# Eiropas Savienības L 217/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 217 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 13. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 217

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 13. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 805/2008 (2008. gada 7. augusts), ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 437/2004 uzlikti Norvēģijas izcelsmes lielo varavīksnes foreļu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 806/2008 (2008. gada 12. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 807/2008 (2008. gada 12. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā attiecībā uz noteicošām dienām vīna nozarē | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 808/2008 (2008. gada 11. augusts), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot megrimus IIa un IV zonas EK ūdeņos | 14 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 805/2008 (2008. gada 7. augusts), ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 437/2004 uzlikti Norvēģijas izcelsmes lielo varavīksnes foreļu importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 806/2008 (2008. gada 12. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 807/2008 (2008. gada 12. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā attiecībā uz noteicošām dienām vīna nozarē

euro

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 808/2008 (2008. gada 11. augusts), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot megrimus IIa un IV zonas EK ūdeņos

14

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/664/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 8. augusts) par Lēmuma 2005/294/EK grozījumiem attiecībā uz atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4252) | 16 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/664/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 8. augusts) par Lēmuma 2005/294/EK grozījumiem attiecībā uz atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4252)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4252)

16

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2008/665/KĀDP (2008. gada 9. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA) | 18 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Padomes Lēmums 2008/666/KĀDP (2008. gada 24. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO | 23 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO | 24 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2008/665/KĀDP (2008. gada 9. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)

EUFOR Tchad/RCA

18

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)

EUFOR Tchad/RCA

19

*

Padomes Lēmums 2008/666/KĀDP (2008. gada 24. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

EULEX KOSOVO

23

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

EULEX KOSOVO

24

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 805/2008

(2008. gada 7. augusts),

ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 437/2004 uzlikti Norvēģijas izcelsmes lielo varavīksnes foreļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas veikšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 437/2004 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes lielo varavīksnes foreļu (“LVF” vai “attiecīgais ražojums”, kā noteikts 19. apsvērumā turpmāk) importam. Galīgo maksājumu noteica kā valsts mēroga procentuālo nodokli 19,9 % apmērā (“pašreizējie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas veikšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 437/2004 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes lielo varavīksnes foreļu (“LVF” vai “attiecīgais ražojums”, kā noteikts 19. apsvērumā turpmāk) importam. Galīgo maksājumu noteica kā valsts mēroga procentuālo nodokli 19,9 % apmērā (“pašreizējie pasākumi”).

2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu un procedūras sākšana

| (2) | Komisija 2007. gada 12. martā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, ko iesniedza vairāki LVF ražotāji un eksportētāji – Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS un Sirena Norway AS (“pieprasījuma iesniedzēji”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 12. martā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, ko iesniedza vairāki LVF ražotāji un eksportētāji – Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS un Sirena Norway AS (“pieprasījuma iesniedzēji”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (3) | Pieprasījuma iesniedzēji ir snieguši sākotnēji šķietami ticamus pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja un sniedza sākotnēji šķietami ticamus pierādījumus tam, ka to eksporta cenas uz Kopienas tirgu ir ievērojami un būtiski lielākas nekā ražošanas cenas un izmaksas Norvēģijas tirgū. Pieprasījuma iesniedzēji arī apgalvoja, kas tas izraisītu dempinga samazinājumu, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējo pasākumu līmeni, tāpēc, lai neitralizētu dempingu, pasākumu piemērošana līdzšinējā apmērā vairs nav nepieciešama. Šo pierādījumu uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījuma iesniedzēji ir snieguši sākotnēji šķietami ticamus pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja un sniedza sākotnēji šķietami ticamus pierādījumus tam, ka to eksporta cenas uz Kopienas tirgu ir ievērojami un būtiski lielākas nekā ražošanas cenas un izmaksas Norvēģijas tirgū. Pieprasījuma iesniedzēji arī apgalvoja, kas tas izraisītu dempinga samazinājumu, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējo pasākumu līmeni, tāpēc, lai neitralizētu dempingu, pasākumu piemērošana līdzšinējā apmērā vairs nav nepieciešama. Šo pierādījumu uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (4) | Tādējādi Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2007. gada 15. maijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka to spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, kuri attiecas uz Norvēģijas izcelsmes LVF importu. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2007. gada 15. maijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka to spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, kuri attiecas uz Norvēģijas izcelsmes LVF importu.

