# Eiropas Savienības C 412/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 412 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 19. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 412

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 19. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 412/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 412/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 412/02 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 3 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 412/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 4 |
| 2014/C 412/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu | 11 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2014/C 412/02

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre

1

2

2014/C 412/03

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH

1

3

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2014/C 412/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

4

2014/C 412/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 18. novembris

2014/C 412/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2514 |
| JPY | Japānas jena | 145,91 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4439 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79940 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2388 |
| CHF | Šveices franks | 1,2013 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4290 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,677 |
| HUF | Ungārijas forints | 305,54 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2141 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4348 |
| TRY | Turcijas lira | 2,7819 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4342 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4130 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,7044 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5707 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6240 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 374,09 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,8083 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6605 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6733 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 158,81 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1961 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,298 |
| RUB | Krievijas rublis | 58,4910 |
| THB | Taizemes bāts | 41,006 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,2543 |
| MXN | Meksikas peso | 16,9671 |
| INR | Indijas rūpija | 77,2750 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2514

JPY

Japānas jena

145,91

DKK

Dānijas krona

7,4439

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79940

SEK

Zviedrijas krona

9,2388

CHF

Šveices franks

1,2013

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4290

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,677

HUF

Ungārijas forints

305,54

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,2141

RON

Rumānijas leja

4,4348

TRY

Turcijas lira

2,7819

AUD

Austrālijas dolārs

1,4342

CAD

Kanādas dolārs

1,4130

HKD

Hongkongas dolārs

9,7044

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5707

SGD

Singapūras dolārs

1,6240

KRW

Dienvidkorejas vona

1 374,09

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,8083

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6605

HRK

Horvātijas kuna

7,6733

IDR

Indonēzijas rūpija

15 158,81

MYR

Malaizijas ringits

4,1961

PHP

Filipīnu peso

56,298

RUB

Krievijas rublis

58,4910

THB

Taizemes bāts

41,006

BRL

Brazīlijas reāls

3,2543

MXN

Meksikas peso

16,9671

INR

Indijas rūpija

77,2750

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 412/02

| 1. | Komisija 2014. gada 10. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (Airbus Asia, Singapūra), kuru kontrolē Airbus S.A.S. (Airbus, Francija), un uzņēmums Singapore Airlines Limited (SIA, Singapūra) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Airbus Asia Training Centre (AATC, Singapūra), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 10. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (Airbus Asia, Singapūra), kuru kontrolē Airbus S.A.S. (Airbus, Francija), un uzņēmums Singapore Airlines Limited (SIA, Singapūra) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Airbus Asia Training Centre (AATC, Singapūra), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   uzņēmums Airbus Asia
  : lidaparātu apkalpošana un tās pārvaldība un noliktavu pakalpojumi saistībā ar lidaparātu rezerves daļām,
  —   uzņēmums SIA
  : aviācijas pakalpojumi,
  —   uzņēmums AATC
  : pilotu apmācības, galvenokārt lidsabiedrībām Āzijas Klusā okeāna reģionā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   uzņēmums Airbus Asia
  : lidaparātu apkalpošana un tās pārvaldība un noliktavu pakalpojumi saistībā ar lidaparātu rezerves daļām,

—   uzņēmums SIA
  : aviācijas pakalpojumi,

—   uzņēmums AATC
  : pilotu apmācības, galvenokārt lidsabiedrībām Āzijas Klusā okeāna reģionā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 19.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 412/03

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 12. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums 3i Group plc (Apvienotā Karaliste) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Diamond Holding GmbH (Vācija), kas ir kontrolakciju sabiedrība uzņēmumam Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Vācija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 12. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums 3i Group plc (Apvienotā Karaliste) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Diamond Holding GmbH (Vācija), kas ir kontrolakciju sabiedrība uzņēmumam Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Vācija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   uzņēmums 3i Group plc
  : ieguldījumi, ieguldījumu pārvaldība un pārvaldības konsultācijas privātkapitāla, infrastruktūras un parādu pārvaldības jautājumos,
  —   uzņēmums Diamond Holding GmbH
  : uzņēmuma Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Christ) kontrolakciju sabiedrība,
  —   uzņēmums Christ
  : juvelierizstrādājumu un pulksteņu mazumtirdzniecība, galvenokārt Vācijā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   uzņēmums 3i Group plc
  : ieguldījumi, ieguldījumu pārvaldība un pārvaldības konsultācijas privātkapitāla, infrastruktūras un parādu pārvaldības jautājumos,

—   uzņēmums Diamond Holding GmbH
  : uzņēmuma Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Christ) kontrolakciju sabiedrība,

—   uzņēmums Christ
  : juvelierizstrādājumu un pulksteņu mazumtirdzniecība, galvenokārt Vācijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 19.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/4

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2014/C 412/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

MIEL DES CEVENNES

EK Nr.: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Miel des Cévennes

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Miel des Cévennes ir bišu medus, ko tās iegūst no ziedu nektāra. Gatavs medus ir šķidrs, kristālisks vai krēmveida.

Miel des Cévennes var būt:

| — | poliflors – tā izcelsme pārsvarā ir no vairākiem tipiskiem Sevēnu (Cévennes) augiem, |
| --- | --- |

—

poliflors – tā izcelsme pārsvarā ir no vairākiem tipiskiem Sevēnu (Cévennes) augiem,

| — | monoflors:






  — | viršu medus: kokveida ērika (Erica arborea), pelnpelēkā ērika (Erica cinerea), parastais virsis (Calluna vulgaris), |
| --- | --- | --- |

—

monoflors:

—

viršu medus: kokveida ērika (Erica arborea), pelnpelēkā ērika (Erica cinerea), parastais virsis (Calluna vulgaris),

| — | kastaņu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

kastaņu ziedu medus,

| — | meža aveņu medus, |
| --- | --- |

—

meža aveņu medus,

| — | kazeņu medus. |
| --- | --- |

—

kazeņu medus.

Fizikāli ķīmiskās īpašības:

| — | ražas gada beigās (no augusta līdz decembrim, izņemot viršu medu – attiecīgi no oktobra līdz decembrim) hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs nav augstāks par 15 miligramiem kilogramā, |
| --- | --- |

—

ražas gada beigās (no augusta līdz decembrim, izņemot viršu medu – attiecīgi no oktobra līdz decembrim) hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs nav augstāks par 15 miligramiem kilogramā,

| — | ūdens saturs nepārsniedz 19 %, izņemot viršu medu, kuram ūdens saturs nepārsniedz 21 %. |
| --- | --- |

—

ūdens saturs nepārsniedz 19 %, izņemot viršu medu, kuram ūdens saturs nepārsniedz 21 %.

