavutatakse teadusuuringute, õigusloome ja rahastamise probleemide ühise lahendamisega Euroopa tasandil olukordades, kus üksikud liikmesriigid ei suuda probleemi ulatuse või kohaldamisala tõttu turutõrgetega omaette edukalt toime tulla. EL ei ole tänaseni suutnud oma tehnoloogilist potentsiaali täielikult ära kasutada. Euroopa tööstuspoliitika peaks püüdma luua ettevõtetele võrdsed tegutsemisvõimalused, tuginedes ausa konkurentsi reeglitele. Seda tehnoloogilist potentsiaali aitab vallandada Euroopa tippressursside ühine kasutamine ning avaliku ja erasektori partnerluse ja liikmesriikide vahelise koostöö arendamine juhtudel, mil see toob ühiskonnale rohkem kasu kui erasektorile.

Suunis 10. Et tugevdada oma tööstusliku baasi konkurentsieeliseid, vajab Euroopa kogu oma territooriumil tugevat tööstusstruktuuri. Ajakohase ja aktiivse tööstuspoliitika poole püüdlemine eeldab tööstusliku baasi konkurentsieeliste tugevdamist, toetades muu hulgas nii tootmise kui ka teenuste valdkonnas atraktiivsete raamtingimuste loomist, tagades seejuures riikliku, riikidevahelise ja Euroopa tasandi meetmete vastastikuse täiendavuse. Liikmesriigid peaksid:

| 1. | alustama võtmetähtsusega tööstussektorite lisandväärtuse ja konkurentsitegurite kindlakstegemisest ning globaliseerumise väljakutsete lahendamisest; |
| --- | --- |

1.

alustama võtmetähtsusega tööstussektorite lisandväärtuse ja konkurentsitegurite kindlakstegemisest ning globaliseerumise väljakutsete lahendamisest;

| 2. | samuti keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude arengule.






  a) | See tähendab eelkõige pühendumist avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate uute tehnoloogiaalgatuste ja liikmesriikide vahelise koostöö edendamisele, mis aitab toime tulla tegelike turutõrgetega. |
| --- | --- | --- |

2.

samuti keskenduma uute tehnoloogiate ja turgude arengule.

a)

See tähendab eelkõige pühendumist avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate uute tehnoloogiaalgatuste ja liikmesriikide vahelise koostöö edendamisele, mis aitab toime tulla tegelike turutõrgetega.

| b) | Samuti tähendab see kogu ELis piirkondlike või kohalike klastrite võrgustike loomist ja arendamist, millesse oleksid rohkem kaasatud VKEd. |
| --- | --- |

b)

Samuti tähendab see kogu ELis piirkondlike või kohalike klastrite võrgustike loomist ja arendamist, millesse oleksid rohkem kaasatud VKEd.

Vt ka kompleksne suunis „Parandada tööturu vajaduste rahuldamist” (nr 20).

Edendada ressursside säästlikku kasutamist

ELi kestev edu sõltub ka sellest, kuidas tullakse toime terve rea ressurssidega seonduvate ja keskkonnaprobleemidega, mis tähelepanuta jätmise või mittetasuval viisil lahendamise korral hakkavad tulevast majanduskasvu pidurdama. Viimase aja arengud on näidanud, kui oluline on energiatõhusus ning Euroopa majanduse haavatavuse vähendamine naftahindade muutuste suhtes. Varustuskindluse suurendamiseks, ELi majanduse konkurentsivõime ja taskukohase energia kättesaadavuse tagamiseks ning kliimamuutustega võitlemiseks on kliima- ja energiapoliitika jaoks vaja integreeritud lähenemisviisi. Nii liikmesriigid kui ka ühendus peavad aitama saavutada ELi eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra, saavutada taastuvate energiaallikate 20 % osakaal, parandada 2020. aastaks energiatõhusust 20 % võrra ning valmistuda kasvuhoonegaaside heitkoguse 30 %seks vähendamiseks 2020. aastaks, mis oleks seega ELi panuseks 2012. aasta järgset perioodi käsitlevasse ülemaailmsesse ja laiahaardelisse kokkuleppesse, eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult enamarenenud arengumaad panustavad piisavalt. Poliitikat tuleks kujundada nii, et sellega tagatakse eesmärkide saavutamine majanduslikult kõige tõhusamalt ja kõige väiksemate kulutustega. Peamiseks väljakutseks saab olema tagamine, et üleminek madalate süsinikdioksiidiheidetega majandusele toimuks viisil, mis on kooskõlas ELi konkurentsivõimega, toetab rahanduse usaldusväärset ja jätkusuutlikku haldamist ning aitab kaasa majanduskasvuga seotud laiendatud eesmärkide saavutamisele kooskõlas Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga. On ülioluline, et liikmesriigid jätkavad võitlust kliimamuutuste vastu, et ülemaailmne temperatuuri tõus ei ületaks 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu tasemega, ning täitma kulutõhusal viisil nii Kyoto eesmärke kui ka 2020. aastaks seatud eesmärke. Pidades silmas, kui oluline on bioloogiline mitmekesisus teatavate majandussektorite jaoks, peaksid liikmesriigid ajavahemikul tänasest kuni 2010. aastani peatama bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja hoidma alal ökosüsteemidega seotud teenused, eelkõige kaasates selle nõude muudesse poliitikavaldkondadesse.

Otsustava tähtsusega on tõhusa ja säästva transpordipoliitika kujundamine, sealhulgas nähes ette väliskulude reaalse arvessevõtmise. Selles kontekstis on määrav osa turupõhiste vahendite kasutamisel, nii et hinnad kajastaksid paremini keskkonnakahju ja sotsiaalkulusid, kusjuures on oluline lasta asjakohastel hinnasignaalidel täit mõju avaldada. Ka tuleks tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Lisaks muudele poliitilistele vahenditele, sealhulgas maksustamisele, keskkonnaprojektidele antavatele toetustele ja lõivudele, saab innovatsiooni tulemuslikkust parandada ning panust säästvasse arengusse suurendada, edendades keskkonnasõbralike tehnoloogiate ja ökoinnovatsiooni väljatöötamist ja kasutamist, riigihangete keskkonnamõju arvestamist, pöörates sealjuures erilist tähelepanu VKEdele, ning kaotades keskkonnale kahjulikud toetused. Näiteks on ELi äriühingud maailmas ühel juhtival kohal uute taastuva energia tehnoloogiate väljatöötamise alal. Energiahindade jätkuva tõusu ja kliimamuutuse ohtlike mõjude kasvu kontekstis on oluline edendada energiatõhususe parandamist, mis aitab kaasa nii majanduskasvule kui ka säästvale arengule.

Suunis 11. Et ergutada ressursse säästlikult kasutama ning tugevdada majanduskasvu ja keskkonnakaitse koostoimet, peaksid liikmesriigid:

| 1. | seadma prioriteediks energiatõhususe, soojuse ja elektri koostootmise, säästlike, taastuvate energiaallikate arendamise ning keskkonnasõbralike ja ökoloogiliselt tõhusatele tehnoloogiate kiire levitamise a) ühelt poolt siseturul, eelkõige transpordi ja energeetika valdkonnas, et muu hulgas vähendada Euroopa majanduse sõltuvust naftahindade muutustest ja b) teiselt poolt mujale maailma, kuna tegemist on märkimisväärse ekspordipotentsiaaliga sektoriga; |
| --- | --- |

1.

seadma prioriteediks energiatõhususe, soojuse ja elektri koostootmise, säästlike, taastuvate energiaallikate arendamise ning keskkonnasõbralike ja ökoloogiliselt tõhusatele tehnoloogiate kiire levitamise a) ühelt poolt siseturul, eelkõige transpordi ja energeetika valdkonnas, et muu hulgas vähendada Euroopa majanduse sõltuvust naftahindade muutustest ja b) teiselt poolt mujale maailma, kuna tegemist on märkimisväärse ekspordipotentsiaaliga sektoriga;

| 2. | edendama väliste keskkonnakulude arvessevõtmist ning majanduskasvu ja keskkonnakahju vahelise seose likvideerimist. Nimetatud prioriteetide rakendamine peaks toimuma koosõlas ühenduse kehtivate õigusaktidega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, seejuures muu hulgas a) kasutades turupõhiseid vahendeid, b) kasutades riskifonde ning teadus- ja arendustegevuse rahastamist, c) edendades säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, sealhulgas riigihangete keskkonnamõju arvestamist, d) pöörates erilist tähelepanu VKEdele ning e) reformides toetusi, millel on arvestatav kahjulik keskkonnamõju ning mis ei sobi kokku säästva arenguga, seades eesmärgiks nende järkjärgulise kaotamise; |
| --- | --- |

2.

edendama väliste keskkonnakulude arvessevõtmist ning majanduskasvu ja keskkonnakahju vahelise seose likvideerimist. Nimetatud prioriteetide rakendamine peaks toimuma koosõlas ühenduse kehtivate õigusaktidega ning keskkonnatehnoloogia tegevuskavas kavandatud meetmete ja vahenditega, seejuures muu hulgas a) kasutades turupõhiseid vahendeid, b) kasutades riskifonde ning teadus- ja arendustegevuse rahastamist, c) edendades säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, sealhulgas riigihangete keskkonnamõju arvestamist, d) pöörates erilist tähelepanu VKEdele ning e) reformides toetusi, millel on arvestatav kahjulik keskkonnamõju ning mis ei sobi kokku säästva arenguga, seades eesmärgiks nende järkjärgulise kaotamise;

| 3. | seadma eesmärgiks ajavahemikul tänasest kuni 2010. aastani peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, eelkõige kaasates selle nõude muudesse poliitikavaldkondadesse, pidades silmas, kui oluline on bioloogiline mitmekesisus teatavate majandussektorite jaoks; |
| --- | --- |

3.

seadma eesmärgiks ajavahemikul tänasest kuni 2010. aastani peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, eelkõige kaasates selle nõude muudesse poliitikavaldkondadesse, pidades silmas, kui oluline on bioloogiline mitmekesisus teatavate majandussektorite jaoks;

| 4. | jätkama võitlust kliimamuutuste vastu, täites seejuures Kyoto eesmärke eelkõige VKEde seisukohalt kulutõhusal viisil. |
| --- | --- |

4.

jätkama võitlust kliimamuutuste vastu, täites seejuures Kyoto eesmärke eelkõige VKEde seisukohalt kulutõhusal viisil.

Vt ka kompleksne suunis „Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist” (nr 3).

B.2.   Euroopa muutmine investoritele ja tööotsijatele atraktiivsemaks

Euroopa Liidu kui investeerimispiirkonna atraktiivsus sõltub muu hulgas selle turgude suurusest ja avatusest, õiguslikust keskkonnast ning tööjõu ja infrastruktuuri kvaliteedist.

Laiendada ja süvendada siseturgu

Kuigi kaupade siseturg on suhteliselt hästi integreerunud, jäävad teenusteturud õiguslikult või de facto üsna killustatuks ning tööjõu liikuvus on Euroopas väike. Teenustedirektiivi täielik ja õigeaegne ülevõtmine on märkimisväärne samm edasi teenuste täielikult toimiva siseturu suunas. Kõigi takistuste eemaldamine piiriüleselt teenuseosutamiselt, vähendades halduskoormust, aitab vallandada teenustesektori kasutamata potentsiaali Euroopas. On oluline parandada maksukeskkonda. Ühtse turu toimimist saab parandada, tehes jätkuvaid jõupingutusi maksupettuste vastu võitlemisel ja kahjustava maksukonkurentsi kõrvaldamisel ning tugevdades maksustamise alast koostööd liikmesriikide vahel ja vajaduse korral Euroopa tasandil, austades samas riikide pädevusi. Tööd selles valdkonnas jätkatakse, sealhulgas tegelemist tõketega siseturu toimimisele. Kõigele lisaks parandaks finantsturgude täielik integreerumine, viies ellu finantsteenuseid (2005–2010) käsitlevas valges raamatus esitatud strateegia, majandustulemusi ja tööhõivet, võimaldades kapitali tulemuslikumalt jaotada ja luues paremad tingimused ettevõtluse rahastamiseks.

Liikmesriigid on saavutanud edusamme siseturu direktiivide ülevõtmise osas. Sellegipoolest peaks prioriteediks jääma siseturu direktiivide ülevõtmise edasine täiustamine, et Euroopa ühtse turu eeliseid ära kasutada. Peale selle ei rakendata või ei kohaldata direktiive sageli õigesti, nagu näitab komisjoni algatatud rikkumismenetluste suur arv. Liikmesriigid peaksid omavahel parimaid tavasid vahetama ja tegema koostööd komisjoniga, et nad saaksid kindlalt pakkuda oma kodanikele ja ettevõtetele kõiki siseturgu käsitlevate õigusaktidega tagatud eeliseid. Näiteks on palju võimalusi parandada veelgi riigihankemenetlusi. Sellised parandused peaksid andma tulemuseks avalikult väljakuulutatud hangete osatähtsuse kasvu. Lisaks peaksid avatumad hanked tooma liikmesriikides kaasa märkimisväärse eelarvesäästu.

Suunis 12. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid:

| 1. | kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist; |
| --- | --- |

1.

kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist;

| 2. | seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise; |
| --- | --- |

2.

seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise;

| 3. | kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked; |
| --- | --- |

3.

kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked;

| 4. | kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju; |
| --- | --- |

4.

kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju;

| 5. | edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu, säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli; |
| --- | --- |

5.

edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu, säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli;

| 6. | kiirendama finantsturgude integreerumist, rakendades ja jõustades ühtselt ja järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava. Vt ka kompleksne suunis „Parandada tööturu vajaduste rahuldamist” (nr 20). |
| --- | --- |

6.

kiirendama finantsturgude integreerumist, rakendades ja jõustades ühtselt ja järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava. Vt ka kompleksne suunis „Parandada tööturu vajaduste rahuldamist” (nr 20).