| (5) | Šajā pārskatīšanā pārbaudīja tikai dempinga aspektus, un tās mērķis bija novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Šajā pārskatīšanā pārbaudīja tikai dempinga aspektus, un tās mērķis bija novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (6) | Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu visiem zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem Norvēģijā, tirgotājiem, importētājiem un apvienībām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un Norvēģijas Karalistes pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu visiem zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem Norvēģijā, tirgotājiem, importētājiem un apvienībām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un Norvēģijas Karalistes pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

4.   Pārbaude izlases veidā

| (7) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punkta a) apakšpunktā bija norādīts, ka Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var nolemt piemērot pārbaudi izlases veidā. Atbildot uz pieprasījumu atbilstoši paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punkta a) apakšpunkta i) iedaļai, 298 uzņēmumi, kuru produkcija veidoja vairāk nekā 70 % no apjoma, ko ieguva atbilstoši izsniegtajām ražošanas licencēm IP, noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju. 123 no tiem bija LVF eksportētāji un/vai ražotāji. Eksports tika veikts tieši vai netieši ar saistītu un neatkarīgu tirgotāju starpniecību. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punkta a) apakšpunktā bija norādīts, ka Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var nolemt piemērot pārbaudi izlases veidā. Atbildot uz pieprasījumu atbilstoši paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punkta a) apakšpunkta i) iedaļai, 298 uzņēmumi, kuru produkcija veidoja vairāk nekā 70 % no apjoma, ko ieguva atbilstoši izsniegtajām ražošanas licencēm IP, noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju. 123 no tiem bija LVF eksportētāji un/vai ražotāji. Eksports tika veikts tieši vai netieši ar saistītu un neatkarīgu tirgotāju starpniecību.

| (8) | Ņemot vērā iesaistīto uzņēmumu lielo skaitu, tika nolemts izmantot noteikumus par pārbaudi izlases veidā un šai nolūkā, apspriežoties ar Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvjiem, tika izvēlēti ražošanas uzņēmumi, kuriem bija lielākie eksporta apjomi uz Kopienu (ražotāji eksportētāji). |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iesaistīto uzņēmumu lielo skaitu, tika nolemts izmantot noteikumus par pārbaudi izlases veidā un šai nolūkā, apspriežoties ar Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvjiem, tika izvēlēti ražošanas uzņēmumi, kuriem bija lielākie eksporta apjomi uz Kopienu (ražotāji eksportētāji).

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlētajā izlasē bija iekļauts lielāks iespējamais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja pamatoti pārbaudīt. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlētajā izlasē bija iekļauts lielāks iespējamais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja pamatoti pārbaudīt.

| (10) | Uzņēmumi, kas nebija iekļauti izlasē, iesniedza pieprasījumu noteikt atsevišķu dempinga starpību. Tomēr, ņemot vērā pieprasījumu lielo skaitu un izlasē iekļauto uzņēmumu lielo skaitu, tika uzskatīts, ka šādu atsevišķu pārbaužu veikšana būtu pārāk apgrūtinoša pamatregulas 17. panta 3. punkta nozīmē un ka to dēļ nevarētu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tādēļ pieprasījumus par atsevišķu dempinga starpību noteikšanu ir noraidīti. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmumi, kas nebija iekļauti izlasē, iesniedza pieprasījumu noteikt atsevišķu dempinga starpību. Tomēr, ņemot vērā pieprasījumu lielo skaitu un izlasē iekļauto uzņēmumu lielo skaitu, tika uzskatīts, ka šādu atsevišķu pārbaužu veikšana būtu pārāk apgrūtinoša pamatregulas 17. panta 3. punkta nozīmē un ka to dēļ nevarētu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tādēļ pieprasījumus par atsevišķu dempinga starpību noteikšanu ir noraidīti.

| (11) | Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem paziņoja, ka tas nespēj atbildēt uz antidempinga anketas jautājumiem. Tāpēc šo ražotāju eksportētāju no izlases svītroja, un secinājumus attiecībā uz to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izdarīja, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(11)

Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem paziņoja, ka tas nespēj atbildēt uz antidempinga anketas jautājumiem. Tāpēc šo ražotāju eksportētāju no izlases svītroja, un secinājumus attiecībā uz to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izdarīja, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (12) | Izmeklēšanā arī atklājās, ka divi citi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie vai to saistītie uzņēmumi ražoja, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) neeksportēja uz Kopienu. Tādēļ eksporta cena nebija pieejama un šiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja noteikt dempinga starpību. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanā arī atklājās, ka divi citi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie vai to saistītie uzņēmumi ražoja, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) neeksportēja uz Kopienu. Tādēļ eksporta cena nebija pieejama un šiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja noteikt dempinga starpību.

| (13) | Trīs galīgajā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju produkcija PIP laikā veidoja apmēram 33 % no Norvēģijas LVF eksporta uz Kopienu un 31 % no produkcijas apjoma Norvēģijā, ko joprojām uzskatīja par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(13)

Trīs galīgajā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju produkcija PIP laikā veidoja apmēram 33 % no Norvēģijas LVF eksporta uz Kopienu un 31 % no produkcijas apjoma Norvēģijā, ko joprojām uzskatīja par reprezentatīvu.

| (14) | Saistībā ar importētājiem un lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5. panta a) apakšpunkta ii) iedaļu importētājiem Kopienā bija jāiesniedz šajā iedaļā norādītā informācija. Tikai trīs importētāji Kopienā aizpildīja atlases anketu. Ņemot vērā šo sadarboties gatavo importētāju nelielo skaitu, šajā gadījumā pārbaude izlases veidā nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(14)

Saistībā ar importētājiem un lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5. panta a) apakšpunkta ii) iedaļu importētājiem Kopienā bija jāiesniedz šajā iedaļā norādītā informācija. Tikai trīs importētāji Kopienā aizpildīja atlases anketu. Ņemot vērā šo sadarboties gatavo importētāju nelielo skaitu, šajā gadījumā pārbaude izlases veidā nebija vajadzīga.

| (15) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Šim nolūkam tā aicināja visas personas, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visas pārējās personas, kas pašas informēja par sevi paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, sadarboties šajā procedūrā un aizpildīt attiecīgās anketas. |
| --- | --- |

(15)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Šim nolūkam tā aicināja visas personas, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visas pārējās personas, kas pašas informēja par sevi paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, sadarboties šajā procedūrā un aizpildīt attiecīgās anketas.

| (16) | Komisija veica pārbaudes apmeklējumus uz vietas šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Norvēģijā:







  — | Marine Harvest AS, Bergena, Norvēģija, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija veica pārbaudes apmeklējumus uz vietas šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Norvēģijā:

—

Marine Harvest AS, Bergena, Norvēģija,

| — | Hallvard Lerøy AS, Bergena, Norvēģija, |
| --- | --- |

—

Hallvard Lerøy AS, Bergena, Norvēģija,

| — | Sjøtroll Havbruk AS, Bekjarvīka, Norvēģija, |
| --- | --- |

—

Sjøtroll Havbruk AS, Bekjarvīka, Norvēģija,

| — | Svanøy Havbruk AS, Svanoibikta, Norvēģija, |
| --- | --- |

—

Svanøy Havbruk AS, Svanoibikta, Norvēģija,

| — | Hyen Laks AS, Hēna, Norvēģija; |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hēna, Norvēģija;

| b) | saistītie tirgotāji Norvēģijā:







  — | Coast Seafood AS, Maloja, Norvēģija, |
| --- | --- | --- |

b)

saistītie tirgotāji Norvēģijā:

—

Coast Seafood AS, Maloja, Norvēģija,

| — | Skaar Norway AS, Flūre, Norvēģija. |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Flūre, Norvēģija.

| (17) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(17)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

5.   Izmeklēšanas periods

| (18) | Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(18)

Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Pārbaudāmais ražojums ir sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītais ražojums, proti, Norvēģijas izcelsmes svaigas, dzesinātas vai saldētas lielās varavīksnes foreles (Oncorhynchus Mykiss), veselas zivis (ar galvu un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1,2 kg katra, vai bez galvas un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1 kg katra) vai filejas (kas sver vairāk par 0,4 kg katra) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Pārbaudāmais ražojums ir sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītais ražojums, proti, Norvēģijas izcelsmes svaigas, dzesinātas vai saldētas lielās varavīksnes foreles (Oncorhynchus Mykiss), veselas zivis (ar galvu un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1,2 kg katra, vai bez galvas un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1 kg katra) vai filejas (kas sver vairāk par 0,4 kg katra) (“attiecīgais ražojums”).

| (20) | Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 un 0304 29 15, kas atbilst dažādiem ražojuma veidiem (svaigas vai dzesinātas zivis, svaigas vai dzesinātas filejas, saldētas zivis un saldētas filejas). |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 un 0304 29 15, kas atbilst dažādiem ražojuma veidiem (svaigas vai dzesinātas zivis, svaigas vai dzesinātas filejas, saldētas zivis un saldētas filejas).

2.   Līdzīgais ražojums

| (21) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts šajā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Norvēģijas tirgū, tika konstatētas vienādas galvenās fiziskās īpašības un vienāds pielietojums. Tāpēc tie bija uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tā kā šī pārskatīšana attiecās tikai uz dempingu, netika izdarīti secinājumi par ražojumu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts šajā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Norvēģijas tirgū, tika konstatētas vienādas galvenās fiziskās īpašības un vienāds pielietojums. Tāpēc tie bija uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tā kā šī pārskatīšana attiecās tikai uz dempingu, netika izdarīti secinājumi par ražojumu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārīgā daļa

| (22) | Norvēģijas LVF ražotāji pārdeva attiecīgo ražojumu Kopienai tieši vai ar saistītu un nesaistītu tirgotāju starpniecību. Lai aprēķinātu eksporta cenu, izmantoja tikai nosakāmus pārdošanas apjomus, kas bija paredzēti Kopienas tirgum tieši vai ar tādu saistītu, atlasē iekļautu ražotāju eksportētāju uzņēmumu starpniecību, kuri atradās Norvēģijā. |
| --- | --- |

(22)

Norvēģijas LVF ražotāji pārdeva attiecīgo ražojumu Kopienai tieši vai ar saistītu un nesaistītu tirgotāju starpniecību. Lai aprēķinātu eksporta cenu, izmantoja tikai nosakāmus pārdošanas apjomus, kas bija paredzēti Kopienas tirgum tieši vai ar tādu saistītu, atlasē iekļautu ražotāju eksportētāju uzņēmumu starpniecību, kuri atradās Norvēģijā.

2.   Normālā vērtība

| (23) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju noteica, vai tā attiecīgā ražojuma kopējos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(23)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju noteica, vai tā attiecīgā ražojuma kopējos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu.

| (24) | Lai noteiktu, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, netika ņemti vērā pārdošanas apjomi nesaistītiem tirgotājiem, kuri atradās Norvēģijā PIP laikā, jo ar pilnu pārliecību nevarēja noteikt šo pārdošanas apjomu galamērķi. Izmeklēšana parādīja, ka pārsvarā šie pārdošanas apjomi patiesi bija paredzēti eksportam uz trešo valstu tirgiem un tāpēc netika pārdoti patēriņam iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(24)

Lai noteiktu, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, netika ņemti vērā pārdošanas apjomi nesaistītiem tirgotājiem, kuri atradās Norvēģijā PIP laikā, jo ar pilnu pārliecību nevarēja noteikt šo pārdošanas apjomu galamērķi. Izmeklēšana parādīja, ka pārsvarā šie pārdošanas apjomi patiesi bija paredzēti eksportam uz trešo valstu tirgiem un tāpēc netika pārdoti patēriņam iekšzemes tirgū.

| (25) | Pēc tam Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem kopumā ir reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem veidiem. |
| --- | --- |

(25)

Pēc tam Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem kopumā ir reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem veidiem.

| (26) | Attiecīga ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā ražojuma veida apjoms, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva iekšzemes tirgū, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, ko pārdeva eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(26)

Attiecīga ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā ražojuma veida apjoms, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva iekšzemes tirgū, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, ko pārdeva eksportam uz Kopienu.