Melisopalinoloģiskās īpašības

Miel des Cévennes sastāvā esošajiem putekšņiem ir Sevēnu apgabalā augošo botānisko sugu izcelsme. Par marķieriem apgabalā pieņemts uzskatīt šādu sugu putekšņus: kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, virši, kastaņa, kazrozes, meža avene, pienenes, kazenes, baltais āboliņš. Katrā medū tiek identificēts vismaz viens no šiem marķieriem.

Nav atļauta tādu putekšņu klātiene, kas ievākti no šādiem lieliem Sevēnu kultūraugiem: saulgrieze, rapsis, lucerna un lavanda. Lielu kultūraugu vai lavandas izcelsmes putekšņu saturs, ko identificē, drīkst būt tikai atsevišķu putekšņu veidā (mazāk par 15 %).

Še turpmāk sniegtajā tabulā norādītas katra medus veida melisopalinoloģiskās īpašības:

| Medus veids | Pārsvarā esošie putekšņi
  > 45 % | Klātesošie putekšņi
  15–45 % | Atsevišķie putekšņi
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Poliflorais medus | Kastaņa, augļukoki | Rudzupuķes, kastaņa, ērikas, meža avene, augļukoki, kazenes, esparsetes | Akācija, ailants, rudzupuķe, krūklis, sētvija, virši, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, ozols, usnes, cistusrozes, asteru dzimtas augi, asinssārtais grimonis, vainadzītes, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, pelnpelēkā ērika, kokveida ērika, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, hipokrepes, akmeņozols, norgalvīte, pēterenes, efeja, vanagnadziņi, kaņepenes, deviņvīruspēks, sinepes, pabērzs, magones, priede, pienenes, ceļtekas, septiņvīres, sūrenes, zalkšu sūrene, rododendri, kazenes, esparsetes, vītols, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), laimiņi, krustaines, spirejas, plūškoki, timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, vīķi, mežvīni, daglīši |
| Viršu medus |
| Kokveida ērika (Erica arborea) | Kokveida ērika | Kokveida ērika, cistusrozes | Akācija, mandeļkoks, kastaņa, ozols, cistusrozes, asinssārtais grimonis, vainadzītes, krustziežu dzimtas augi, doriknijas, augļukoki, irbulenes, gandrenes, akmeņozols, Stehādes lavanda, vanagnadziņi, pabērzs, rezēda, rozmarīns, rožu dzimtas augi, vītols, timiāns, baltais āboliņš, uleksi, irbenes |
| Pelnpelēkā ērika (Erica cinerea) | Kastaņa | Kazenes | Ķiploki, rudzupuķe, bupleires, virši, ozols, usnes, cistusrozes, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, norgalvīte, Stehādes lavanda, efeja, ceļtekas, rezēda, kazenes, rožu dzimtas augi, esparsetes, skorodonija (Teucrium scorodonia), timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, saulgriezes, daglīši |
| Parastais virsis (Calluna vulgaris) | Kastaņa, virši | Virši, kastaņa, kazenes, baltais āboliņš, spirejas | Asteres, zemeņkoks, vībotnes, rudzupuķe, sētvija, bupleires, virši, ozols, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, usnes, cistusrozes, asteru dzimtas augi, grimoņi, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, pelnpelēkā ērika, meža avene, augļukoki, irbulenes, gandrenes, graudzāles, saulrozītes, hipokrepes, akmeņozols, norgalvīte, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, priede, pienenes, ceļtekas, zalkšu sūrene, kazenes, vītols, esparsetes, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), smilakses, spirejas, timiāns, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, daglīši |
| Kastaņa | Kastaņa | Virši, kazenes | Akācija, ailants, pērkonamoliņi, zemeņkoks, rudzupuķe, krūklis, bupleires, virši, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, ozols, usnes, kalnrozīšu dzimtas augi, klematisi, asteru dzimtas augi, zīda magone, asinssārtais grimonis, krustziežu dzimtas augi, doriknijas, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, klejojošā ērika (Erica vagans), augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, akmeņozols, spriganes, norgalvīte, pēterenes, lavanda, Stehādes lavanda, pīpenes, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, amoliņi, mētras, sinepes, miršu dzimtas augi, pabērzs, olīvkoks, magones, priede, ceļtekas, rezēdas, rododendri, etiķkoki, rozmarīns, kazenes, rožu dzimtas augi, esparsetes, vītols, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), timiāns, liepa, saulgrieze, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, mežvīni, irbenes, daglīši |
| Meža avene/kazenes | Meža avene, kazenes | Kazenes, baltais āboliņš, kastaņa | Akācija, ailants, vizbuļi, vībotnes, latvāņi, rudzupuķe, bukši, virši, pulkstenītes, neļķu dzimtas augi, saflors, dzelzenes, Eiropas pundurpalma, dzelkšņi, kastaņa, smaržīgais sausserdis, cigoriņi, usnes, kalnrozīšu dzimtas augi, cistusrozes, ozols, asteru dzimtas augi, asinssārtais grimonis, krustziežu dzimtas augi, ciprešu dzimtas augi, Cytinus hypocistis, kazrozes, kļava, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, zemene, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, akmeņozols, īves, norgalvīte, pēterenes, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, zirgkastaņa, magones, atraitnīte, priede, pienenes, ceļtekas, septiņvīres, sūrenes, zalkšu sūrene, kazenes/meža avene, rododendri, etiķkoki, skābenes, esparsetes, parastais vējmietiņš, vītols, skabiozas, mazais mārsils, spirejas, timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, ligustri, uleksi, mežvīni |

Medus veids

Pārsvarā esošie putekšņi

> 45 %

Klātesošie putekšņi

15–45 %

Atsevišķie putekšņi

< 15 %

Poliflorais medus

Kastaņa, augļukoki

Rudzupuķes, kastaņa, ērikas, meža avene, augļukoki, kazenes, esparsetes

Akācija, ailants, rudzupuķe, krūklis, sētvija, virši, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, ozols, usnes, cistusrozes, asteru dzimtas augi, asinssārtais grimonis, vainadzītes, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, pelnpelēkā ērika, kokveida ērika, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, hipokrepes, akmeņozols, norgalvīte, pēterenes, efeja, vanagnadziņi, kaņepenes, deviņvīruspēks, sinepes, pabērzs, magones, priede, pienenes, ceļtekas, septiņvīres, sūrenes, zalkšu sūrene, rododendri, kazenes, esparsetes, vītols, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), laimiņi, krustaines, spirejas, plūškoki, timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, vīķi, mežvīni, daglīši