Tagada turgude avatus ja konkurentsivõime nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat

ELi oluliseks huviks on ülemaailmne avatud kaubandussüsteem. Maailma juhtiva kaupleja ja investorina võimaldab avatus meil vähendada tööstussisendite maksumust, vähendada hindu tarbijate jaoks ning stimuleerida ettevõtete konkurentsivõimet ja uusi investeeringuid. Samal ajal on oluline, et EL kasutaks rahvusvahelistel läbirääkimistel oma mõju, et saavutada turgude järjest suuremat avatust, miks peaks viima välja vastastikuse kasuni. Seepärast jätkab EL kaubanduselt ja investeeringutelt tõkete kõrvaldamist, olles samas rangelt moonutatud konkurentsi ning ebaausa tegevuse vastu kaubanduses ja investeerimises. Ka on oluline töötada meie tähtsaimate kaubanduspartneritega, et luua üksteisega kokkusobivate õigusnormide ja standardite ühisruum, sealhulgas koostöö rahvusvahelisel tasandil, et parandada rahvusvaheliste finantsturgude tõhusust ja stabiilsust.

Konkurentsipoliitikal on olnud tähtis roll ELi äriühingutele võrdsete tegutsemisvõimaluste tagamisel. Et edendada äriühingutele tõhusaks konkureerimiseks vajalikke tingimusi, võib olla kasu ka turgudega seotud laiema õigusraamistiku uurimisest, eelkõige võttes meie endi sisepoliitikate kujundamisel ja elluviimisel arvesse konkurentsivõime välisaspekte. Euroopa turgude veelgi suurema avatuse konkurentsile võib saavutada ülejäänud riigiabi üldise taseme vähendamisega. Selle muudatusega peab kaasnema ülejäänud riigiabi ümbersuunamine teatavate horisontaalsete eesmärkide toetamiseks. Riigiabi eeskirjade läbivaatamine on sellele kaasa aidanud.

Turulepääsu hõlbustavad struktuurireformid on konkurentsi tugevdamiseks eriti tõhusad. Need on eriti olulised turgudel, mis seni jäid konkurentsimõjude eest kõrvale kas konkurentsivastase käitumise, monopolide, liigse reguleerimise (tõhusa konkurentsikeskkonna kujunemist võivad takistada nt load, litsentsid, miinimumkapitali nõuded, õiguslikud tõkked, kaupluste lahtiolekuajad, kindlaksmääratud hinnad jms) või kaubanduse kaitsemeetmete tõttu.

Lisaks peaks võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmete rakendamine (elektri ja gaasi, transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste valdkonnas) aitama tagada kõikjal madalamad hinnad ja suurema valiku, samal ajal kindlustades üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kõigile kodanikele. Liberaliseeritud turgudel peaksid konkurentsi tagama konkurentsi- ja reguleerivad asutused. Tagada tuleb üldist majandushuvi pakkuvate kõrge kvaliteedi ja taskukohase hinnaga teenuste piisav pakkumine.

Mõjukad tarbijad, kes teevad teadlikke valikuid, tasuvad tõhusatele ettevõtjatele kiiremini ära. Suurendada on vaja jõupingutusi parandamaks selliste tarbijakaitset käsitlevate õigusaktide jõustamist, millega antakse tarbijale suuremad õigused ja mis avavad siseturu tihedamale konkurentsile jaekaubanduse tasandil.

Avatus väliskaubandusele ja välisinvesteeringutele on oluline majanduskasvu ja tööhõivet soodustav tegur, mis suurendab nii eksporti kui ka importi, ning võib struktuurireformile kaasa aidata. Avatud ja tugev maailma kaubanduseeskirjade süsteem on Euroopa majanduse jaoks äärmiselt oluline. Julge ja tasakaalustatud kokkuleppe edukas sõlmimine Doha läbirääkimistevooru raames ning kahepoolsete ja piirkondlike vabakaubanduslepingute arendamine peaks turge veel enam kaubandusele ja investeeringutele avama, aidates sellega kaasa majanduse kasvupotentsiaali tõstmisele. Seda silmas pidades on EL valmis abistama oma kaubandus- ja investeeringupartnereid ülemaailmsete standardite edendamisel ning eelkõige toetama suutlikkuse suurendamist arengumaades.

Suunis 13. Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ning kasutada ära globaliseerimisest saadavat kasu, peaksid liikmesriigid seadma endale järgmised prioriteedid:

| 1. | kaotada põhjendamatult konkurentsi takistavad regulatiivsed, kaubandus- ja muud tõkked; |
| --- | --- |

1.

kaotada põhjendamatult konkurentsi takistavad regulatiivsed, kaubandus- ja muud tõkked;

| 2. | konkurentsipoliitikat tõhusamalt jõustada; |
| --- | --- |

2.

konkurentsipoliitikat tõhusamalt jõustada;

| 3. | teha turgude ning konkurentsi- ja reguleerivate asutuste eeskirjade üle valikulisi kontrolle, et teha kindlaks ja kõrvaldada võimalikud konkurentsitõkked ja turulepääsu takistused; |
| --- | --- |

3.

teha turgude ning konkurentsi- ja reguleerivate asutuste eeskirjade üle valikulisi kontrolle, et teha kindlaks ja kõrvaldada võimalikud konkurentsitõkked ja turulepääsu takistused;

| 4. | vähendada konkurentsi moonutavat riigiabi; |
| --- | --- |

4.

vähendada konkurentsi moonutavat riigiabi;

| 5. | suunata abi ümber teatavate horisontaalsete eesmärkide, näiteks teadusuuringute, innovatsiooni ning inimressursside optimeerimise ja hästi tõendatud turutõrgete kõrvaldamise toetuseks kooskõlas ühenduse raamistikuga; |
| --- | --- |

5.

suunata abi ümber teatavate horisontaalsete eesmärkide, näiteks teadusuuringute, innovatsiooni ning inimressursside optimeerimise ja hästi tõendatud turutõrgete kõrvaldamise toetuseks kooskõlas ühenduse raamistikuga;

| 6. | edendada välismaailmale avatust, ka mitmepoolsete suhete kontekstis; |
| --- | --- |

6.

edendada välismaailmale avatust, ka mitmepoolsete suhete kontekstis;

| 7. | täies ulatuses rakendada kokkulepitud meetmeid võrgutööstuste avamiseks konkurentsile, et tagada üleeuroopalistel integreeritud turgudel tõhus konkurents. Samas on konkurentsivõimelises ja dünaamilises majanduses oluline roll ka tõhusate ja taskukohase hinnaga üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel. |
| --- | --- |

7.

täies ulatuses rakendada kokkulepitud meetmeid võrgutööstuste avamiseks konkurentsile, et tagada üleeuroopalistel integreeritud turgudel tõhus konkurents. Samas on konkurentsivõimelises ja dünaamilises majanduses oluline roll ka tõhusate ja taskukohase hinnaga üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel.

Täiustada Euroopa ja liikmesriikide õigusloomet

Turu reguleerimine on oluline, et luua keskkond, kus kaubandustehinguid saab sõlmida konkurentsivõimelise hinnaga. See aitab ka parandada turutõrkeid ja kaitsta turul osalejaid. Õigusaktide ja eeskirjade kumulatiivne toime võib siiski põhjustada märkimisväärseid majanduslikke kulusid. Seetõttu on oluline, et õigusaktid oleksid hästi läbi mõeldud ja proportsionaalsed ning et need vaadatakse korrapäraselt läbi. Euroopa ja liikmesriikide õigusliku keskkonna kvaliteet on ELi ja liikmesriikide ühine huvi ja jagatud vastutus.

ELis on hakatud juurutama parema õigusloome kultuuri. Komisjoni lähenemise kohaselt hõlmab parem õigusloome uutest või läbivaadatud õigusaktidest tulenevate majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõjude hoolikat hindamist, et teha kindlaks kompromissivõimalused ja koostoimed erinevate poliitikaeesmärkide vahel. Peale selle vaadatakse üle kehtivaid õigusnorme, et välja selgitada lihtsustamisvõimalused, sealhulgas halduskoorma vähendamise võimalused, ja hinnatakse nende mõju konkurentsivõimele. Lisaks on komisjon vastu võtnud lähenemisviisi ELi uute ja kehtivate õigusaktide halduskulude mõõtmiseks ning seatud ambitsioonikas eesmärk vähendada ELi õigusaktidest ja nende liikmesriigi õigusesse ülevõtmisest tulenevat koormat 25 % võrra aastaks 2012.

Liikmesriigid peaksid oma pädevussfääris seadma sama ambitsioonikad siseriiklikud eesmärgid. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks aktiivselt edendada avalikke e-teenuseid ja muid info- ja sidetehnoloogiaid, mida liikmesriikides laialt kasutatakse. Liikmesriigid peaksid üldse vastu võtma tervikliku ja selgesõnalise parema õigusloome strateegia, mis hõlmab vajalikke institutsionaalseid struktuure, seirevahendeid ja ressursse ja kaasab asjakohaseid sidusrühmi. Liikmesriigid peaksid süsteemselt hindama seadusandlike algatuste ja muudatustega kaasnevaid kulusid ja tulu. Nad peaksid parandama õigusloome kvaliteeti, säilitades samal ajal oma eesmärgid, ning lihtsustama kehtivaid õigusakte. Nad peaksid pidama ulatuslikke konsultatsioone oma seadusandlike algatustega seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et igakülgselt kaalutakse õigusloome asjakohaseid alternatiive. See on eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) puhul, kelle vahendid ühenduse ja liikmesriikide õigusaktidega ettenähtud haldusnõuete täitmiseks on tavaliselt üsna piiratud. Sellest tulenevalt tuleks eriti kaaluda seda, kas VKEsid saaks haldusnõuete täitmisest täielikult või osaliselt vabastada.

Suunis 14. Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond ning ergutada eraalgatust parema õigusloome abil, peaksid liikmesriigid:

| 1. | vähendama ettevõtjatel, eelkõige VKEdel ja alustavatel ettevõtjatel lasuvat halduskoormat; |
| --- | --- |

1.

vähendama ettevõtjatel, eelkõige VKEdel ja alustavatel ettevõtjatel lasuvat halduskoormat;

| 2. | parandama kehtivate ja uute õigusnormide kvaliteeti, säilitades samas nende eesmärgid, ning selleks süsteemselt ja rangelt hindama nende majanduslikku, sotsiaalset (sealhulgas tervise-) ja keskkonnamõju, pidades seejuures silmas ja edendades õigusnormidega seonduva halduskoorma mõõtmist ning mõju konkurentsivõimele, sealhulgas seoses jõustumisega; |
| --- | --- |

2.

parandama kehtivate ja uute õigusnormide kvaliteeti, säilitades samas nende eesmärgid, ning selleks süsteemselt ja rangelt hindama nende majanduslikku, sotsiaalset (sealhulgas tervise-) ja keskkonnamõju, pidades seejuures silmas ja edendades õigusnormidega seonduva halduskoorma mõõtmist ning mõju konkurentsivõimele, sealhulgas seoses jõustumisega;

| 3. | julgustama ettevõtteid arendama endas sotsiaalset vastutustunnet. |
| --- | --- |

3.

julgustama ettevõtteid arendama endas sotsiaalset vastutustunnet.

Euroopal on vaja ettevõtlikkust tõhusamalt edendada ja ta vajab rohkem äriühinguid, kes sooviksid alustada loovat või uuenduslikku äritegevust. Poliitikatega tuleks luua raamistik innovaatiliste VKEde jaoks, kellel on kõrge lisandväärtuse ja kõrge kasvu potentsiaal. Tuleks toetada ettevõtluse alaste teadmiste omandamist kõigi hariduse ja koolituse vormide kaudu ning anda sobivaid oskusi. Ettevõtlusmõõde tuleks kaasata elukestva õppe protsessi juba koolist alates. Õhutada tuleks partnerlussidemete loomist äriühingutega. Ettevõtete loomist ja kasvu saab toetada, parandades rahastamisele juurdepääsu tingimusi, tõhustades finantsvahendust ja tugevdades majanduslikku motivatsiooni. See võib hõlmata maksusüsteemide kohandamist edukust soosivaks, palgaväliste tööjõukulude vähendamist ning alustavate ettevõtete halduskoorma vähendamist eelkõige sobivate ettevõtluse tugiteenuste pakkumise teel (eriti noortele ettevõtjatele) ning kesksete kontaktpunktide loomist. Erilist rõhku tuleks panna omandiõiguse ülemineku hõlbustamisele, sealhulgas perekonnaäride osas, ning ettevõtete saneerimis- ja ümberkorraldusmenetluste parandamisele eelkõige tõhusamate pankrotiseaduste kaudu. Liikmesriigid peaksid samuti edendama info- ja sidetehnoloogia levitamist VKEdele, et tõsta tootlikkust ja soodustada eksporti, soodustades haldusmenetluste Interneti kaudu sooritamist. Nõuetekohast tähelepanu tuleb pöörata erilistele tõketele, mida kogevad naisettevõtjad, teha kindlaks, millist toetust on neile võimalik anda, ja neile seda toetust võimaldada, et suurendada naisettevõtjate arvu. Tulevases ELi väikeettevõtjaid käsitlevas õigusaktis sisalduvad ettepanekud, mida komisjon kavatseb esitada, tuleks kavandada nii, et nad aitaksid kaasa VKEde kasvu- ja tööhõivepotentsiaali realiseerimisele.