| (27) | Pārbaudīja arī to, vai var uzskatīt, ka katra attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos ir notikuši parastā tirdzniecības apritē pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablās pārdošanas īpatsvaru, ko pārskata izmeklēšanas periodā veica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Pārbaudīja arī to, vai var uzskatīt, ka katra attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos ir notikuši parastā tirdzniecības apritē pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablās pārdošanas īpatsvaru, ko pārskata izmeklēšanas periodā veica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

| (28) | Ja ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskajām cenām iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visu minētā veida pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija rentabla vai ne. |
| --- | --- |

(28)

Ja ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskajām cenām iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visu minētā veida pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija rentabla vai ne.

| (29) | Ja ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā minētā veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu, ja šie pārdošanas apjomi veido 10 % vai vairāk no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma. |
| --- | --- |

(29)

Ja ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā minētā veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu, ja šie pārdošanas apjomi veido 10 % vai vairāk no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma.

| (30) | Ja ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks par 10 % no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma, uzskatīja, ka šā attiecīgā veida cena iekšzemes tirgū nesniedz atbilstošu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(30)

Ja ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks par 10 % no minētā veida pārdošanas kopējā apjoma, uzskatīja, ka šā attiecīgā veida cena iekšzemes tirgū nesniedz atbilstošu pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (31) | Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas, par kādām ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. |
| --- | --- |

(31)

Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas, par kādām ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode.

| (32) | Vispirms pārbaudīja, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu Norvēģijas ražotāju cenām iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. Tā kā šajā gadījumā izlasē iekļauto grupu korporatīvā struktūra bija ļoti sarežģīta un diezgan atšķirīga, kas varētu būt ietekmējis ražotāja eksportētāja pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, uzskatīja, ka šajā gadījumā citu ražotāju pārdošanas cenu izmantošana nav lietderīga, jo tas nedotu ticamākus rezultātus nekā tie, ko guva, izmantojot katra ražotāja eksportētāja sniegtos datus. Tāpēc normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķināja šādi. |
| --- | --- |

(32)

Vispirms pārbaudīja, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu Norvēģijas ražotāju cenām iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. Tā kā šajā gadījumā izlasē iekļauto grupu korporatīvā struktūra bija ļoti sarežģīta un diezgan atšķirīga, kas varētu būt ietekmējis ražotāja eksportētāja pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, uzskatīja, ka šajā gadījumā citu ražotāju pārdošanas cenu izmantošana nav lietderīga, jo tas nedotu ticamākus rezultātus nekā tie, ko guva, izmantojot katra ražotāja eksportētāja sniegtos datus. Tāpēc normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķināja šādi.

| (33) | Normālo vērtību aprēķināja, eksportēto veidu ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA”) summu un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(33)

Normālo vērtību aprēķināja, eksportēto veidu ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA”) summu un samērīgu peļņas normu.

| (34) | PVA un peļņu visos gadījumos noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā minētajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA izmaksas un katra attiecīgā ražotāja eksportētāja iekšzemes tirgū gūtā peļņa ir ticami dati. |
| --- | --- |

(34)

PVA un peļņu visos gadījumos noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā minētajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA izmaksas un katra attiecīgā ražotāja eksportētāja iekšzemes tirgū gūtā peļņa ir ticami dati.

| (35) | Vienam no trim attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuru bija jāaprēķina normālā vērtība, nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tāpēc 2. panta 6. punkta sākumdaļā aprakstīto metodi nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

(35)

Vienam no trim attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuru bija jāaprēķina normālā vērtība, nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tāpēc 2. panta 6. punkta sākumdaļā aprakstīto metodi nevarēja izmantot.

| (36) | Tā kā pārējiem ražotājiem eksportētājiem parastajā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, šā ražotāja eksportētāja PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz to faktisko summu vidējo svērto rādītāju, ko noteica citiem izmeklēšanai pakļautajiem eksportētājiem vai ražotājiem attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanas apjomiem izcelsmes valsts tirgū. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā pārējiem ražotājiem eksportētājiem parastajā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, šā ražotāja eksportētāja PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz to faktisko summu vidējo svērto rādītāju, ko noteica citiem izmeklēšanai pakļautajiem eksportētājiem vai ražotājiem attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanas apjomiem izcelsmes valsts tirgū.