Viršu medus

Kokveida ērika (Erica arborea)

Kokveida ērika

Kokveida ērika, cistusrozes

Akācija, mandeļkoks, kastaņa, ozols, cistusrozes, asinssārtais grimonis, vainadzītes, krustziežu dzimtas augi, doriknijas, augļukoki, irbulenes, gandrenes, akmeņozols, Stehādes lavanda, vanagnadziņi, pabērzs, rezēda, rozmarīns, rožu dzimtas augi, vītols, timiāns, baltais āboliņš, uleksi, irbenes

Pelnpelēkā ērika (Erica cinerea)

Kastaņa

Kazenes

Ķiploki, rudzupuķe, bupleires, virši, ozols, usnes, cistusrozes, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, norgalvīte, Stehādes lavanda, efeja, ceļtekas, rezēda, kazenes, rožu dzimtas augi, esparsetes, skorodonija (Teucrium scorodonia), timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, saulgriezes, daglīši

Parastais virsis (Calluna vulgaris)

Kastaņa, virši

Virši, kastaņa, kazenes, baltais āboliņš, spirejas

Asteres, zemeņkoks, vībotnes, rudzupuķe, sētvija, bupleires, virši, ozols, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, usnes, cistusrozes, asteru dzimtas augi, grimoņi, krustziežu dzimtas augi, kazrozes, pelnpelēkā ērika, meža avene, augļukoki, irbulenes, gandrenes, graudzāles, saulrozītes, hipokrepes, akmeņozols, norgalvīte, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, priede, pienenes, ceļtekas, zalkšu sūrene, kazenes, vītols, esparsetes, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), smilakses, spirejas, timiāns, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, daglīši

Kastaņa

Kastaņa

Virši, kazenes

Akācija, ailants, pērkonamoliņi, zemeņkoks, rudzupuķe, krūklis, bupleires, virši, dzelzenes, dzelkšņi, kastaņa, ozols, usnes, kalnrozīšu dzimtas augi, klematisi, asteru dzimtas augi, zīda magone, asinssārtais grimonis, krustziežu dzimtas augi, doriknijas, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, klejojošā ērika (Erica vagans), augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, akmeņozols, spriganes, norgalvīte, pēterenes, lavanda, Stehādes lavanda, pīpenes, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, amoliņi, mētras, sinepes, miršu dzimtas augi, pabērzs, olīvkoks, magones, priede, ceļtekas, rezēdas, rododendri, etiķkoki, rozmarīns, kazenes, rožu dzimtas augi, esparsetes, vītols, skabiozas, skorodonija (Teucrium scorodonia), timiāns, liepa, saulgrieze, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, uleksi, mežvīni, irbenes, daglīši

Meža avene/kazenes

Meža avene, kazenes

Kazenes, baltais āboliņš, kastaņa

Akācija, ailants, vizbuļi, vībotnes, latvāņi, rudzupuķe, bukši, virši, pulkstenītes, neļķu dzimtas augi, saflors, dzelzenes, Eiropas pundurpalma, dzelkšņi, kastaņa, smaržīgais sausserdis, cigoriņi, usnes, kalnrozīšu dzimtas augi, cistusrozes, ozols, asteru dzimtas augi, asinssārtais grimonis, krustziežu dzimtas augi, ciprešu dzimtas augi, Cytinus hypocistis, kazrozes, kļava, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, zemene, augļukoki, irbulenes, teikrijas, graudzāles, saulrozītes, akmeņozols, īves, norgalvīte, pēterenes, efeja, liliju dzimtas augi, vanagnadziņi, zirgkastaņa, magones, atraitnīte, priede, pienenes, ceļtekas, septiņvīres, sūrenes, zalkšu sūrene, kazenes/meža avene, rododendri, etiķkoki, skābenes, esparsetes, parastais vējmietiņš, vītols, skabiozas, mazais mārsils, spirejas, timiāns, liepa, baltais āboliņš, sarkanais āboliņš, ligustri, uleksi, mežvīni

Organoleptiskās īpašības

—   Poliflorais medus: parasti ražots vasarā; tas ir kastaņas un pelnpelēkās ērikas izcelsmes medus, tātad tam piemīt silti meža aromāti ar vairāk vai mazāk izteiktām ziedu niansēm. Medum ir mežam raksturīgs aromāts, atgādina ziedus, tam ir karameles nianse un vairāk vai mazāk rūgtena pēcgarša. Ja šis poliflorais medus ražots pavasarī, tad tas pēc izcelsmes pārsvarā ir meža avenes, kokveida ērikas vai pavasara pļavu ziedu medus, vai pat akācijas medus. Tad atkarībā no tā, no kuras sugas ziediem tas pārsvarā iegūts, tajā jūtamas karameles, vārītu augļu vai ziedu nianses. Rūgtenums maz izteikts vai tā nav nemaz. Šis medus pēc krāsas var būt ļoti dažāds – gaišs līdz pat tumšā kastaņu vai dzintara krāsā atkarībā no ievākšanas perioda.

—   Kokveida ērikas medus: stipra smarža, atgādina brūno karameli. Aromāts atgādina brūnās karameles smaržu; pēcgarša rūgtena un ļoti paliekoša.

—   Pelnpelēkās ērikas medus: svaiga, izteikta ziedu smarža, atgādina “vītušas rozes”. Aromāts stiprs, līdzīgs smaržai, atgādina ziedus, pēcāk – karameli, ēdot jūtama svaiguma nianse, ļoti paliekošs.

—   Viršu medus: tumšā līdz ļoti tumšā dzintara krāsā. Smarža atgādina mežu, ziedus un svaigus augļus. Aromāts līdzīgs smaržai, atgādina svaigus augļus un ziedus, paliekošs. Rūgtenums vāji izteikts. Pēc izskata raksturīga šķidra želatīnveida struktūra.

—   Kastaņas medus: smarža silta un atgādina mežu (tanīns, silta koksne vai mitrs koks). Aromāts līdzīgs smaržai, atgādina mežu, pēcgarša rūgtena un paliekoša.