Suunis 15. Et edendada ettevõtluskultuuri ning luua soodne keskkond väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, peaksid liikmesriigid:

| 1. | nende loomise ja kasvu soodustamiseks parandama juurdepääsu rahastamisele, eelkõige mikrolaenudele ja muudele riskikapitali liikidele; |
| --- | --- |

1.

nende loomise ja kasvu soodustamiseks parandama juurdepääsu rahastamisele, eelkõige mikrolaenudele ja muudele riskikapitali liikidele;

| 2. | tugevdama majanduslikke stiimuleid, sealhulgas lihtsustama maksusüsteeme ja vähendama palgaväliseid tööjõukulusid; |
| --- | --- |

2.

tugevdama majanduslikke stiimuleid, sealhulgas lihtsustama maksusüsteeme ja vähendama palgaväliseid tööjõukulusid;

| 3. | tugevdama VKEde innovatsioonipotentsiaali; |
| --- | --- |

3.

tugevdama VKEde innovatsioonipotentsiaali;

| 4. | pakkuma asjakohaseid tugiteenuseid, näiteks looma igakülgset infot pakkuvaid kontaktpunkte ning ergutama riiklike toetusvõrgustike loomist, et soodustada nende loomist ja kasvu kooskõlas väikeettevõtjate hartaga. Lisaks peaksid liikmesriigid tugevdama ettevõtlusharidust ja VKEdele pakutavat koolitust. Samuti peaksid nad hõlbustama omandiõiguse üleminekut, vajaduse korral ajakohastama oma pankrotiseadusi ja parandama ettevõtete saneerimis- ja ümberkorraldusmenetlusi. |
| --- | --- |

4.

pakkuma asjakohaseid tugiteenuseid, näiteks looma igakülgset infot pakkuvaid kontaktpunkte ning ergutama riiklike toetusvõrgustike loomist, et soodustada nende loomist ja kasvu kooskõlas väikeettevõtjate hartaga. Lisaks peaksid liikmesriigid tugevdama ettevõtlusharidust ja VKEdele pakutavat koolitust. Samuti peaksid nad hõlbustama omandiõiguse üleminekut, vajaduse korral ajakohastama oma pankrotiseadusi ja parandama ettevõtete saneerimis- ja ümberkorraldusmenetlusi.

Vt ka koondsuunised „Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist” (nr 3) ja „Soodustada kõiki innovatsiooniliike” (nr 8, nr 23 ja 24).

Laiendada ja parandada Euroopa infrastruktuuri

Tänapäevane infrastruktuur (transport, energia ja digitaalside) on oluline paikkonna atraktiivsust mõjutav tegur. See soodustab isikute, kaupade ja teenuste liikumist kogu Euroopa Liidus. Transpordi- ja sidekulude vähendamise ja turgude laiendamisega aitavad ühendatud ja koostalitusvõimelised üleeuroopalised võrgud tugevdada rahvusvahelist kaubandust ning muudavad siseturu toimimise sujuvamaks. Peale selle tugevdab käimasolev Euroopa võrgutööstuste liberaliseerimine konkurentsi ja muudab nende sektorite töö tõhusamaks.

Tulevikus Euroopa infrastruktuuri tehtavate investeeringute seisukohast tuleks esmatähtsaks lugeda parlamendi ja nõukogu poolt üleeuroopalisi transpordivõrke käsitlevates suunistes esitatud 30 prioriteetse transpordiprojekti rakendamist ning Euroopa kasvualgatuse raames esitatud ja kindlaksmääratud piiriüleste transpordi, taastuvenergeetika, lairiba sidetehnoloogia ja teadusuuringute alaste kiirprojektide (ning Ühtekuuluvusfondist toetatavate muude transpordiprojektide) elluviimist. Samuti tuleb tegelda infrastruktuuri kitsaskohtadega eri riikides. Asjakohased infrastruktuuride hinna määramise süsteemid võivad kaasa aidata infrastruktuuride tõhusale kasutamisele ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamisele.

Suunis 16. Laiendada, parandada ja ühtlustada Euroopa infrastruktuuri ja viia lõpule esmatähtsad piiriülesed projektid, et saavutada siseriiklike turgude suurem integreeritus laienenud ELis. Liikmesriigid peaksid:

| 1. | arendama välja sobivad tingimused ressursisäästlikele transpordi-, energia- ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuridele (esmajärjekorras neile, mis kuuluvad TEN-võrgustikesse), täiendades ühenduse mehhanisme, sealhulgas eelkõige piiriülestes osades ja äärealadel, kuna see on oluline eeltingimus võrgutööstuste edukaks avamiseks konkurentsile; |
| --- | --- |

1.

arendama välja sobivad tingimused ressursisäästlikele transpordi-, energia- ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuridele (esmajärjekorras neile, mis kuuluvad TEN-võrgustikesse), täiendades ühenduse mehhanisme, sealhulgas eelkõige piiriülestes osades ja äärealadel, kuna see on oluline eeltingimus võrgutööstuste edukaks avamiseks konkurentsile;

| 2. | kaaluma avaliku ja erasektori partnerluse arendamist; |
| --- | --- |

2.

kaaluma avaliku ja erasektori partnerluse arendamist;

| 3. | kaaluma võimalust rakendada asjakohased infrastruktuuride hinna määramise süsteemid, et tagada infrastruktuuri tõhus kasutamine ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamine, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogia arengule ja innovatsioonile ning võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakulusid ja mõju majanduskasvule. |
| --- | --- |

3.

kaaluma võimalust rakendada asjakohased infrastruktuuride hinna määramise süsteemid, et tagada infrastruktuuri tõhus kasutamine ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamine, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogia arengule ja innovatsioonile ning võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakulusid ja mõju majanduskasvule.

Vt ka kompleksne suunis „Soodustada info- ja sidetehnoloogia levikut ja tõhusat kasutamist ning ehitada üles kõiki osapooli kaasav infoühiskond” (nr 9).

Brüssel, 14. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/25

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 79 – sõiduki juhtimisseadmestikuga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta

Lisand 78: eeskiri nr 79

2. versioon

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 3. täiendus – jõustumise kuupäev: 4. aprill 2005

Parandus 20. jaanuarist 2006

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

0.

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konstruktsiooni suhtes kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsetamise suhtes kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sõidukitüübi muutmine ja sõiduki tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõplik lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa — | Teatis sõidukitüübi kinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või sõidukitüübi tootmise lõpetamise kohta seoses juhtimisseadmestikuga vastavalt määrusele nr 79 |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Tüübikinnitusmärkide paigutus |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Juhtimiseks ja pidurdamiseks sama energiaallikat kasutavate sõidukite pidurdustõhusus |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Lisanõuded abijuhtimisseadmestikuga varustatud sõidukitele |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Nõuded hüdraulilise rooliajamiga haagistele |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Erinõuded sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektidele |
| --- | --- |

6. lisa —

0.   SISSEJUHATUS

Käesoleva eeskirja eesmärk on kehtestada ühtsed nõuded maanteedel kasutatavatele sõidukitele paigaldatavate roolimehhanismide skeemidele ja tehnilistele omadustele. Tavapäraselt on oluline nõue olnud see, et sõiduki liikumissuuna määramiseks peab peamisel roolimehhanismil olema mehaaniline ühendus rooliseadme, enamasti rooliratta, ning juhtrataste vahel. Kui mehaaniline ühendus on piisavalt dimensioonitud, ei peeta selle purunemist tõenäoliseks.

Tehnika areng koos sooviga täiustada sõitjate ohutust mehaanilise roolisamba kaotamisega ning nii vasak- kui ka parempoolse rooliga sõidukite rooliseadme hõlpsamast ümberpaigutatavusest tulenevad tootmiseelised on viinud tavapäraste lähenemisviiside ülevaatamiseni ning uute tehnoloogiate arvessevõtmiseks muudetakse käesolevaga eeskirja. Sellele vastavalt saavad nüüd võimalikuks roolimehhanismid, millel ei ole mehaanilist ühendust rooliseadme ja juhtrataste vahel.

Süsteeme, mille puhul esmane kontroll sõiduki üle jääb juhile, kuid milles juhti võib aidata roolimehhanism, mis saab signaale sõidukisiseselt seadmelt, nimetatakse „juhti abistavateks täiustatud roolimehhanismideks”. Kõnealused mehhanismid võivad hõlmata automaatjuhtimisega roolimisfunktsiooni (Automatically Commanded Steering Function), mis aitab juhil passiivsete infrastruktuurielementide abil hoida sõidukit ideaalsel sõidujoonel (sõiduraja suuna (Lane Guidance), sõiduraja hoidmise või sellel püsimise juhtseade (Lane Keeping or Heading Control)), mis aitab juhil autot kitsastel aladel väikese kiirusega manööverdada või mis aitab juhil leida puhkamiseks määratud kohta (Bus Stop Guidance). Juhti abistavad täiustatud roolimehhanismid võivad hõlmata ka korrigeerivat roolimisfunktsiooni (Corrective Steering Function), mis hoiatab autojuhti näiteks valitud sõidurajalt kõrvalekaldumise eest (Lane Departure Warning), korrigeerib pöördenurka valitud sõidurajalt kõrvalekaldumise vältimiseks (Lane Departure Avoidance) või korrigeerib ühe või mitme ratta pöördenurka, et parandada sõiduki dünaamilist käitumist või stabiilsust.

Juhti abistavate mis tahes täiustatud roolimehhanismide puhul on juhil alati võimalik abifunktsioon tahtlikult välja lülitada, et näiteks vältida teel ettenägematut objekti.

Eeldatakse, et tulevased tehnoloogiad võimaldavad sõiduki juhtimist mõjutada või kontrollida ka andurite ja sõidukisiseste või sõidukiväliste seadmete edastatavate signaalidega. See on põhjustanud aga terve rea küsimusi seoses esmase kontrolliga sõiduki üle ning rahvusvaheliselt kokkulepitud andmeedastusprotokollide puudumisega sõidukiväliste juhtimist kontrollivate seadmete või muude juhtimist kontrollivate välisseadmete kohta. Seetõttu ei luba eeskiri selliste süsteemide üldist heakskiitmist, mis hõlmavad juhtimist välissignaalide abil kontrollivaid funktsioone, kus signaale edastavad näiteks teeäärsed majakad või teekattesse sisseehitatud aktiivsed elemendid. Kõnealused süsteemid, mis ei nõua juhi olemasolu, on määratletud kui „autonoomsed roolimehhanismid” (Autonomous Steering Systems).

Samuti välditakse käesoleva eeskirjaga veduki energiavarustust ja elektrilist juhtsüsteemi kasutavate haagiste aktiivse roolimise heakskiitmist, kuna puuduvad energiavarustuse liitmike või juhtimissignaali ülekande digitaalse infovahetuse kontrollimise suhtes kohaldatavad standardid. Eelduste kohaselt kavatsetakse tulevikus muuta Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardit ISO 11992, et võtta arvesse rooliseadme andmete edastamist.

1.   KOHALDAMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite juhtimisseadmestiku suhtes. (1)

1.2.   Käesolevat eeskirja ei kohaldata järgmise suhtes:

| 1.2.1. | täispneumaatilise rooliajamiga juhtimisseadmestik; |
| --- | --- |

1.2.1.

täispneumaatilise rooliajamiga juhtimisseadmestik;

| 1.2.2. | autonoomsed roolimehhanismid, nagu määratletud punktis 2.3.3; |
| --- | --- |

1.2.2.

autonoomsed roolimehhanismid, nagu määratletud punktis 2.3.3;

| 1.2.3. | haagistele paigaldatud täismehaanilised juhtimisseadmed, mille käitamiseks vajalik energia kantakse üle vedukilt; |
| --- | --- |

1.2.3.

haagistele paigaldatud täismehaanilised juhtimisseadmed, mille käitamiseks vajalik energia kantakse üle vedukilt;

| 1.2.4. | haagistele paigaldatud täismehaanilise juhtimisseadme elektrilised juhtsüsteemid, mis ei ole punktis 2.5.2.4 määratletud lisajuhtimisseadmestik. |
| --- | --- |

1.2.4.

haagistele paigaldatud täismehaanilise juhtimisseadme elektrilised juhtsüsteemid, mis ei ole punktis 2.5.2.4 määratletud lisajuhtimisseadmestik.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   sõiduki kinnitamine – sõiduki tüübikinnitus seoses juhtimisseadmestikuga;

2.2.   sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest vastavalt tootja sõidukitüübi tähistusele ja selliste oluliste omaduste poolest, nagu:

| 2.2.1. | juhtimisseadmestiku tüüp, rooliseade, rooliajam, juhtrattad ja energiaallikas; |
| --- | --- |

2.2.1.

juhtimisseadmestiku tüüp, rooliseade, rooliajam, juhtrattad ja energiaallikas;

2.3.   juhtimisseadmestik – kõik seadmed, mille ülesanne on kindlaks määrata sõiduki liikumissuund.

Juhtimisseadmestik koosneb järgmistest osadest:

| — | rooliseade, |
| --- | --- |

—

rooliseade,

| — | rooliajam, |
| --- | --- |

—

rooliajam,

| — | juhtrattad, |
| --- | --- |

—

juhtrattad,

| — | energiavarustusseade, kui see on olemas; |
| --- | --- |

—

energiavarustusseade, kui see on olemas;

2.3.1.   rooliseade – juhtimisseadmestiku osa, mis juhib selle tööd ning mida võib kasutada juhi otsese sekkumisega või ilma selleta. Juhtimisseadmestiku puhul, kus juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes või osaliselt juhi lihasjõust, hõlmab rooliseade kõiki osi kuni punktini, kus juhtajami koormusjõud mehaaniliselt, hüdrauliliselt või elektriliselt üle kantakse;

2.3.2.   rooliajam – kõik komponendid, mis moodustavad funktsionaalse ühenduse rooliseadme ja juhtrataste vahel.

Rooliajamil on kaks sõltumatut funktsiooni:

juhtimissignaali ülekanne ja juhtimisenergia ülekanne.