—   Meža avenes medus: gaišs, kristalizējies. Smarža ļoti augļaina (atgādina vārītas avenes). Aromāts ļoti augļains, skābens.

—   Kazeņu medus: krāsa gaiša līdz dzintara gaiša, medus bieži vien kristalizējies. Smarža augļaina (atgādina vārītus augļus). Aromāts augļains ar izteiktu skābenumu, paliekošs.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ražošanas apgabals atbilst apvidum, kurā biškopji izliek stropus Miel des Cévennes ražošanai. Pārējās darbības – medus atņemšana un sagatavošana realizācijai – var veikt ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Marķējumā obligāti ietilpst:

| — | AĢIN nosaukums – Miel des Cévennes; |
| --- | --- |

—

AĢIN nosaukums – Miel des Cévennes;

| — | marķējuma minimālās norādes – ražotāja identifikācijas dati, partijas numurs, svars; |
| --- | --- |

—

marķējuma minimālās norādes – ražotāja identifikācijas dati, partijas numurs, svars;

| — | norāde “sertificējis...”, aiz kuras seko pārbaudes struktūras nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

—

norāde “sertificējis...”, aiz kuras seko pārbaudes struktūras nosaukums un adrese;

| — | AĢIN logotips un/vai AĢIN norāde. |
| --- | --- |

—

AĢIN logotips un/vai AĢIN norāde.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Miel des Cévennes ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Ardèche departamentā
  –

Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Aveyron departamentā
  –

St Jean du Bruel; Sauclières.

Gard departamentā
  – Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (daļēji), Vabres.

Lozère departamentā
  – Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Pašvaldības, kas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst daļēji: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Miel des Cévennes ģeogrāfiskajā apgabalā stiepjas Centrālā masīva dienvidaustrumu nomales kalnu grēda, ko veido galvenokārt hercīnā krokojuma klintāji. Ģeoloģiskajā ziņā apvidum raksturīga liela dažādība, to veido ļoti seni klintāji ar metamorfo kaļķakmeni un ļoti lielu slānekļa un gneisa daudzumu, taču sastopami arī smilšakmens un vizlas slānekļi.

Miel des Cévennes ģeogrāfiskais apgabals ir galvenokārt kalnu klimata un Vidusjūras klimata sadures vieta. Šā ģeogrāfiskā kopuma Vidusjūras nogāzē jūtama arī okeāna klimata ietekme, kuras dēļ izveidojusies noteikta klimatisko īpašību kombinācija, kas apgabalā veicina bioloģisko dažādību. Turklāt kalnu klimats valda reljefa augšējo daļu grēdās un plakankalnēs, kā arī uz apkārt esošajām nogāzēm.

Krasi izteiktais reljefs rada mikroklimatu ar attiecīgām īpašībām – tur valda lielas nokrišņu daudzuma un temperatūras svārstības, kas ietekmē augu valsts botānisko sadalījumu apgabalā, kā arī atšķirības ziedoņa iestāšanās laika un ziedēšanas ilguma ziņā.

Temperatūras svārstības vērojamas ne tikai atkarībā no attiecīgās vietas augstuma virs jūras līmeņa, bet arī no tās vērsuma pret debespusēm. Noteiktā augstumā virs jūras līmeņa klimats vasarā ir mērens, bet ziemā – auksts. Ielejās vasaras temperatūras ir augstākas (ar aptuveni 8 °C starpību salīdzinājumā ar vidējām temperatūrām lielākā augstumā virs jūras līmeņa). Tā kā ielejas izvietotas dziļi starp kalnu grēdām, lielas atšķirības pastāv arī starp nogāzēm, kas vērstas uz dienvidiem, un tām, kas vērstas uz ziemeļiem.

Ģeogrāfiskā apgabala ģeomorfoloģiskās un klimatiskās īpašības veicina tipiskas augu valsts klātieni, kuru ietekmējusi lauksaimnieciskā prakse:

| — | zema augstuma formācijās Sevēnu dienvidu un dienvidaustrumu pusē, kā arī ielejās sausās un klinšainās nogāzes apaugušas ar ozoliem, kokveida ēriku un cistusrozēm. Silīcija iežu ielejās, atklātos apvidos, kam raksturīgi pārsvarā zālaugi un citas sugas, piemēram, vanagnadziņi, pienenes, septiņvīres, irbulenes, āboliņš, baltā un dzeltenā strutene un kazrozes, sastopamas dabiskās vai kultivētās pļavas, |
| --- | --- |

—

zema augstuma formācijās Sevēnu dienvidu un dienvidaustrumu pusē, kā arī ielejās sausās un klinšainās nogāzes apaugušas ar ozoliem, kokveida ēriku un cistusrozēm. Silīcija iežu ielejās, atklātos apvidos, kam raksturīgi pārsvarā zālaugi un citas sugas, piemēram, vanagnadziņi, pienenes, septiņvīres, irbulenes, āboliņš, baltā un dzeltenā strutene un kazrozes, sastopamas dabiskās vai kultivētās pļavas,

| — | vidējā augstumā virs jūras līmeņa (sākot no aptuveni 400 metriem) atrodas kastaņu audzes, kas plešas lielā daļā Sevēnu ieleju. Kastaņu stādīšana lielos apmēros ģeogrāfiskajā apgabalā aizsākusies gallu un romiešu laikā, bet viduslaikos tā izplatījās plašāk. Šajā vertikālās zonalitātes apvidū, taču arī augstāk, atklātos klajumos var attīstīties tādas sugas kā kazenes, ar kurām aizaug pamestas platības, |
| --- | --- |

—

vidējā augstumā virs jūras līmeņa (sākot no aptuveni 400 metriem) atrodas kastaņu audzes, kas plešas lielā daļā Sevēnu ieleju. Kastaņu stādīšana lielos apmēros ģeogrāfiskajā apgabalā aizsākusies gallu un romiešu laikā, bet viduslaikos tā izplatījās plašāk. Šajā vertikālās zonalitātes apvidū, taču arī augstāk, atklātos klajumos var attīstīties tādas sugas kā kazenes, ar kurām aizaug pamestas platības,

| — | palielinoties augstumam virs jūras līmeņa, vērojama augu valsts, kurai raksturīgs zemas vasas kokaugu pārsvars, kā arī pelnpelēkās ērikas un viršu pameža pārsvars, |
| --- | --- |