Kui käesolevas eeskirjas on mõistet „ülekanne” eraldi kasutatud, tähendab see nii juhtimissignaali ülekannet kui ka juhtimisenergia ülekannet. Mehaaniliste, elektriliste ja hüdrauliliste rooliajamite või nende kombinatsioonide vahel tehakse vahet vastavalt signaalide ja/või energia ülekandmise viisile;

2.3.2.1.   juhtimissignaali ülekanne – kõik komponendid, millega kantakse üle signaalid juhtimisseadmestiku juhtimiseks;

2.3.2.2.   juhtimisenergia ülekanne – kõik komponendid, millega kantakse üle rataste roolimisfunktsiooni juhtimiseks/reguleerimiseks vajalik energia;

2.3.3.   autonoomne roolimehhanism – süsteem, mille kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon hoiab sõiduki ettemääratud sõidujoonel või muudab sõidujoont vastavalt sõidukivälise seadme edastatud ja ülekantud signaalile. Esmane kontroll sõiduki üle ei pea tingimata olema juhil;

2.3.4.   juhti abistav täiustatud roolimehhanism – peamisele roolimehhanismile lisatud süsteem, mis abistab juhti sõiduki juhtimisel, kuid mille puhul säilitab juht alati esmase kontrolli sõiduki üle. See koosneb ühest või mõlemast järgmisest funktsioonist:

| 2.3.4.1. | automaatjuhtimisega roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul võib roolimehhanismi käivitada sõidukisse sisseehitatud seadme edastatud signaalide automaatne hindamine, toimides näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega, tekitades seega teatud sõidujoonel püsimiseks, väikese kiirusega manööverdamiseks või parkimiseks juhti abistava pideva juhtimistegevuse; |
| --- | --- |

2.3.4.1.

automaatjuhtimisega roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul võib roolimehhanismi käivitada sõidukisse sisseehitatud seadme edastatud signaalide automaatne hindamine, toimides näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega, tekitades seega teatud sõidujoonel püsimiseks, väikese kiirusega manööverdamiseks või parkimiseks juhti abistava pideva juhtimistegevuse;

| 2.3.4.2. | korrigeeriv roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv mittepidev juhtimisfunktsioon, mis võib sõidukisisese seadme edastatud signaalide automaatse hindamise tulemusena muuta piiratud ajaks ühe või mitme ratta pöördenurka, et sõiduk säilitaks soovitud peamise sõidujoone või et mõjutada sõiduki dünaamilist käitumist.
  Süsteeme, mis ise ei aktiveeri roolimehhanismi, vaid mis näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega koos toimides üksnes hoiatavad juhti ideaalsest sõidujoonest kõrvalekaldumise või ettenägematu ohu eest rooliseadme kaudu edastatava vibroalarmiga, käsitletakse samuti rooli korrigeerimisena; |
| --- | --- |

2.3.4.2.

korrigeeriv roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv mittepidev juhtimisfunktsioon, mis võib sõidukisisese seadme edastatud signaalide automaatse hindamise tulemusena muuta piiratud ajaks ühe või mitme ratta pöördenurka, et sõiduk säilitaks soovitud peamise sõidujoone või et mõjutada sõiduki dünaamilist käitumist.

Süsteeme, mis ise ei aktiveeri roolimehhanismi, vaid mis näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega koos toimides üksnes hoiatavad juhti ideaalsest sõidujoonest kõrvalekaldumise või ettenägematu ohu eest rooliseadme kaudu edastatava vibroalarmiga, käsitletakse samuti rooli korrigeerimisena;

2.3.5.   juhtrattad – rattad, mille paigutust sõiduki pikitelje suhtes on võimalik otseselt või kaudselt muuta, et määrata kindlaks sõiduki liikumissuund. (Juhtrattad hõlmavad telge, mille ümber need sõiduki liikumissuuna määramiseks pöörlevad);

2.3.6.   energiavarustus – juhtimisseadmestiku need osad, mis annavad sellele energiat, reguleerivad ning vajadusel töötlevad ja salvestavad seda. See hõlmab ka mis tahes tööainemahuteid ja tagasivoolutorusid, mitte aga sõiduki mootorit (v.a seoses punktiga 5.3.2.1) või selle jõuülekannet energiaallikale;

2.3.6.1.   energiaallikas – energiavarustuse see osa, mis annab vajalikus vormis energiat;

2.3.6.2.   energiamahuti – energiavarustuse see osa, kus salvestatakse energiaallika antav energia, näiteks survestatud tööainemahuti või sõiduki aku;

2.3.6.3.   hoiumahuti – energiavarustuse osa, kus hoitakse tööainet atmosfäärirõhul või sellele lähedasel rõhul.

2.4.   Juhtimisparameetrid:

2.4.1.   juhtimisjõud – rooliseadmele sõiduki juhtimiseks rakendatav jõud;

2.4.2.   juhtimissignaali rakendumisaeg – ajavahemik rooliseadme liikumise algusest kuni hetkeni, mil juhtrattad saavutavad vajaliku pöördenurga;

2.4.3.   pöördenurk – nurk sõiduki kujuteldava pikitelje ning ratta kesklõike (ratta vertikaalne kesklõige läbi ratta pöörlemistelje) teepinnaga lõikumise joone vahel;

2.4.4.   juhtajami koormusjõud – kõik rooliajami tööd mõjutavad jõud;

2.4.5.   keskmine rooliülekande arv – rooliseadme pöördenurga suhe juhtrataste pöördenurgasse täispöördel ühest servast teise;

2.4.6.   pöördering – ring, millesse sõiduki ringikujulisel liikumisel jäävad sõiduki kõikide punktide, v.a välispeeglid ja esisuunatulelaternate projektsioonid maapinnal;

2.4.7.   rooliseadme nimiraadius – rooliratta puhul lühim vahemaa selle pöörlemise keskpunktist äärmise punktini. Mis tahes muu juhtvahendi korral vahemaa selle pöörlemise keskpunktist punktini, kus rakendub juhtimisjõud. Kui nimetatud punkte on enam kui üks, kasutatakse seda, kus on tarvis suurimat jõudu.

2.5.   Juhtimisseadmestiku tüübid

Olenevalt juhtajami koormusjõu tekitamise viisist, eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe.

| 2.5.1. | Mootorsõidukid:






  2.5.1.1. | peamine roolimehhanism – sõiduki juhtimisseadmestik, millega peamiselt määratakse kindlaks liikumissuund. See võib koosneda järgmistest osadest:






  2.5.1.1.1. | käsijuhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes juhi lihasjõust; |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.1.

Mootorsõidukid:

2.5.1.1.

peamine roolimehhanism – sõiduki juhtimisseadmestik, millega peamiselt määratakse kindlaks liikumissuund. See võib koosneda järgmistest osadest:

2.5.1.1.1.

käsijuhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes juhi lihasjõust;

| 2.5.1.1.2. | võimendiga juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb nii juhi lihasjõust kui ka energiavarustusest.






  2.5.1.1.2.1. | Juhtimisseadmestikku, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või enamast energiavarustusseadmest, kui seadmestik on riketeta, kuid mille puhul juhtimisseadmestiku rikke korral võib juhtajami koormusjõud tuleneda juhi lihasjõust (ühendatud jõuajamid), käsitatakse samuti võimendiga juhtimisseadmena. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.1.2.

võimendiga juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb nii juhi lihasjõust kui ka energiavarustusest.

2.5.1.1.2.1.

Juhtimisseadmestikku, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või enamast energiavarustusseadmest, kui seadmestik on riketeta, kuid mille puhul juhtimisseadmestiku rikke korral võib juhtajami koormusjõud tuleneda juhi lihasjõust (ühendatud jõuajamid), käsitatakse samuti võimendiga juhtimisseadmena.

| 2.5.1.1.3. | Täismehaaniline juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või mitmest energiavarustusseadmest. |
| --- | --- |

2.5.1.1.3.

Täismehaaniline juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või mitmest energiavarustusseadmest.

| 2.5.1.2. | Jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid.

| 2.5.1.3. | Abijuhtimisseadmestik (ASE) on süsteem, mille puhul M- ja N-kategooria sõidukitel juhitakse lisaks peamise rooliseadmega juhitavatele ratastele ka telje/telgede rattaid peamise rooliseadmega juhitavate ratastega samas suunas või vastupidises suunas ning mille puhul esirataste ja/või tagarataste pöördenurka saab muuta olenevalt sõiduki käitumisest. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

Abijuhtimisseadmestik (ASE) on süsteem, mille puhul M- ja N-kategooria sõidukitel juhitakse lisaks peamise rooliseadmega juhitavatele ratastele ka telje/telgede rattaid peamise rooliseadmega juhitavate ratastega samas suunas või vastupidises suunas ning mille puhul esirataste ja/või tagarataste pöördenurka saab muuta olenevalt sõiduki käitumisest.

| 2.5.2. | Haagised:






  2.5.2.1. | jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Haagised:

2.5.2.1.

jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid;

| 2.5.2.2. | raamjuhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitavate haagiserataste liikumine on kindlalt seotud vedava sõiduki pikitelje ning haagise pikitelje vahelise nurgaga; |
| --- | --- |

2.5.2.2.

raamjuhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitavate haagiserataste liikumine on kindlalt seotud vedava sõiduki pikitelje ning haagise pikitelje vahelise nurgaga;

| 2.5.2.3. | iseseaduv juhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitava haagise liikumine on kindlalt seotud haagiseraami või seda asendava koormuse suhtelise pikitelje ning telje/telgede kinnituskohaks oleva alusraami vahelise nurgaga; |
| --- | --- |

2.5.2.3.

iseseaduv juhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitava haagise liikumine on kindlalt seotud haagiseraami või seda asendava koormuse suhtelise pikitelje ning telje/telgede kinnituskohaks oleva alusraami vahelise nurgaga;

| 2.5.2.4. | lisajuhtimisseadmestik on peamisest roolimehhanismist sõltumatu süsteem, millega saab roolimehhanismi ühe või enama telje pöördenurka manööverdamise hõlbustamiseks valikuliselt mõjutada. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

lisajuhtimisseadmestik on peamisest roolimehhanismist sõltumatu süsteem, millega saab roolimehhanismi ühe või enama telje pöördenurka manööverdamise hõlbustamiseks valikuliselt mõjutada.

| 2.5.3. | Olenevalt juhtrataste paigutusest, eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe:






  2.5.3.1. | esirataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes esitelje/esitelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Olenevalt juhtrataste paigutusest, eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe:

2.5.3.1.

esirataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes esitelje/esitelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas;

| 2.5.3.2. | tagarataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes tagatelje/tagatelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas; |
| --- | --- |

2.5.3.2.

tagarataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes tagatelje/tagatelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas;

| 2.5.3.3. | mitmerattajuhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse ühe või mitme esitelje ja ühe või mitme tagatelje rattaid;






  2.5.3.3.1. | kõigi rataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse kõiki rattaid; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.3.

mitmerattajuhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse ühe või mitme esitelje ja ühe või mitme tagatelje rattaid;

2.5.3.3.1.

kõigi rataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse kõiki rattaid;

| 2.5.3.3.2. | liigendosade juhtimisseadmestik, mille puhul teineteisega seotud šassiiosade liikumine tuleneb otseselt juhtajami koormusjõust. |
| --- | --- |

2.5.3.3.2.

liigendosade juhtimisseadmestik, mille puhul teineteisega seotud šassiiosade liikumine tuleneb otseselt juhtajami koormusjõust.

2.6.   Rooliajami tüübid

Olenevalt juhtajami koormusjõu ülekandmise viisist, eristatakse järgmisi rooliajami tüüpe:

| 2.6.1. | täismehaaniline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub üksnes mehaaniliselt; |
| --- | --- |

2.6.1.

täismehaaniline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub üksnes mehaaniliselt;

| 2.6.2. | täishüdrauliline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes hüdrauliliselt; |
| --- | --- |

2.6.2.

täishüdrauliline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes hüdrauliliselt;

| 2.6.3. | täiselektriline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes elektriliselt; |
| --- | --- |

2.6.3.

täiselektriline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes elektriliselt;

| 2.6.4. | hübriid-rooliajam – rooliajam, mille puhul osa juhtajami koormusjõu ülekandest toimub ühel ja ülejäänud osa muul eespool nimetatud viisil. Igal juhul peetakse süsteemi juhul, kui mõni rooliajami mehaaniline osa on ette nähtud üksnes asendi kohta tagasisidet andma ning on juhtajami koormusjõu summa ülekandmiseks liiga nõrk, täishüdrauliliseks või täiselektriliseks rooliajamiks; |
| --- | --- |

2.6.4.

hübriid-rooliajam – rooliajam, mille puhul osa juhtajami koormusjõu ülekandest toimub ühel ja ülejäänud osa muul eespool nimetatud viisil. Igal juhul peetakse süsteemi juhul, kui mõni rooliajami mehaaniline osa on ette nähtud üksnes asendi kohta tagasisidet andma ning on juhtajami koormusjõu summa ülekandmiseks liiga nõrk, täishüdrauliliseks või täiselektriliseks rooliajamiks;

2.7.   elektriline juhtahel – elektriühendus, mis võimaldab haagist rooliseadmega juhtida. See koosneb juhistikust ja liitmikust ning sisaldab andmesideseadmeid ja elektrienergia varustusseadet juhtimissignaali ülekandmiseks haagisele.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki juhtimisseadmetega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Koos taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2. nimetatud andmetega; määratleda tuleb sõiduki tüüp; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2. nimetatud andmetega; määratleda tuleb sõiduki tüüp;

| 3.2.2. | juhtimisseadmestiku lühikirjeldus koos juhtimisseadmestiku täieliku skeemiga, millel on kujutatud juhtimisseadmestiku toimimist mõjutavate eri seadmete paigutus sõidukil; |
| --- | --- |

3.2.2.

juhtimisseadmestiku lühikirjeldus koos juhtimisseadmestiku täieliku skeemiga, millel on kujutatud juhtimisseadmestiku toimimist mõjutavate eri seadmete paigutus sõidukil;

| 3.2.3. | täismehaaniliste roolimehhanismide ja käesoleva määruse 6. lisa alla kuuluvate juhtimisseadmestike puhul ka süsteemi ülevaade, milles tuuakse ära süsteemi tööpõhimõte ning sõiduki ohutu toimimise tagamiseks vajalikud rikkekindlad toimingud, dubleeritus ja hoiatussüsteemid.
  Kõnealuste süsteemidega seonduvad vajalikud tehnilised toimikud peavad olema tüübikinnitusasutuse ja/või tehnilise teenistusega aruteludeks kättesaadavad. Kõnealuseid toimikuid arutatakse konfidentsiaalselt. |
| --- | --- |

3.2.3.

täismehaaniliste roolimehhanismide ja käesoleva määruse 6. lisa alla kuuluvate juhtimisseadmestike puhul ka süsteemi ülevaade, milles tuuakse ära süsteemi tööpõhimõte ning sõiduki ohutu toimimise tagamiseks vajalikud rikkekindlad toimingud, dubleeritus ja hoiatussüsteemid.

Kõnealuste süsteemidega seonduvad vajalikud tehnilised toimikud peavad olema tüübikinnitusasutuse ja/või tehnilise teenistusega aruteludeks kättesaadavad. Kõnealuseid toimikuid arutatakse konfidentsiaalselt.

3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikidele käesolevas eeskirjas määratletud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus juhtimisseadmestiku suhtes.

4.1.1.   Enne tüübikinnituse andmist peab tüübikinnitusasutus kontrollima toodangu nõuetelevastavuse tõhusaks jälgimiseks vajalike käesoleva eeskirja punktis 7 esitatud piisavate meetmete olemasolu.

4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei anna sama kinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis on tüübikinnituseks esitatud muu kui punktis 3 nõutud dokumentides kirjeldatud juhtimisseadmestikuga.

4.3.   Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta lepingu osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnituse märk, millel on:

| 4.4.1. | Ringiga ümbritsetud täht E, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber; (2) |
| --- | --- |

4.4.1.

Ringiga ümbritsetud täht E, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber; (2)

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal – käesoleva määruse number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal – käesoleva määruse number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1. nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

4.8.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   KONSTRUKTSIOONI SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

5.1.   Üldsätted

5.1.1.   Roolimehhanism peab tagama sõiduki hõlpsa ja turvalise juhtimise kuni ettenähtud maksimumkiiruseni või, kui tegemist on haagisega, maksimaalse tehniliselt lubatud kiiruseni. Riketeta juhtimisseadmestiku puhul peab punktile 6.2 vastava katsetamise korral ilmnema tendents pöörduda otseasendisse. Sõiduk peab vastama punkti 6.2 nõuetele, kui tegemist on mootorsõidukiga, ning punkti 6.3 nõuetele, kui tegemist on haagisega. Kui sõidukile on paigaldatud abijuhtimisseadmestik, peab ka see vastama 4. lisas esitatud nõuetele. Hüdraulilise rooliajamiga varustatud haagised peavad vastama ka 5. lisa nõuetele.

5.1.2.   Sõiduki ettenähtud maksimumkiirusel peab olema võimalik mööda sirget teelõiku liikuda nii, et juht ei pea rooli ülemääraselt korrigeerima ning roolimehhanismis ei teki ebatavalist vibratsiooni.

5.1.3.   Suund, kuhu rooliseadet liigutatakse, peab olema sama, kuhu kavatsetakse sõidukit suunata, ning rooliseadme pööramisnurk ja pöördenurk peavad olema katkematus seoses. Neid nõudeid ei kohaldata automaatjuhtimisega või korrigeerivat roolimisfunktsiooni hõlmavate süsteemide suhtes ega abijuhtimisseadmestiku suhtes.

Neid nõudeid ei pruugita kohaldada ka täismehaaniliste rooliajamite puhul, kui sõiduk ei liigu ja kui süsteemi ei varustata energiaga.

5.1.4.   Juhtimisseadmestik projekteeritakse, ehitatakse ja paigaldatakse selliselt, et see suudab taluda sõiduki või ühendatud sõidukite tavapärase kasutuse käigus tekkivaid pingeid. Rooliajami ükski osa ei tohi piirata maksimaalset pöördenurka, välja arvatud osad, mis on spetsiaalselt sellel eesmärgil projekteeritud. Kui ei ole ette nähtud teisiti, eeldatakse, et käesoleva eeskirja kohaldamisel ei tohi juhtimisseadmestikus samaaegselt esineda üle ühe rikke, ning kandevankri kaht telge käsitatakse ühe teljena.

5.1.5.   Juhtimisseadmestiku, sealhulgas ka elektriliste juhtahelate tõhusust ei tohi häirida ei magnet- ega elektriväljad. Näidata tuleb vastavust tüübikinnituse andmise ajal eeskirja nr 10 kehtiva versiooni tehnilistele nõuetele.

5.1.6.   Juhti abistavatele täiustatud roolimehhanismidele antakse kinnitus vastavalt käesolevale eeskirjale üksnes juhul, kui selle funktsioon ei halvenda peamise roolimehhanismi toimimist ühelgi viisil. Lisaks tuleb need konstrueerida nii, et juht saab funktsiooni alati teadlikult välja lülitada.

5.1.6.1.   Automaatjuhtimisega roolimisfunktsiooni sisselülitumisel antakse sellest juhile märku ning juhtimisfunktsioon lülitub automaatselt välja, kui sõiduki kiirus ületab seatud piirkiiruse 10 km/h rohkem kui 20 protsendi võrra või kui enam ei võeta vastu hinnatavaid signaale. Juhtimisfunktsiooni väljalülitumisest annab juhile alati märku lühike, kuid iseloomulik nähtava signaaliga hoiatus koos kas kuuldava signaaliga või rooliseadme edastatava vibroalarmiga.

5.1.7.   Rooliajam

5.1.7.1.   Rooligeomeetria korrigeerimisseadmed peavad olema sellised, et pärast korrigeerimist on võimalik korrigeeritavad osad asjakohaste lukustusseadmete abil kindlalt ühendada.

5.1.7.2.   Rooliajam, mida on võimalik sõiduki eri koostude (nt pikendatavad poolhaagised) vajadustega seoses eraldada, peab olema varustatud lukustusseadmetega, mis tagavad osade kindla ümberpaigutuse; automaatse lukustuse puhul peab sellel olema ka täiendav käsitsijuhitav ohutuslukk.

5.1.8.   Juhtrattad

Juhtrattad ei tohi olla üksnes tagarattad. Käesolev nõue ei kehti poolhaagiste kohta.

5.1.9.   Energiavarustus

Juhtimisseadmestikul ja muudel süsteemidel võib olla ühine energiavarustusseade. Sama energiaallikat kasutava mis tahes süsteemi rikke puhul tuleb siiski tagada juhitavus vastavalt punktis 5.3 esitatud asjakohastele rikete korral ettenähtud tingimustele.

5.1.10.   Juhtimissüsteemid

6. lisa nõudeid kohaldatakse sõiduki elektrooniliste juhtimissüsteemide, mis moodustavad roolimisfunktsiooni juhtimissignaali ülekande või osa sellest, sealhulgas ka juhti abistavate täiustatud roolimehhanismide ohutusaspektide suhtes. Süsteemide või funktsioonide kohta, mis kasutavad roolimehhanismi kõrgema taseme eesmärgi saavutamiseks, kehtib 6. lisa vaid niivõrd, kuivõrd need avaldavad roolimehhanismile otsest mõju. Kui kõnealused süsteemid on olemas, ei lülitata neid roolimehhanismi tüübikinnituskatsete tegemise ajaks välja.

5.2.   Haagiste suhtes kohaldatavad erisätted

5.2.1.   Haagised (v.a poolhaagised ja kesktelghaagised), millel on juhtrattad enam kui ühel teljel, ning poolhaagised ja kesktelghaagised, millel on juhtrattad vähemalt ühel teljel, peavad vastama punkti 6.3 nõuetele. Seevastu jälgiva juhtimisseadmega haagiste osas ei ole punktis 6.3 sätestatud katsetamine vajalik, kui juhitamatute ning jälgiva juhtimisseadmega telgede teljekoormuse suhe on koormustingimustest olenemata vähemalt 1,6.

Siiski peab jälgiva juhtimisseadmega haagiste puhul olema juhitamatute või juhitavate liigendtelgede ja hõõrdülekandega juhitavate telgede teljekoormuse suhe koormustingimustest olenemata vähemalt 1.

5.2.2.   Kui autorongi veduk liigub otse, peavad haagis ja veduk jääma joondatuks. Kui joondatus ei püsi automaatselt, tuleb selle säilitamiseks paigaldada haagisele sobiv reguleerimisseade.

5.3.   Sätted rikete kohta ja tehnilised omadused

5.3.1.   Üldosa

5.3.1.1.   Käesoleva eeskirja kohaldamisel peetakse juhtrataste, rooliseadme ning rooliajami mehaaniliste osade purunemist vähetõenäoliseks, kui need on piisavalt dimensioonitud, hoolduseks kergesti kättesaadavad ning ettenähtud turvanõuetelt vähemalt samaväärsed nagu sõiduki muud olulised osad (näiteks pidurisüsteem). Kui mõne kõnealuse osa purunemine tooks tõenäoliselt kaasa sõiduki muutumise juhitamatuks, peab see olema metallist või samaväärsete omadustega materjalist ning ei tohi roolimehhanismi tavapärase töö käigus märkimisväärselt deformeeruda.

5.3.1.2.   Juhtimisseadmestiku rikke korral peavad täidetud olema ka punktide 5.1.2, 5.1.3 ja 6.2.1 nõuded, kuni sõiduk saab veel liikuda vastavates punktides nõutud kiirusega.

Sel juhul ei kohaldata punkti 5.1.3 täismehaaniliste roolimehhanismide suhtes, kui sõiduk ei liigu.

5.3.1.3.   Rooliajami mis tahes rikkest, mis ei ole pelgalt mehaaniline, peab sõidukijuhti punkti 5.4 kohaselt teavitama. Rikke korral on lubatud keskmise rooliülekande arvu muutumine, kui ei ületata punktis 6.2.6 sätestatud juhtimisjõudu.

5.3.1.4.   Kui sõiduki pidurisüsteem kasutab sama energiaallikat kui roolimehhanism ja energiaallikas tekib rike, antakse eelis roolimehhanismile ja see peab suutma täita punktides 5.3.2 ja 5.3.3 esitatud kohaldatavaid nõudeid. Lisaks ei tohi pidurdustõhusus esimesel järgneval pidurdamisel langeda alla sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhususe, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 2.

5.3.1.5.   Kui sõiduki pidurisüsteem kasutab sama energiavarustusseadet kui roolimehhanism ja energiavarustusseadmes tekib rike, antakse eelis roolimehhanismile ja see peab suutma täita punktides 5.3.2 ja 5.3.3 esitatud kohaldatavaid nõudeid. Lisaks peab pidurdustõhusus esimesel järgneval pidurdusel vastama käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3 ettekirjutustele.

5.3.1.6.   Haagiste puhul tuleb täita punktide 5.2.2 ja 6.3.4.1 nõudeid ka siis, kui rike tekib roolimehhanismis.

5.3.2.   Võimendiga roolimehhanismid

5.3.2.1.   Kui mootor seiskub või tekib rike mõnes jõuülekande osas, v.a punktis 5.3.1.1 loetletud osad, ei tohi pöördenurk vahetult pärast seda muutuda. Kuni sõidukiga on võimalik sõita kiiremini kui 10 km/h, tuleb täita punktis 6 nimetatud süsteemirikete puhul kohaldatavaid nõudeid.

5.3.3.   Täismehaanilised roolimehhanismid

5.3.3.1.   Süsteem tuleb konstrueerida nii, et kui tekib punktis 5.4.2.1.1 viidatud hoiatussignaali aktiveerimist nõudev mis tahes rike, ei saa sõidukiga kiirusega üle 10 km/h piiramatult sõita.

5.3.3.2.   Kui rike tekib juhtimissignaali ülekandes, v.a punktis 5.1.4 loetletud osad, peab siiski olema võimalik juhtida sõidukit vastavalt samadele tehnilistele omadustele, mis on sätestatud punktis 6 riketeta roolimehhanismide kohta.

5.3.3.3.   Juhtimissignaali ülekandesüsteemi energiaallika rikke korral peab olema võimalik sooritada vähemalt 24 kaheksakujulist manöövrit, kusjuures kujundi iga silmus on 40-meetrise läbimõõduga kiirusel 10 km/h ning samade tehniliste omadustega kui punktis 6 esitatud riketeta süsteemi puhul.

Katsemanöövreid alustatakse punktis 5.3.3.5 esitatud energiasalvestustasemel.

5.3.3.4.   Kui rike tekib juhtimissignaali ülekandesüsteemis, v.a punktis 5.3.1.1 loetletud osades, ei tohi pöördenurk vahetult pärast seda muutuda. Kuni sõidukiga on võimalik sõita kiiremini kui 10 km/h, peab süsteem pärast 25 kaheksakujulise manöövri sooritamist kiirusel vähemalt 10 km/h, kusjuures kujundi kumbki silmus on 40-meetrise läbimõõduga, vastama punktis 6 esitatud süsteemirikete puhul kohaldatavatele nõuetele.

Katsemanöövreid alustatakse punktis 5.3.3.5 esitatud energiasalvestustasemel.

5.3.3.5.   Punktides 5.3.3.3 ja 5.3.3.4 viidatud katsetel kasutatav energiatase on energiasalvestustase, mille juures anti juhile rikkest märku.

6. lisa alla kuuluvate elektrilise ajamiga süsteemide puhul on selleks tasemeks tootja poolt seoses 6. lisaga esitatud dokumentides kirjeldatud halvim olukord ning aku jõudluse puhul tuleb arvesse võtta ka selliseid mõjusid nagu temperatuur ja aku vananemine.

5.4.   Hoiatussignaalid

5.4.1.   Üldsätted

5.4.1.1.   Sõiduki juhile tuleb selgelt märku anda juhtimisfunktsiooni häirivast mis tahes rikkest, mis ei ole mehaanilist laadi.

Punkti 5.1.2 nõuetele vaatamata võib süsteemi rikkeolukorra lisamärguandeks olla ka roolimehhanismis tahtlikult rakendatud vibroalarm.

Mootorsõiduki puhul peetakse hoiatussignaaliks juhtimisjõu suurenemist, haagise puhul on lubatud mehaaniline märguanne.