—

palielinoties augstumam virs jūras līmeņa, vērojama augu valsts, kurai raksturīgs zemas vasas kokaugu pārsvars, kā arī pelnpelēkās ērikas un viršu pameža pārsvars,

| — | vertikālās zonalitātes apvidū, ko mēdz saukt par “kalnieni” (vairāk nekā 900 metru augstumā), uz vēsajām un mitrajām nogāzēm plešas dižskābaržu birzis, kas mijas ar XIX gadsimta lapkoku un skujkoku (baltegļu, egļu, lapegļu) ataugām. Kalnu apvidū šādā augstumā virs jūras līmeņa attīstās arī meža avenāji, |
| --- | --- |

—

vertikālās zonalitātes apvidū, ko mēdz saukt par “kalnieni” (vairāk nekā 900 metru augstumā), uz vēsajām un mitrajām nogāzēm plešas dižskābaržu birzis, kas mijas ar XIX gadsimta lapkoku un skujkoku (baltegļu, egļu, lapegļu) ataugām. Kalnu apvidū šādā augstumā virs jūras līmeņa attīstās arī meža avenāji,

| — | Aigoual kalna apkaimē, kas ir gandrīz subalpīns augstumjoslojuma stāvs, vērojami dabiskie zālieni, ko veido ļoti zema augu valsts (āboliņš, arnikas u. c.). |
| --- | --- |

—

Aigoual kalna apkaimē, kas ir gandrīz subalpīns augstumjoslojuma stāvs, vērojami dabiskie zālieni, ko veido ļoti zema augu valsts (āboliņš, arnikas u. c.).

Cilvēkfaktori

Miel des Cévennes ražošanai šajā teritorijā ir ļoti sena prakse.

Dažādi gan rakstu, gan mutvārdu avoti liecina par to, ka medus šajā apgabalā ražots tradicionālā veidā, izgrebjot stropus tieši kastaņu stumbros – tad tiek runāts par “stumbru stropiem”, ko sevēniešu dialektā sauc arī par “bruscs” (bišu koks). Šādi stropi koku stumbros tika veidoti vietējos apstākļos, un to izmantošanai vajadzēja īpašu amatprasmi, it sevišķi medus savākšanai un atņemšanai, taču medus iznākums šādos stropos nebija liels. Šī tradīcija joprojām tiek glabāta atmiņā, kā par to stāsta ierakstu fragmenti no sarunām ar vecajiem Sevēnu zemniekiem. Šodien stropi koku stumbros saglabājušies dažās saimniecībās, lai liecinātu par tradicionālo nodarbi, taču tie vairs nepiedalās tirgū piedāvājamās biškopības produkcijas ražošanā, ja nu vienīgi kā saimnieciskais mantojums.

Laika gaitā biškopji ir pratuši izkopt īpašu amatprasmi medus ražošanā, it sevišķi stropu izvietojuma ziņā. Kādā krājumā, kurā apkopotas dravnieku liecības, minēts, ka stropiem dažas vietas ir labvēlīgākas nekā citas (Revue du Parc national des Cévennes, 1981): tiek ņemti vērā tādi faktori kā saulesgaismas daudzums, nogāzes augstums u. c. Visi šie pielāgojumi ir specifiski Sevēnu biškopībai, kurai jāpārvar samērā lielas grūtības apgabala teritoriālās savdabības dēļ. Nektāra ievākšanas apgabala noteikšana nenotiek tik viegli kā citās teritorijās, kur pietiek ar to, ka ap stropu iezīmē 3 km perimetru. Šeit turpretim dravniekam jāņem vērā bieži vien neparedzēti laika apstākļi ar lielām atšķirībām starp paugurainēm ar dažādiem vērsumiem pret debespusēm un sarežģītu reljefu ar ļoti šaurām un dziļām ielejām.

Pēdējo desmitgadu laikā senos materiālus un metodes nomainīja moderni stropi, un pēc ilga norieta perioda dravniecība atkal uzplauka.

5.2.   Produkta specifika

Miel des Cévennes specifika ir saistīta ar ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgo tipisko floru, kuras ziedputekšņi atrodami visu veidu medū, ko ražo šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Virši, kazrozes, kokveida ērika, pelnpelēkā ērika, meža avene, pienenes, kazenes un baltais āboliņš ir raksturīgākie Miel des Cévennes marķieri. Līdztekus tiem ir kastaņa, kas ir lielāko daļu medu marķieris, jo tās ziedputekšņi ir vai nu pārsvarā, vai klātesoši.

Šajā polinoloģiskajā sastāvā lielo kultūraugu vai lavandas putekšņi drīkst ietilpt tikai atsevišķu putekšņu veidā (mazāk par 15 %). Šīs prasības izpilde arī veido Miel des Cévennes reputāciju, jo šis medus tiek uzskatīts par apgabalam tipisku un ļoti atšķirīgu no tā medus, ko iegūst blakus esošajā Provansas reģionā.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Miel des Cévennes specifiskums tieši izriet no Sevēnu floras dažādības. Šī dažādība izskaidrojama ar klimatisko un ģeomorfoloģisko faktoru apvienojumu, kas nosaka tipisku augu kopu attīstību, kuras raksturīga iezīme ir dabiska tādu sugu klātiene kā ērikas, kazrozes, meža avene, pienenes, kazenes un baltais āboliņš, kā arī kastaņa – vienīgais kultūrā audzējamais augļukoks, kas šajā kalnu masīvā ir ļoti sastopams.

Miel des Cévennes ir arī to biškopju amatprasmes auglis, kuri iemācījušies pazīt apgabala īpatnības, lai ražotu izteikti tipisku un krasi atšķirīgu medu atkarībā no izraudzītā stropu izvietojuma un izvēlētā apvidus nektāra vākšanai, lietderīgi izmantojot Sevēnos pastāvošās atšķirības ziedēšanas laiku ziņā.

Miel des Cévennes ir minēts daudzos rakstu avotos.

Darbs “Histoire de Montpellier” (“Monpeljē vēsture”) (G. Cholvy, 1984) min šo medu, stāstīdams par vietējo tirdzniecību: “pēc šā pārtraukuma sūtījumi uz Austrumu zemēm atsākas, it īpaši ar Sevēnu un Korbjēru medu, eļļu (..)”.