5.4.1.2.   Kui roolimehhanism ja muud süsteemid kasutavad üht ja sama energiaallikat ja kui energia-/tööainemahutis oleva energia või vedeliku tase langeb piirini, kus juhtimisjõud võib suureneda, tuleb juhile sellest heli- või valgussignaaliga märku anda. Kui sama energiaallikat kasutab ka pidurisüsteem, võib hoiatus olla ühendatud seadmega, mis on ette nähtud hoiatamiseks piduririkke puhul. Hoiatusseadme rahuldav seisund peab olema juhi poolt hõlpsasti kontrollitav.

5.4.2.   Täismehaanilise juhtimisseadmestiku suhtes kohaldatavad erisätted

5.4.2.1.   Mootorsõidukid peavad olema võimelised juhtimisseadmestiku rikke ja tõrke korral andma hoiatussignaalid järgmiselt:

| 5.4.2.1.1. | Punane hoiatussignaal, millega antakse märku punktis 5.3.1.3 määratletud riketest peamises juhtimisseadmestikus. |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

Punane hoiatussignaal, millega antakse märku punktis 5.3.1.3 määratletud riketest peamises juhtimisseadmestikus.

| 5.4.2.1.2. | Asjakohasel juhul kollane hoiatussignaal, mis annab märku juhtimisseadmestikus elektriliselt tuvastatud tõrkest, millest ei ole punase hoiatussignaaliga märku antud. |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

Asjakohasel juhul kollane hoiatussignaal, mis annab märku juhtimisseadmestikus elektriliselt tuvastatud tõrkest, millest ei ole punase hoiatussignaaliga märku antud.

| 5.4.2.1.3. | Sümboli kasutamise puhul peab see vastama sümbolile J 04, ISO/IEC registreerimisnumber 7000-2441, nagu on määratletud standardis ISO 2575:2000. |
| --- | --- |

5.4.2.1.3.

Sümboli kasutamise puhul peab see vastama sümbolile J 04, ISO/IEC registreerimisnumber 7000-2441, nagu on määratletud standardis ISO 2575:2000.

| 5.4.2.1.4. | Eespool nimetatud hoiatussignaal(id) süttib/süttivad, kui sõidukit (ja roolimehhanismi) varustatakse energiaga. Seisva sõiduki puhul tuleb enne signaali väljalülitamist kindlaks teha, et roolimehhanismis ei esine ühtegi nimetatud riket või tõrget.
  Nimetatud rikked või tõrked, mis peavad aktiveerima eespool nimetatud hoiatussignaali, ent mida muutumatute tingimuste korral ei tuvastata, tuleb tuvastamiseks talletada ning hoiatussignaal tuleb anda käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on pööratud sisselülitatud asendisse, seni, kuni rike püsib. |
| --- | --- |

5.4.2.1.4.

Eespool nimetatud hoiatussignaal(id) süttib/süttivad, kui sõidukit (ja roolimehhanismi) varustatakse energiaga. Seisva sõiduki puhul tuleb enne signaali väljalülitamist kindlaks teha, et roolimehhanismis ei esine ühtegi nimetatud riket või tõrget.

Nimetatud rikked või tõrked, mis peavad aktiveerima eespool nimetatud hoiatussignaali, ent mida muutumatute tingimuste korral ei tuvastata, tuleb tuvastamiseks talletada ning hoiatussignaal tuleb anda käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on pööratud sisselülitatud asendisse, seni, kuni rike püsib.

5.4.3.   Kui lisajuhtimisseadmestik on aktiveeritud ja/või selle seadmestiku abil saavutatud pöördenurk ei ole tavapärasesse juhtimisasendisse tagasi pöördunud, tuleb juhile anda hoiatussignaal.

5.5.   Juhtimisseadmestiku korralise tehnoülevaatuse suhtes kohaldatavad sätted

5.5.1.   Niivõrd kui see on teostatav ning vastavalt sõiduki tootja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppele tuleb juhtimisseadmestik konstrueerida ning paigaldada nii, et vajadusel saab selle töötamist seadmestikku demonteerimata kontrollida, kasutades tavapäraseid mõõtmisvahendeid ja -meetodeid ning katseseadmeid.

5.5.2.   Juhtimist mõjutavate elektrooniliste süsteemide puudusteta käitusolekut peab olema võimalik kontrollida lihtsal viisil. Kui tekib vajadus eriteabe järele, tuleb see teha vabalt kättesaadavaks.

5.5.2.1.   Tüübikinnituse andmise ajal tuleb konfidentsiaalselt kirjeldada tootja poolt valitud kontrollivahendite (nt hoiatussignaali) toimimisse lihtsate lubamatute muudatuste tegemise vastu võetud meetmeid.

Alternatiivina on see nõue täidetud, kui puudusteta käitusoleku kontrollimiseks on saadaval teisesed kontrollivahendid.

6.   KATSETAMISE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

6.1.   Üldsätted

6.1.1.   Katse tehakse tasasel pinnal, mis võimaldab head haardumist.

6.1.2.   Katse(te) käigus laaditakse sõiduk suurima tehniliselt lubatud massini ning suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni juhitaval teljel/juhitavatel telgedel.

Abijuhtimisseadmestikuga varustatud telgede puhul korratakse katset, kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud massini ning abijuhtimisseadmestikuga telje suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni.

6.1.3.   Enne katse algust peab seisva sõiduki rehvides olema tootja poolt punktis 6.1.2 sätestatud koormuse puhuks ette nähtud rõhk.

6.1.4.   Kui mõne süsteemi energiavarustuse moodustab osaliselt või täielikult elektrienergia, tehakse kõik jõudluskatsed kõigi oluliste sama energiavarustusseadet kasutavate süsteemide või süsteemikomponentide tegeliku või simuleeritud elektrilise koormuse tingimustes. Oluliste süsteemide hulka kuuluvad vähemalt valgustussüsteemid, tuuleklaasipuhastid, mootori juhtseadmed ja pidurdussüsteemid.

6.2.   Sätted mootorsõidukite kohta

6.2.1.   Sõidukiga peab olema võimalik, ilma et juhtimisseadmestikus tekiks ebatavaline vibratsioon, läbida kurv kaare raadiusega 50 m järgmise kiirusega:

| | M1-kategooria sõidukid: 50 km/h |
| --- | --- |

M1-kategooria sõidukid: 50 km/h

| | M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukid: 40 km/h või suurim valmistajakiirus, kui see on eespool nimetatud kiirustest väiksem. |
| --- | --- |

M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukid: 40 km/h või suurim valmistajakiirus, kui see on eespool nimetatud kiirustest väiksem.

6.2.2.   Sõiduki liikumisel mööda ringjoont, kusjuures juhtrattad on umbes poole võrra välja pööratud ning püsikiirus on vähemalt 10 km/h, peab pöördering rooliseadme vabastamisel jääma samaks või suurenema.

6.2.3.   Juhtimisjõu mõõtmisel ei võeta arvesse jõude, mis vältavad vähem kui 0,2 sekundit.

6.2.4.   Riketeta juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine.

6.2.4.1.   Sõiduk juhitakse kiirusel 10 km/h otseliikumisest spiraalsesse liikumisse. Juhtimisjõudu mõõdetakse rooliseadme nimiraadiusel kuni punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool esitatud tabelis näidatud vastava kategooria riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele. Sooritatakse üks pööre paremale ja üks vasakule.

6.2.4.2.   Riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendumisaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud iga sõidukikategooria kohta on esitatud allpool tabelis.

6.2.5.   Rikkis juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine.

6.2.5.1.   Punktis 6.2.4 kirjeldatud katset korratakse rikkis juhtimisseadmestikuga. Juhtimisjõudu mõõdetakse punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool esitatud tabelis näidatud vastava kategooria rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele.

6.2.5.2.   Rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendumisaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud on iga sõidukikategooria kohta esitatud allpool tabelis.

Tabel

Juhtimisjõu suhtes kohaldatavad nõuded

| Sõiduk Kategooria | Riketeta | Rikkis |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne jõud
  (daN) | Aeg
  (s) | Pöörderaadius
  (m) | Maksimaalne jõud
  (daN) | Aeg
  (s) | Pöörderaadius
  (m) |
| M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |
| N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |
| N3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |

Sõiduk Kategooria

Riketeta

Rikkis

Maksimaalne jõud

(daN)

Aeg

(s)

Pöörderaadius

(m)

Maksimaalne jõud

(daN)

Aeg

(s)

Pöörderaadius

(m)

M1

15

4

12

30

4

20

M2

15

4

12

30

4

20

M3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

N1

20

4

12

30

4

20

N2

25

4

12

40

4

20

N3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

6.3.   Sätted haagiste kohta

6.3.1.   Kui veduk liigub otsejoones siledal ja tasapinnalisel teel kiirusel 80 km/h või haagise tootja poolt ettenähtud suurima tehniliselt lubatud kiirusega, kui see on alla 80 km/h, peab haagis liikuma ülemäärase kõrvalekaldeta ning ebatavalise vibratsioonita juhtimisseadmestikus.

6.3.2.   Seades veduki ja püsiseisundi saavutanud haagise pöörama selliselt, et veduk liigub mööda ringjoont raadiusega 25 m (vt punkt 2.4.6) püsikiirusel 5 km/h, mõõdetakse haagise kõige tagumise välisserva poolt joonistatav ring. Manöövrit korratakse samadel tingimustel, aga kiirusel 25 km/h ± 1 km/h. Nimetatud manöövrite käigus ei tohi kiirusel 25 km/h ± 1 km/h liikuva haagise välisserv liikuda kiirusel 5 km/h mõõdetud ringist välja rohkem kui 0,7 m.

6.3.3.   Haagise puhul, mida veab mööda punktis 6.3.2 kirjeldatud ringjoont kiirusega 25 km/h liikuv sõiduk, ei tohi ükski osa liikuda ringist välja rohkem kui 0,5 m. See nõue peab olema täidetud alates punktist, kui saavutatakse vastava ringi kaar, kuni punktini, mis asub seda kaart mööda 40 m kaugusel. Alates nimetatud punktist peab haagis vastama punktis 6.3.1 sätestatud tingimusele.

6.3.4.   Mõõta tuleb ringikujulist ala, mille joonistab vedukist ja haagisest koosnev riketeta roolimehhanismiga autorong, sõites kiirusega kuni 5 km/h mööda konstantse raadiusega ringjoont, nii et veduki eesmine välisnurk joonistab ringjoone raadiusega 0,67 × autorongi pikkus, aga mitte alla 12,5 meetri.

6.3.4.1.   Kui roolimehhanismis on rike ja mõõdetav ringikujuline ala on > 8,3 m, ei tohi see olla üle 15 protsendi suurem kui riketeta roolimehhanismi korral mõõdetud vastav väärtus.

Ringikujulise ala välisraadius ei tohiks olla suurenenud.

6.3.5.   Punktides 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.4 kirjeldatud katsed hõlmavad sõitmist nii päripäeva kui vastupäeva.

7.   TOODANGU VASTAVUS

Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe 2. liites sätestatud korraga (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2), arvestades järgmisi nõudeid:

| 7.1. | Tüübikinnituse omanik peab tagama, et toodangu vastavuskatsete tulemused on registreeritud ja et lisatud dokumendid on kättesaadavad tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega kokkulepitud ajavahemiku vältel. See ajavahemik ei ületa 10 aastat alates tootmise lõpetamisest. |
| --- | --- |

7.1.

Tüübikinnituse omanik peab tagama, et toodangu vastavuskatsete tulemused on registreeritud ja et lisatud dokumendid on kättesaadavad tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega kokkulepitud ajavahemiku vältel. See ajavahemik ei ületa 10 aastat alates tootmise lõpetamisest.

| 7.2. | Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetelevastavuse kontrollimise meetodeid. Kõnealuste kontrollimiste tavaline sagedus on kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetelevastavuse kontrollimise meetodeid. Kõnealuste kontrollimiste tavaline sagedus on kord kahe aasta jooksul.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui näidissõidukid ei vasta käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud nõuetele.

8.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav leppeosaline tühistab oma varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele eeskirja kohaldavatele leppeosalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis.

9.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

9.1.   Kõikidest sõidukitüübi muudatustest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel võib asutus kas:

| 9.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp vastab igal juhul nõuetele või |
| --- | --- |

9.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp vastab igal juhul nõuetele või

| 9.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

9.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

9.2.   Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse kinnitamise või laiendamise kohta edastatakse käesolevat määrust kohaldavatele lepinguosalistele punktis 4.3 ettenähtud korras.

9.3.   Tüübikinnituse laienduse väljastav tüübikinnitusasutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta lepingu osalisi käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega.

10.   TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Vastava teate saamisel teavitab nimetatud asutus sellest teisi eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis.

11.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

1958. aasta kokkuleppe osalised, kes kohaldavad käesolevat eeskirja, peavad edastama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile nende asutuste ja tehniliste teenistuste nimed ja aadressid, kes vastutavad tüübikinnituskatsete eest ja annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata teistes riikides tüübikinnituste saamist, pikendamist, sellest keeldumist või tüübikinnituste tühistamist tõendavad vormid.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1) 7. lisas.

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Suurbritannia, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – vaba, 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (Tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma EMK tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta ja 51 – Korea Vabariik. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

(3)  50, kui sõidukil on jäik kere ja kaks või enam juhitavat telge (v.a jälgiv juhtimisseade)

(4)  või täieliku lukustumiseni, kui 12 m raadius ei ole saavutatav.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

2. LISA

LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image

Sõidukile kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomasele sõidukitüübile on juhtimisseadmestiku kohta antud Hollandis tüübikinnitus (E4) vastavalt eeskirjale nr 79 ja tüübikinnituse nr 012439 all. Tüübikinnituse number näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 79, mis hõlmab 01-seeria muudatusi, nõuetele.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image

Sõidukile kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud Hollandis (E4) vastavalt eeskirjadele nr 79 ja 31. (1) Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et kuupäevadel, kui vastavad tüübikinnitused anti, hõlmas määrus nr 79 01-seeria muudatusi ja määrus nr 31 hõlmas 01-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

Pidurdustõhusus sõidukitel, mille juhtimisseadmestiku ja pidurisüsteemi käitamiseks kasutatakse sama energiaallikat

| 1. | Käesolevale lisale vastavate katsete puhul peab sõiduk vastama järgmistele tingimustele:






  1.1. | sõiduk koormatakse suurima tehniliselt lubatud massini, mis jaotatakse telgede vahel tootja kindlaksmääratud viisil. Massi telgedevahelise jaotumise mitme võimaluse korral peab täismass telgede vahel jaotuma nii, et iga telje koormus vastaks telje maksimaalsele lubatud koormusele. Poolhaagiste vedukite korral võib massi jaotada ümber ligilähedaselt keskele eespool nimetatud koormustingimustest tuleneva käänmikupoldi ning tagatelje/tagatelgede keskjoone vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevale lisale vastavate katsete puhul peab sõiduk vastama järgmistele tingimustele:

1.1.

sõiduk koormatakse suurima tehniliselt lubatud massini, mis jaotatakse telgede vahel tootja kindlaksmääratud viisil. Massi telgedevahelise jaotumise mitme võimaluse korral peab täismass telgede vahel jaotuma nii, et iga telje koormus vastaks telje maksimaalsele lubatud koormusele. Poolhaagiste vedukite korral võib massi jaotada ümber ligilähedaselt keskele eespool nimetatud koormustingimustest tuleneva käänmikupoldi ning tagatelje/tagatelgede keskjoone vahel;

| 1.2. | rehvid pumbatakse seisva sõiduki koormuse puhul rehvidele ette nähtud külma rõhuni; |
| --- | --- |

1.2.

rehvid pumbatakse seisva sõiduki koormuse puhul rehvidele ette nähtud külma rõhuni;

| 1.3. | enne katsete alustamist peavad pidurid olema külmad; see tähendab, et piduriketta või -trumli välispinna temperatuur on alla 100 °C. |
| --- | --- |

1.3.

enne katsete alustamist peavad pidurid olema külmad; see tähendab, et piduriketta või -trumli välispinna temperatuur on alla 100 °C.

| 2. | Energiaallika rikke korral peab sõidupiduri tõhusus esimesel pidurdusel saavutama allpool esitatud tabelis märgitud väärtuse.








  Kategooria | V (km/h) | (m/s2) | F daN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 5,8 | 50 |
| M2 ja M3 | 60 | 5,0 | 70 |
| N1 | 80 | 5,0 | 70 |
| N2 ja N3 | 60 | 5,0 | 70 |

2.

Energiaallika rikke korral peab sõidupiduri tõhusus esimesel pidurdusel saavutama allpool esitatud tabelis märgitud väärtuse.

Kategooria

V (km/h)

(m/s2)

F daN

M1

80

5,8

50

M2 ja M3

60

5,0

70

N1

80

5,0

70

N2 ja N3

60

5,0

70

| 3. | Juhtimisseadmestiku või energiavarustuse mis tahes rikke korral peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema üheksanda rakendamise korral võimalik saavutada vähemalt teisese pidurisüsteemi (avariipiduri) jaoks ettenähtud tõhusus.
  Juhul kui salvestatud energia kasutamist eeldav teisene tõhusus saavutatakse eraldi juhtseadme abil, peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema võimalik üheksanda rakendamise korral saavutada jääktõhusus (vt tabel).
  Teisene ja jääktõhusus








  Kategooria | V km/h | Teisene pidurdus m/s2 | Jääkpidurdus m/s2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |
| M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |
| N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |
| N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |

3.

Juhtimisseadmestiku või energiavarustuse mis tahes rikke korral peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema üheksanda rakendamise korral võimalik saavutada vähemalt teisese pidurisüsteemi (avariipiduri) jaoks ettenähtud tõhusus.

Juhul kui salvestatud energia kasutamist eeldav teisene tõhusus saavutatakse eraldi juhtseadme abil, peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema võimalik üheksanda rakendamise korral saavutada jääktõhusus (vt tabel).

Teisene ja jääktõhusus

Kategooria

V km/h

Teisene pidurdus m/s2

Jääkpidurdus m/s2

M1

80

2,9

1,7

M2

60

2,5

1,5

M3

60

2,5

1,5

N1

70

2,2

1,3

N2

50

2,2

1,3

N3

40

2,2

1,3

---

4. LISA

Abijuhtimisseadmestikuga sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted

1.   ÜLDSÄTTED

Abijuhtimisseadmestikuga (ASE) varustatud sõidukid peavad lisaks käesoleva eeskirja põhiosas esitatud nõuetele vastama ka käesoleva lisa sätetele.

2.   ERISÄTTED

2.1.   Ülekanne

2.1.1.   Mehaanilised rooliajamid

Kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 5.3.1.1.

2.1.2.   Hüdraulilised rooliajamid

Hüdrauliline rooliajam peab olema kaitstud suurima lubatud töörõhu T ületamise eest.

2.1.3.   Elektrilised rooliajamid

Elektriline rooliajam peab olema kaitstud ülemäärase energiavarustuse eest.

2.1.4.   Rooliajamite kombinatsioonid

Mehaaniliste, hüdrauliliste ja elektriliste rooliajamite kombinatsioonid peavad vastama eespool punktides 2.1.1, 2.1.2 ja 2.1.3 sätestatud nõuetele.

2.2.   Rikke puhul katsetamise nõuded

2.2.1.   Abijuhtimisseadmestiku mis tahes osa väärtalitlus või rike (v.a osad, mida vastavalt käesoleva eeskirja I lisa punktile 5.3.1.1 ei peeta purunemisohtlikeks) ei tohi kaasa tuua ootamatut märkimisväärset muutust sõiduki käitumises ning endiselt peavad olema täidetud käesoleva eeskirja punkti 6 nõuded. Ka peab olema võimalik sõidukit juhtida rooli ülemääraselt korrigeerimata. Seda kontrollitakse järgmiste katsetega:

2.2.1.1.   Ringikatse

Sõiduk juhitakse katseringi raadiusega „R” (m) ja kiirusega „V” (km/h), mis vastavad sõiduki kategooriale ning järgmises tabelis esitatud väärtustele:

| Sõidukikategooria | R (3) | V (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| M1 ja N1 | 100 | 80 |
| M2 ja N2 | 50 | 50 |
| M3 ja N3 | 50 | 45 |

Sõidukikategooria

R (3)

V (1)
   (2)

M1 ja N1

100

80

M2 ja N2

50

50

M3 ja N3

50

45

Rike kutsutakse esile kindlaksmääratud katsekiiruse saavutamisel. Katse hõlmab sõitmist päripäeva ja vastupäeva.

2.2.1.2.   Lühiajaline katse

2.2.1.2.1.   Kuni lepitakse kokku ühtsed katseprotseduurid, teevad sõidukitootjad tehnilistele teenistustele teatavaks oma katseprotseduurid ja -tulemused sõiduki lühiajalise käitumise kohta rikke korral.

2.3.   Hoiatussignaalid rikke korral

2.3.1.   Juhti tuleb selgelt teavitada järgmistest abijuhtimisseadmestiku riketest, välja arvatud abijuhtimisseadmestiku (ASE) osade puhul, mida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.3.1.1 ei peeta rikkeohtlikuks:

| 2.3.1.1. | abijuhtimisseadmestiku elektri- või hüdraulikasüsteemi üldine seiskumine; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

abijuhtimisseadmestiku elektri- või hüdraulikasüsteemi üldine seiskumine;

| 2.3.1.2. | abijuhtimisseadmestiku energiavarustuse häired; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

abijuhtimisseadmestiku energiavarustuse häired;

| 2.3.1.3. | elektrilise juhtseadise ühendusjuhtmete purunemine, kui see on paigaldatud. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

elektrilise juhtseadise ühendusjuhtmete purunemine, kui see on paigaldatud.

---

(1)  Kui abijuhtimisseadmestik on määratud sõidukiiruse juures mehaaniliselt lukustatud asendis, siis muudetakse katsekiirus vastavaks maksimaalse sõidukiirusega, mille korral süsteem töötab. Maksimaalne sõidukiirus on kiirus, mille korral abijuhtimisseadustik lukustub ja millest on lahutatud 5 km/h.

(2)  Kui sõiduki mõõtmed võivad põhjustada ümberpaiskumist, peab tootja edastama tehnilisele teenistusele sõiduki käitumise simulatsiooni andmed, milles näidatakse katse korraldamiseks väikseim ohutu maksimaalne sõidukiirus. Seejärel valib tehniline teenistus selle katsekiiruse.

(3)  Kui katsekoha konfiguratsiooni tõttu ei ole raadiuste väärtusi võimalik järgida, tuleb katsed korraldada muude raadiustega radadel (maksimaalne kõikumine: ± 25 %) nii, et vastava sõidukikategooria tabelis näidatud raadiusest ja kiirusest tingitud transversaalkiirenduse saavutamiseks muudetakse kiirust.

---

5. LISA

Hüdraulilise rooliajamiga haagiste suhtes kohaldatavad sätted

1.   ÜLDSÄTTED

Hüdraulilise rooliajamiga varustatud sõidukid peavad lisaks käesoleva eeskirja põhiosas esitatud nõuetele vastama ka käesoleva lisa sätetele.

2.   ERISÄTTED

2.1.   Hüdraulikatorude ja liitmike tehnilised omadused.

2.1.1.   Täishüdrauliliste rooliajamite hüdraulikatorud peavad taluma tootja määratud suurimast tavapärasest töörõhust (T) vähemalt neli korda tugevamat lõhkemisrõhku. Liitmikud peavad vastama järgmistele ISO standarditele: 1402:1994, 6605:1986 ja 7751:1991.

2.2.   Energiavarustusest sõltuvad süsteemid.

2.2.1.   Energiavarustus peab olema ülerõhu eest kaitstud kaitseklapiga, mis töötab rõhul T.

2.3.   Rooliajami kaitse.

2.3.1.   Rooliajam peab olema ülerõhu eest kaitstud kaitseklapiga, mis töötab rõhul 1,5 T–2,2 T.

---

6. LISA

Sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad nõuded

1.   ÜLDOSA

Käesolevas lisas määratakse kindlaks dokumentide, rikkestrateegia ja vastavuskontrolli suhtes kohaldatavad nõuded seoses sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide (punkt 2.3 allpool) ohutusaspektidega käesoleva eeskirja ulatuses.

Käesolevat lisa võib tänu käesoleva eeskirja eripunktidele kohaldada ka elektroonilis(t)e süsteemi(de) juhitavate ohutusega seotud funktsioonide suhtes.

Käesolevas lisas ei määrata kindlaks süsteemi tehnilisi tingimusi, kuid see hõlmab konstrueerimisel rakendatavaid meetodeid ja tüübikinnituse saamiseks tehnilisele teenistusele edastatavat teavet.

Kõnealuse teabega näidatakse, et süsteemi puhul järgitakse tavapärases ja rikkeolukorras kõiki asjakohaseid käesolevas eeskirjas mujal kindlaksmääratud tehnilisi tingimusi.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | ohutuskontseptsioon – süsteemi, näiteks elektroonilistesse seadmetesse kavandatud abinõude kirjeldus, millega tagatakse süsteemi terviklikkus ja ohutu toimimine ka elektririkke korral. Ohutuskontseptsiooni osa võib olla ka sõiduki hädavajalike funktsioonide tagamise võimalus osalise või koguni täieliku varusüsteemi abil; |
| --- | --- |

2.1.

ohutuskontseptsioon – süsteemi, näiteks elektroonilistesse seadmetesse kavandatud abinõude kirjeldus, millega tagatakse süsteemi terviklikkus ja ohutu toimimine ka elektririkke korral. Ohutuskontseptsiooni osa võib olla ka sõiduki hädavajalike funktsioonide tagamise võimalus osalise või koguni täieliku varusüsteemi abil;

| 2.2. | elektrooniline juhtsüsteem – nimetatud sõiduki juhtimisfunktsiooni tootmisel elektroonilise andmetöötluse abil koostoimimiseks ette nähtud seadmete kombinatsioon. Kõnealused, sageli tarkvaraga juhitavad süsteemid koostatakse eraldi funktsionaalsetest osadest, elektroonilistest juhtseadmetest ja ajamitest ning need ühendatakse ülekandelülide abil. Need võivad sisaldada mehaanilisi, elektropneumaatilisi või elektrohüdraulilisi elemente. Käesolevas viidatud süsteem on süsteem, millele taotletakse tüübikinnitust; |
| --- | --- |

2.2.

elektrooniline juhtsüsteem – nimetatud sõiduki juhtimisfunktsiooni tootmisel elektroonilise andmetöötluse abil koostoimimiseks ette nähtud seadmete kombinatsioon. Kõnealused, sageli tarkvaraga juhitavad süsteemid koostatakse eraldi funktsionaalsetest osadest, elektroonilistest juhtseadmetest ja ajamitest ning need ühendatakse ülekandelülide abil. Need võivad sisaldada mehaanilisi, elektropneumaatilisi või elektrohüdraulilisi elemente. Käesolevas viidatud süsteem on süsteem, millele taotletakse tüübikinnitust;

| 2.3. | sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid – juhtimishierarhiasse kuuluvad elektroonilised juhtsüsteemid, kusjuures hierarhia kõrgema taseme elektrooniline juhtsüsteem/-funktsioon võib juhitava funktsiooni välja lülitada. Väljalülitatud funktsioon muutub kompleksse süsteemi osaks; |
| --- | --- |

2.3.

sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid – juhtimishierarhiasse kuuluvad elektroonilised juhtsüsteemid, kusjuures hierarhia kõrgema taseme elektrooniline juhtsüsteem/-funktsioon võib juhitava funktsiooni välja lülitada. Väljalülitatud funktsioon muutub kompleksse süsteemi osaks;

| 2.4. | kõrgema taseme juhtsüsteem – süsteemid/funktsioonid, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi tavapäraseid funktsioone.
  See võimaldab komplekssetel süsteemidel muuta automaatselt oma eesmärke vastavalt nende tajutud olukordadest sõltuvale prioriteedile; |
| --- | --- |

2.4.

kõrgema taseme juhtsüsteem – süsteemid/funktsioonid, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi tavapäraseid funktsioone.