Miel des Cévennes tipiskums minēts izdevumā Revue du Parc national des Cévennes (1981), kurā skaidrots, ka šā produkta cienītāji “neēdīs lavandas medu” tāpēc, ka Sevēnu medum piemīt īpaša garša un smaržu buķete, kas ir pavisam atšķirīgas no tām, kādas tās raksturīgas lavandas medum.

Miel des Cévennes bieži minēts izdevumos, kas veltīti vietējiem vai tūrisma nozīmes produktiem: Guide du Petit Futé 2012 (36. lpp.), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon utt. Šim medum atvēlēta vieta vairākās tīmekļa vietnēs, kas pieder tūrisma birojiem apgabalā vai tā pierobežā (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme utt.).

Kopš vairākiem gadiem Miel des Cévennes ir atsevišķa kategorija reģionālajā medus konkursā, ko Langdokas-Rusijonas reģionā rīko vietējā Lauksaimniecības kamera; tas liecina par šā medus reputāciju.

Šo medu kā sastāvdaļu akcentēti izmanto kulinārijas produktos tādi Averonas (Aveyron) konditori kā Maison Papillon, kas gatavo ēdienus māla podiņā, kurā ietilpst arī Miel des Cévennes, Bolēnas (Bollène) uzņēmums Ickowicz, kas pārdod minikeksus uz šā produkta bāzes, vai uzņēmums Confiserie Violette et Berlingot Lionā, kurš piedāvā lakricsaknes produktu ar Miel des Cévennes.

Miel des Cévennes izraugās slaveni šefpavāri, kas to iekļauj savās ēdienkartēs, piemēram, ar vairākām zvaigznēm novērtētais šefpavārs Jérôme Nutile, Nimas (Nîmes) restorāns Vatel, vai arī tīmekļa vietne, kurā aktīvi darbojas šefpavāri un kuru sauc par “Garšas aktīvistu” (Militant du goût).

Miel des Cévennes vai izstrādājumus, ko ražo uz tā bāzes, par atsauces produktiem izmanto arī tādi labi pazīstami Parīzes izsmalcinātu produktu veikali kā La maison du miel, Bellota-Bellota vai La grande épicerie de Paris.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

---

| 19.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/11

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

2014/C 412/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

KRČKI PRŠUT

EK Nr.: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Apraksts

Krčki pršut

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Krčki pršut ir ilgi uzglabājams vītināts gaļas produkts, kas izgatavots no cūkas kājas bez gūžas kauliem, ar sauso paņēmienu ierīvēts ar jūras sāli un garšvielām un vītināts gaisā bez dūmiem, turklāt vītināšanas un nogatavināšanas procesu ilgums ir vismaz viens gads.

Produktu Krčki pršut piedāvājot tirgū, tā organoleptiskajām īpašībām jāatbilst šādām prasībām:

| a) | ārējais izskats – bumbierveida forma ar pareizi noapaļotām malām, bez distālās daļas (kājām), bez atkaru daļām un ieplaisājumiem mediālajā pusē vai citiem defektiem, kas varētu bojāt produkta izskatu; atsegtu muskuļaudu kārtas biezums zem ciskas kaula galviņas nepārsniedz 12 cm. Nogatavošanas laikā radušos ieplaisājumus var pārklāt ar aizsargājošu maisījumu, ko veido cūku tauki, rīsu vai kviešu milti, jūrassāls un malti pipari; |
| --- | --- |

a)

ārējais izskats – bumbierveida forma ar pareizi noapaļotām malām, bez distālās daļas (kājām), bez atkaru daļām un ieplaisājumiem mediālajā pusē vai citiem defektiem, kas varētu bojāt produkta izskatu; atsegtu muskuļaudu kārtas biezums zem ciskas kaula galviņas nepārsniedz 12 cm. Nogatavošanas laikā radušos ieplaisājumus var pārklāt ar aizsargājošu maisījumu, ko veido cūku tauki, rīsu vai kviešu milti, jūrassāls un malti pipari;

| b) | garša un smarža – saldena vai mēreni sāļa, maigs aromāts, kāds raksturīgs nogatavinātai vītinātai cūkgaļai; |
| --- | --- |

b)

garša un smarža – saldena vai mēreni sāļa, maigs aromāts, kāds raksturīgs nogatavinātai vītinātai cūkgaļai;

| c) | izskats šķērsgriezumā – gaļa viendabīgi sārtā līdz sarkanā krāsā ar baltiem taukaudu saraibinājumiem; |
| --- | --- |

c)

izskats šķērsgriezumā – gaļa viendabīgi sārtā līdz sarkanā krāsā ar baltiem taukaudu saraibinājumiem;

| d) | konsistence – mīksta, tāda, kas ļauj panākt vienādus izgriezumus; šķēļu maliņas nav cietas, neelastīgas un tumšā krāsā; |
| --- | --- |

d)

konsistence – mīksta, tāda, kas ļauj panākt vienādus izgriezumus; šķēļu maliņas nav cietas, neelastīgas un tumšā krāsā;

| e) | masa – pārsniedz 6,5 kg; |
| --- | --- |

e)

masa – pārsniedz 6,5 kg;

| f) | ķīmiskie parametri:






  — | ūdens: 40–60 %, |
| --- | --- | --- |

f)

ķīmiskie parametri:

—

ūdens: 40–60 %,

| — | nātrija hlorīds: 4–8 %, |
| --- | --- |

—

nātrija hlorīds: 4–8 %,

| — | ūdens aktivitāte (aw): zemāka par 0,93. |
| --- | --- |

—

ūdens aktivitāte (aw): zemāka par 0,93.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Krčki pršut var ražot no svaigām cūku ciskām, kas iegūtas no cūkām, kuras izaudzētas no komerciālu gaļas cūku šķirnēm, šo šķirņu krustojumiem vai tīrajām līnijām vai to krustojumiem jebkādā kombinācijā.