See võimaldab komplekssetel süsteemidel muuta automaatselt oma eesmärke vastavalt nende tajutud olukordadest sõltuvale prioriteedile;

| 2.5. | seadmed – käesolevas lisas käsitletavad väikseimad süsteemikomponentide osad, kuna kõnealuseid komponentide kombinatsioone vaadeldakse identimise, analüüsimise või asendamise seisukohast ühe üksusena; |
| --- | --- |

2.5.

seadmed – käesolevas lisas käsitletavad väikseimad süsteemikomponentide osad, kuna kõnealuseid komponentide kombinatsioone vaadeldakse identimise, analüüsimise või asendamise seisukohast ühe üksusena;

| 2.6. | ülekandelülid – eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat.
  Need on enamasti elektrilised, kuid võivad osaliselt olla ka mehaanilised, pneumaatilised või hüdraulilised; |
| --- | --- |

2.6.

ülekandelülid – eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat.

Need on enamasti elektrilised, kuid võivad osaliselt olla ka mehaanilised, pneumaatilised või hüdraulilised;

| 2.7. | reguleerimispiirkond viitab väljundparameetrile ning sellega määratakse kindlaks, millist ulatust süsteem tõenäoliselt kontrollib; |
| --- | --- |

2.7.

reguleerimispiirkond viitab väljundparameetrile ning sellega määratakse kindlaks, millist ulatust süsteem tõenäoliselt kontrollib;

| 2.8. | funktsionaalse toimimise piiridega määratakse kindlaks välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada. |
| --- | --- |

2.8.

funktsionaalse toimimise piiridega määratakse kindlaks välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada.

3.   DOKUMENDID

3.1.   Nõuded

Tootja esitab dokumentatsiooni, mis võimaldab tutvuda süsteemi põhikonstruktsiooniga ja viisiga, kuidas see on seotud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine.

Selgitada tuleb tootja poolt ette nähtud süsteemi ja ohutuskontseptsiooni funktsioone.

Andmed võib esitada lühidalt, aga need peavad sisaldama tõendeid selle kohta, et projekteerimis- ja arendustegevuses on osalenud kõigi hõlmatud süsteemivaldkondade asjatundjad.

Korraliste tehnoülevaatustega seoses tuleb dokumentides kirjeldada, kuidas saab kontrollida süsteemi käitusoleku hetkeolukorda.

3.1.1.   Dokumentatsioon koosneb kahest osast.

| a) | Tüübikinnituse saamiseks esitatav punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4 loetletud materjalid) loetletud materjale hõlmav ametlik dokumentatsioon, mis esitatakse tehnilisele teenistusele koos tüübikinnitusetaotluse üleandmisega. Seda kasutatakse käesoleva lisa punktis 4 sätestatud vastavustõendamisel võrdlusalusena. |
| --- | --- |

a)

Tüübikinnituse saamiseks esitatav punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4 loetletud materjalid) loetletud materjale hõlmav ametlik dokumentatsioon, mis esitatakse tehnilisele teenistusele koos tüübikinnitusetaotluse üleandmisega. Seda kasutatakse käesoleva lisa punktis 4 sätestatud vastavustõendamisel võrdlusalusena.

| b) | Punktis 3.4.4 loetletud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusesse, kuid mis tuleb tüübikinnituse andmisel teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

Punktis 3.4.4 loetletud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusesse, kuid mis tuleb tüübikinnituse andmisel teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks.

3.2.   Süsteemi funktsioonide kirjeldus.

Esitada tuleb kirjeldus, milles selgitatakse lihtsalt ja arusaadavalt kõiki süsteemi juhtfunktsioone ja eesmärkide saavutamiseks kasutatavaid meetodeid, sealhulgas ka juhttoiminguid teostava(te) mehhanismi(de) selgitust.

3.2.1.   Esitada tuleb kõigi sisend- ja tajutud parameetrite loend ning määratleda nende tööpiirkond.

3.2.2.   Esitada tuleb ka kõigi süsteemi poolt reguleeritavate väljundparameetrite loend ja iga juhu kohta ka selgitus, kas reguleerimine toimub otseselt või sõiduki mõne muu süsteemi kaudu. Kindlaks tuleb määrata iga kõnealuse parameetri reguleerimispiirkond (punkt 2.7).

3.2.3.   Funktsionaalse toimimise piirid (punkt 2.8) tuleb esitada juhul, kui see on süsteemi toimimise seisukohast oluline.

3.3.   Süsteemi skeemid

3.3.1.   Komponentide loetelu.

Esitada tuleb kõiki süsteemi seadmeid hõlmav loend, milles nimetatakse ka muid kõnealuse juhtfunktsiooni toimimiseks vajalikke sõiduki süsteeme.

Kõnealuste seadmete kombinatsiooni kujutav ülevaatlik skeem esitatakse koos seadmestiku jaotumise ning ka seadmete omavaheliste ühenduste selgitusega.

3.3.2.   Seadmete funktsioonid

Süsteemi iga seadme funktsiooni tuleb ülevaatlikult selgitada ja näidata, millised signaalid ühendavad seadet teiste seadmetega või sõiduki muude süsteemidega. Selle võib esitada kas märgistatud plokkdiagrammina või muu skeemina või diagrammiga illustreeritud kirjeldusena.

3.3.3.   Ühendusviisid

Süsteemisiseseid ühendusi näidatakse elektriliste ühenduste puhul lülitusskeemidega, pneumaatiliste või hüdrauliliste ühenduste puhul torustiku skeemiga ning mehaaniliste ühenduste puhul lihtsustatud diagramm-skeemiga.

3.3.4.   Signaalivoog ja prioriteedid

Seadmete vahel edastatavad signaalid ja kõnealused ühenduskanalid peavad teineteisele selgelt vastama.

Multipleksitud andmeteede signaalide prioriteedid tuleb esitada juhul, kui prioriteet võib mõjutada toimimist või ohutust käesoleva eeskirjaga seoses.

3.3.5.   Seadmete identimine

Iga seade on selgelt ja üheselt idenditav (nt riistvara märgistamise abil ja tarkvara sisu märgistamise või väljundi abil), et vastavat riistvara ja dokumente oleks võimalik omavahel seostada.

Kui funktsioone kombineeritakse ühe seadme või ka ühe arvuti piires, aga plokkdiagrammil on need arusaadavama ja ülevaatlikuma selgituse huvides esitatud mitme plokina, kasutatakse vaid ühte riistvara identimismärgistust.

Kõnealuse identimismärgistuse kasutamisega kinnitab tootja, et paigaldatud seadmestik vastab seonduvatele dokumentidele.

3.3.5.1.   Identimismärgistusega määratletakse riist- ja tarkvara versioon ning kui versiooni muutmisel muutuvad käesoleva eeskirjaga seoses ka seadme funktsioonid, muudetakse ka identimismärgistust.

3.4.   Tootja ohutuskontseptsioon

3.4.1.   Tootja esitab deklaratsiooni, millega kinnitab, et riketeta olukorras ei piira süsteemi eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia käesoleva eeskirja ettekirjutuste alla kuuluvate süsteemide ohutut toimimist.

3.4.2.   Seoses süsteemis kasutatava tarkvaraga tuleb ülevaatlikult selgitada selle arhitektuuri ning märkida ära kasutatud projekteerimismeetodid ja -vahendid. Tootja peab vajadusel olema valmis tooma tõendeid vahendite kohta, mille abil määrati projekteerimis- ja arendustegevuse käigus kindlaks süsteemiloogika toimimine.

3.4.3.   Tootja esitab tehnilisele teenistusele selgituse nende lahutamatult süsteemi kuuluvate projekteerimistingimuste kohta, millega tagatakse ohutu toimimine ka rikkeolukorras. Võimalikud projekteerimistingimused süsteemi rikkeolukorra puhul on näiteks järgmised:

| a) | toimimise tagamine osalise süsteemi abil; |
| --- | --- |

a)

toimimise tagamine osalise süsteemi abil;

| b) | ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile; |
| --- | --- |

b)

ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile;

| c) | kõrgema taseme funktsioonide väljalülitamine. |
| --- | --- |

c)

kõrgema taseme funktsioonide väljalülitamine.

Rikke korral tuleb juhti hoiatada näiteks hoiatussignaaliga või kuvatava teatega. Kui juht ei ole süsteemi deaktiveerinud, pöörates näiteks süüteluku väljalülitatud asendisse või lülitades välja konkreetse funktsiooni, kui selleks on ette nähtud spetsiaalne lüliti, peaks hoiatus kestma senikaua, kuni rikkeolukord püsib.

3.4.3.1.   Kui valitud tingimusel aktiveeritakse teatud rikkeolukordade puhul osalise toimimise režiim, tuleb need rikkeolukorrad nimetada ning määratleda nendest tulenevad tõhususepiirangud.

3.4.3.2.   Kui valitud tingimusel aktiveeritakse sõiduki juhtsüsteemi eesmärkide saavutamiseks teine variant ehk varusüsteem, tuleb selgitada ümberlülitumismehhanismi põhimõtteid, dubleerituse loogikat ja taset ning kõiki sisseehitatud varukontrollisüsteeme ning määratleda nendest tulenevad tõhususepiirangud.

3.4.3.3.   Kui valitud tingimusel eemaldatakse kõrgema taseme funktsioon, tuleb katkestada kõik selle funktsiooniga seotud vastavad väljund-juhtsignaalid ning teha seda üleminekuhäiringute tekkimist piiraval viisil.

3.4.4.   Dokumente tuleb toetada analüüsiga, milles näidatakse üldjoontes ära süsteemi toimimine mis tahes kindlaksmääratud rikkeolukorra puhul, mis avaldab mõju sõiduki juhitavusele või ohutusele.

See võib põhineda rikete liigi ja mõju analüüsil (Failure Mode and Effect Analysis, FMEA), vigade puu analüüsil (Fault Tree Analysis, FTA) või muul sarnasel süsteemi ohutuse aspektist asjakohasel menetlusel.

Valitud analüütilise lähenemise/analüütilised lähenemised kehtestab ja seda/neid kohaldab tootja ning tüübikinnituse andmisel tuleb need kontrollimise tarvis kättesaadavaks teha.

3.4.4.1.   Kõnealustes dokumentides loetletakse jälgitavad parameetrid ning nähakse käesoleva lisa punktis 3.4.4 määratletud iga rikkeolukorra tüübi korral ette juhile ja/või hooldustöötajatele/tehnoülevaatuse töötajatele antav hoiatussignaal.

4.   VASTAVUSTÕENDAMINE JA KATSETAMINE

4.1.   Punktis 3 nõutavates dokumentides sätestatud süsteemi funktsionaalset toimimist katsetatakse järgmisel viisil.

4.1.1.   Süsteemi funktsioneerimise vastavustõendamine

Tavapäraste töötasemete väljaselgitamiseks tuleb sõiduki süsteemi toimimise vastavust riketeta olukorras tõendada tootja spetsifikatsiooni kui algset võrdlusalust aluseks võttes, juhul kui selle puhul ei ole käesoleva või muu eeskirja tüübikinnitusmenetluse osana ette nähtud teatud toimivuskatset.

4.1.2.   Punkti 3.4 ohutuskontseptsiooni vastavustõendamine

Süsteemi reageerimist tuleb tüübikinnitusasutuse otsuse kohaselt kontrollida üksikus seadmes tekkinud rikke tingimustes, andes seadme sisemise rikke tagajärgede simuleerimiseks elektriseadmetele või mehaanilistele elementidele vastava väljundsignaali.

4.1.2.1.   Vastavustõendamise tulemused peavad vastama veaanalüüsi dokumenteeritud kokkuvõttele üldmõju tasemel, nii et ohutuskontseptsioon ja selle täitmine kinnitatakse nõuetele vastavaks.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 27.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/52

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/391/ÜVJP,

26. mai 2008,

millega muudetakse ühismeedet 2008/131/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/131/ÜVJP, millega pikendatakse Francesc Vendrelli volitusi Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (1) kuni 31. maini 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/131/ÜVJP, millega pikendatakse Francesc Vendrelli volitusi Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (1) kuni 31. maini 2008.

| (2) | Francesc Vendrell on teatanud peasekretärile/kõrgele esindajale, et ta saab jätkata Euroopa Liidu eriesindajana kuni 30. juunini 2008. Tema volitusi ELi eriesindajana tuleks nimetatud kuupäevani pikendada. Nõukogu kavatseb sellele järgnevaks perioodiks kuni 28. veebruarini 2009 ametisse nimetada uue ELi eriesindaja. |
| --- | --- |

(2)

Francesc Vendrell on teatanud peasekretärile/kõrgele esindajale, et ta saab jätkata Euroopa Liidu eriesindajana kuni 30. juunini 2008. Tema volitusi ELi eriesindajana tuleks nimetatud kuupäevani pikendada. Nõukogu kavatseb sellele järgnevaks perioodiks kuni 28. veebruarini 2009 ametisse nimetada uue ELi eriesindaja.

| (3) | Ühismeetmes 2008/131/ÜVJP ette nähtud lähtesumma kõigi Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks kuni 31. maini 2008 peaks hõlmama ka kõnealuste volituste edasise pikendamise perioodi kuni 30. juunini 2008, |
| --- | --- |

(3)

Ühismeetmes 2008/131/ÜVJP ette nähtud lähtesumma kõigi Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks kuni 31. maini 2008 peaks hõlmama ka kõnealuste volituste edasise pikendamise perioodi kuni 30. juunini 2008,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2008/131/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Francesc Vendrelli volitusi Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 30. juunini 2008”; |
| --- | --- |

1.

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Francesc Vendrelli volitusi Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 30. juunini 2008”;

| 2. | artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volitustega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma perioodil 1. märtsist 2008 kuni 30. juunini 2008 on 975 000 eurot”. |
| --- | --- |

2.

artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volitustega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma perioodil 1. märtsist 2008 kuni 30. juunini 2008 on 975 000 eurot”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 26.

1

---