Ciskas izskats: ciska no cūkas pusliemeņa jāatdala starp pēdējo jostas skriemeli (vertebrae lumbales) un pirmo krustu skriemeli (vertebrae sacrales). Ciskā nedrīkst būt ne zarnukaula (os ilium), ne sēžas kaula (os ischii), ne klēpja kaula (os pubis), ne krustu kaula (os sacrum), ne arī astes skriemeļu (vertebrae caudales). Ciska ir jāatdala no iegurņa pie gūžas locītavas (articulus coxae), kas ciskas kaula galviņu (caput femoris) savieno ar gūžas kaula locītaviedobumu (acetabulum). Ciskas muskuļaudos drīkst atstāt tikai daļu no sēžas kaula – sēžas pauguru ar tā izaugumiem (tuber ischii). Ciskas muskuļaudiem jābūt pareizi aplīdzinātiem, veidojot pusapli tā, lai apgrieztā ciskas proksimālā mala būtu 10–15 cm atstatu no ciskas kaula galviņas (caput femoris). Ciskai jābūt bez kājas, kas jāatdala pie tarsālās locītavas (articulus tarsi), atvirzot cisku no tarsālo kaulu proksimālās rindas. Pie stilba kaula un ikru kaula var atstāt tikai papēža kaula pauguru (tuber calcanei), virs kura izraugās vietu cisku pakāršanai vītināšanai. Vidusdaļā un sānu daļā ciskai jābūt ar ādu un zemādas taukaudiem. Atsegtās mediālās daļas līmenī visas atkaru muskuļaudu daļas ir jāatdala, bet ādas distālā daļa ar taukaudiem jāaplīdzina ieapaļi.

Gaļas kvalitāte: svaigā ciskā nedrīkst būt redzamas nekādas traumu pazīmes. Ciskas gaļai jābūt sarkanīgi sārtā krāsā ar blīvu struktūru un sausu virsmu (RFN). Šķiņķi ievedot cehā, tā pH, ko mēra pusplēvainā muskuļa (musculus semimembranosus) apvidū, ir jābūt 5,5 līdz 6.

Taukaudu pārklājums: svaigās aplīdzinātās ciskas ārējā daļā esošās speķa kārtas biezumam, ko mēra vertikāli zem ciskas kaula galviņas, jābūt aptuveni 25 mm. Jebkurā gadījumā speķa kārta, ieskaitot ādu, nedrīkst būt plānāka par 15 milimetriem.

Sagatavot ciskas uzglabāšanai nedrīkst nekā citādi, kā vien atdzesējot. Laiks starp cūkas nokaušanu un ciskas sālīšanu nedrīkst būt īsāks par 24 stundām un garāks par 120 stundām.

Krčki pršut ražošanai izmantojamas svaigas ciskas masai jābūt vismaz 12 kilogramiem.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem produkta Krčki pršut ražošanas posmiem jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošanas procesu veido šādi posmi: sālīšana, presēšana, vītināšana un nogatavināšana.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Krčki pršut var tirgot vaļējā gabalā (veselu šķiņķi) vai iepakojumā, kurā var būt vesels šķiņķis bez kauliem, lielāki vai mazāki gabali vai šķēles. Ja šķiņķis ir sagatavots tirdzniecībai minētajos veidos, tad to var iesaiņot vakuumiepakojumā vai modificētas atmosfēras iepakojumā.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Pēc nogatavināšanas posma beigām un pēc pārbaudes, kurā konstatē, ka šķiņķim ir visas specifikācijā paredzētās fizikāli ķīmiskās un organoleptiskās īpašības, uz tā ar dzelzi, kas nokaitēta līdz sarkankvēlei, uzspiež kopīgu Krčki pršut zīmogu.

Produktu piedāvājot tirdzniecībā veselu vai jebkāda veida iepakojumā, tam jābūt ar kopīgo zīmogu un norādi Krčki pršut. Kopīgā zīmoga grafiskais atveids sniegts še turpmāk.

Image

Norādei Krčki pršut jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai, un (drukāto) burtu lielumam, garnitūrai un krāsai jābūt tādiem, kas tos pietiekami skaidri izceļ un visu pārējo norāžu fona, tostarp kopīgā zīmoga, partijas (sērijas) numura, preču zīmes, attēlu un ražotāja norāžu fona.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Krčki pršut ražošanas apgabals ir stingri ierobežots, un tajā ietilpst tikai Krk sala. Administratīvā iedalījuma ziņā šīs salas teritorija ietver sešas pašvaldības: pilsētu Krk un pašvaldības [općine] Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat un Vrbnik. Šo pašvaldību administratīvajās robežās ietilpst ne tikai to teritorija Krk salā, bet arī mazas salas tās tuvumā (Košljun, Prvić, Plavnik u. c.), kurām nav atļauts ražot Krčki pršut.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Klimats Krk salā ir mitrs un mēreni silts; siltās jūras dēļ vasaras tur ir karstas; gada vidējā temperatūra par 4 °C pārsniedz to, kādai tai būtu jābūt šādā augstumā virs jūras līmeņa. Svarīgākais klimatiskais faktors, kas tieši ietekmē gaļas vītināšanu, ir vējš. Visumā spēcīgākais un salā visbiežāk sastopamais vējš [bura] pūš no austrumu ziemeļaustrumiem un ziemeļaustrumiem (austrenis). Tas ir sauss un auksts vējš, kas galvenokārt novērojams ziemā, kad tas pūš arī visstiprāk, bet visretāk tas sastopams vasarā, kad tā stiprums ir arī vismazākais. Kaut arī gada un sezonas vējrozes visā salā nav vienādas, gandrīz visur ziemas periodā aukstie un sausie vēji ir ziemeļu kvadranta vēji, kas pūš vidēji 44 % līdz 70 % no kopējā vējainā laika.

Šādus dabas apstākļus, kas labi piemēroti gaļas vītināšanai, izmanto salas iedzīvotāji, kas paaudžu paaudzēs pielāgojuši un pilnveidojuši šķiņķa ražošanas procesu. Daudzi rakstu avoti liecina, ka cūku audzēšana un cūkgaļas vītināšana salā pastāvējusi kopš neatminamiem laikiem.

Aprakstot dzīvi uz šīs salas, 1874. gada izdevumā autors Cubich min cūkgaļas sālīšanas tradīciju, norādīdams, ka salas iedzīvotāji “[..] cūkgaļu ēd svaigu, sālītu vai žāvētu [..]” un ka viņi “[..] makaronus pārlej ar zupu, kurā ir šķiņķa gabali” (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e Storiche sull’Isola di Veglia, Trieste, 1874, 101. lpp., 143. lpp.).

Stāstā, kas veltīts Vrbnik (Krk salā) dzīvei un tautas ieražām, autors Žic 1901. gadā apraksta cūku kaušanas un šķiņķa sālīšanas paņēmienu (I. Žic, Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, u Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zagreb, 1901, VI sējums, 1. daļa, 3.–6. lpp.).

Krājumā par Krk (Krčki zbornik 16, 1986, Krk, 426. lpp.) ir minēts, ka Krk salā cūkgaļa, it īpaši speķis un šķiņķis, tiek sālīti.

Kādā franciskāņu klostera Košljun recepšu burtnīcā atrasta arī sena recepte par to, kā apstrādāt cūkas cisku.

Maigais Krk salas klimats ir arī ļāvis ievērojami attīstīt tūrismu, kas tiešā veidā ietekmē šķiņķa ražošanas, izmantošanas un reputācijas pieaugumu. Attīstoties tūrismam, cūku audzētāju skaits ir samazinājies un šķiņķa ražotāji sākuši apgādāties ar izejvielu no kontinenta.

5.2.   Produkta specifika

Krčki pršut specifiku veido gan tā ilgā reputācija, gan arī ražotāju zinātība un amatprasme tradicionālo ražošanas paņēmienu izmantošanā.

Cūku audzēšana un cūkgaļas sālīšana tās saglabāšanai Krk salā aizsākusies jau viduslaikos. Sālīšanas un nogatavināšanas paņēmieni pārmantoti no paaudzes paaudzē tā, ka kopš pagājušā gadsimta ikviena cik necik turīga ģimene audzēja cūkas un sālīja gaļu. Un, lai gan Krčki pršut ražošana pastāvējusi jau izsenis, šā šķiņķa reputācija ievērojami palielinājās tikai pagājušā gadsimta vidū līdz ar tūrisma attīstību. Krčki pršut ir viens no retajiem vietējiem produktiem, kas gan kvantitātes, gan kvalitātes ziņā atbilda tūrisma nozares prasībām. Tā kā tūristi atzina Krčki pršut kvalitātes īpašības un specifiku, kā arī tā saikni ar vietējo zemi (Inozemni novinari o otoku Krku, Krčki zbornik 15, 1986, Krk, 199. lpp.; Jela otoka Krka, Krk, 1989., 22. un 87. lpp.), pieprasījums pēc šā produkta gadu no gada pieauga. Pagājušā gadsimta 90. gadu vidū aizvien vairāk restorānu savās ēdienkartēs vārdus domaći pršut [“vietējais šķiņķis”] aizstāja ar nosaukumu Krčki pršut (uzņēmuma Mesnice-market Žužić preču piegādes pasakņi; uzņēmumu Konoba Porat, Hotel Pinia, Restoran Bimal, Restoran Rivica ēdienkartes).

Ļoti senā Krčki pršut ražošanas tradīcija bija par iemeslu tam, ka ražošanas procesā ieviesās dažas īpatnības, kuras piešķīra gatavajam produktam raksturīgu specifiku, kas atšķir to no šķiņķiem, kurus ražo kaimiņu apgabalos (piemēram, Istrski pršut vai Dalmatinski pršut).

Krčki pršut ir ar ādu un zemādas taukaudiem, turpretim atsegtos muskuļaudus neklāj tauki, izņemot ieplaisājumu vietas. Sālīšanas posma laikā izmanto garšvielas (piparus, rozmarīnu un lauru lapas), izņemot sāli, bet vītināšanas laikā šķiņķa dūmošana nav atļauta. Šāds īpatnējs ražošanas process ilgajā nogatavināšanas laikā (vismaz 12 mēnešus, sākot ar gatavā produkta sālīšanu) ietekmē muskuļaudu un taukaudu raksturīgās īpašības.

Gatavā produkta muskuļaudiem ir elastīga konsistence, kas ļauj sagriezt šķiņķi vienādās šķēlēs. Šķēles ir sārti sarkanas ar speķa marmorējumu, un to maliņas nav cietas, neelastīgas un tumšā krāsā.

Pareizi pagatavotam šķiņķim ir patīkams aromāts, kāds raksturīgs lēni un ilgi nogatavinātai vītinātai cūkgaļai un kurš var pilnīgi izpausties tikai tad, ja to nenomāc dūmu smarža.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Krk salas klimatiskie apstākļi, jo īpaši sauso un auksto vēju biežums un virziens ziemas periodā, ir ļoti piemēroti gaļas vītināšanai un tātad arī šķiņķa ražošanai, kuras pirmais posms (sālīšana) tradicionāli sākas gada aukstajos mēnešos (no novembra līdz martam). Šajā gadalaikā gaiss dabiski ir diezgan auksts un sauss, lai novērstu gaļas bojāšanos, un ļauj nodrošināt vienmērīgu vītināšanu bez dūmu izmantošanas, bet pēc tam – pakāpenisku nogatavināšanu. Jūras tuvums un sāls pieejamība arī ir viens no priekšnosacījumiem, lai attīstītos vītinātas gaļas produktu ražošana. Krk salas iedzīvotājiem jau izsenis zināms, kā izmantot šīs dabas sniegtās priekšrocības, un gaļas vītināšana tādējādi ir kļuvusi par daļu no kultūras un tradīciju mantojuma, kas tiek nodots no paaudzes paaudzē. Šīs prasmes ar laiku ir pilnveidojušās un attīstījušās tādā veidā, ka salā, iespējams, sakarā ar sliktu satiksmi un saikni ar valsts kontinentālo daļu ir izstrādāta ražošanas metode, kas dažos tās posmos atšķiras no ražošanas procesa, kāds tas ir blakus esošajos valsts apgabalos.

Kaut arī Krčki pršut reputācija augusi lēnām un ilgā laika posmā, kas iesniedzas tālā pagātnē, strauju tās pieaugumu pēdējos piecdesmit gadus veicinājusi tūrisma attīstība Krk salā. Krčki pršut bija viens no nedaudzajiem vietējiem produktiem, kuru nekavējoties sāka piedāvāt tūristiem, un tam bija tāda kvalitāte un tas bija tādā daudzumā, ka varēja apmierināt viņu vajadzības.

Visos restorānos pieejamais Krčki pršut un krasais tūristu daudzuma pieaugums ir ne tikai palielinājis tā reputāciju, bet arī pieprasījumu pēc tā, un šie faktori ļāva attīstīt šķiņķa ražošanu mājamatniecības apstākļos.

Laika gaitā Krčki pršut ir kļuvis par vienu no vietējās virtuves izcilākajiem sasniegumiem, un šodien tā ir visu to Krk salas restorānu ēdienkartes neatņemama sastāvdaļa, kuri piedāvā vietējos ēdienus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006, 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

---