3.   Eksporta cena

| (37) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(37)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

| (38) | Ja pārdošanu eksportam veica ar saistītu importētāju starpniecību, eksporta cenu aprēķināja atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgam pircējam, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importa līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju faktiskās PVA izmaksas PIP laikā. Attiecībā uz peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju un tā kā nebija citas ticamākas informācijas, tika noteikts, ka 2 % peļņa ir pieņemama šīs uzņēmējdarbības nozares importētājam. |
| --- | --- |

(38)

Ja pārdošanu eksportam veica ar saistītu importētāju starpniecību, eksporta cenu aprēķināja atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgam pircējam, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importa līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju faktiskās PVA izmaksas PIP laikā. Attiecībā uz peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju un tā kā nebija citas ticamākas informācijas, tika noteikts, ka 2 % peļņa ir pieņemama šīs uzņēmējdarbības nozares importētājam.

| (39) | Kā minēts 24. apsvērumā iepriekš, gadījumos, kad pārdošanu veica ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, bija neiespējami droši noteikt eksportētā ražojuma galamērķi. Tāpēc nevarēja konstatēt, vai attiecīgā pārdošana veikta Kopienas vai kādas citas trešās valsts pircējam, un tādēļ tika nolemts neņemt vērā pārdošanas apjomus nesaistītiem tirgotājiem. |
| --- | --- |

(39)

Kā minēts 24. apsvērumā iepriekš, gadījumos, kad pārdošanu veica ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, bija neiespējami droši noteikt eksportētā ražojuma galamērķi. Tāpēc nevarēja konstatēt, vai attiecīgā pārdošana veikta Kopienas vai kādas citas trešās valsts pircējam, un tādēļ tika nolemts neņemt vērā pārdošanas apjomus nesaistītiem tirgotājiem.

4.   Salīdzinājums

| (40) | Normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(40)

Normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām.

| (41) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Pamatojoties uz šo, korekcijās iekļāva atlaides, komisijas, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, ka arī iepakošanas, banku maksājumus, kredītu izmaksas un ievedmuitu. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Pamatojoties uz šo, korekcijās iekļāva atlaides, komisijas, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, ka arī iepakošanas, banku maksājumus, kredītu izmaksas un ievedmuitu.

5.   Dempinga starpības

5.1.   Izlasē iekļautie uzņēmumi

| (42) | Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem aprēķināja individuālo dempinga starpību. Šiem uzņēmumiem katra uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

(42)

Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem aprēķināja individuālo dempinga starpību. Šiem uzņēmumiem katra uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā.

| (43) | Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ir šādas:







  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Lerøy AS | –3,3 % |
| Sjøtroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ir šādas:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Lerøy AS

–3,3 %

Sjøtroll Havbruk AS

0,6 %

5.2.   Valsts mēroga dempinga starpība

| (44) | Ņemot vērā to, ka visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteiktās dempinga starpības bija de minimis un ka sadarbība šajā izmeklēšanā bija ļoti liela, tika uzskatīts, ka valsts mēroga dempinga starpība arī ir de minimis. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā to, ka visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteiktās dempinga starpības bija de minimis un ka sadarbība šajā izmeklēšanā bija ļoti liela, tika uzskatīts, ka valsts mēroga dempinga starpība arī ir de minimis.

D.   IZMAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

1.   Vispārīgā daļa

| (45) | Pēc tam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja, vai apstākļi PIP laikā, t. i., iepriekš norādītās dempinga starpības bijušas ilglaicīgas. Šajā ziņā īpaši tika pārbaudīti šādi elementi: i) normālās vērtības iespējamā attīstība, ii) ražošanas apjoma attīstība Norvēģijā un iii) LVF patēriņa attīstība Kopienas tirgū, iv) eksporta cenu un uz trešo valstu tirgiem nosūtīto apjomu attīstība, kā arī v) eksporta cenu un uz Kopienu nosūtīto apjomu attīstība. |
| --- | --- |

(45)

Pēc tam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja, vai apstākļi PIP laikā, t. i., iepriekš norādītās dempinga starpības bijušas ilglaicīgas. Šajā ziņā īpaši tika pārbaudīti šādi elementi: i) normālās vērtības iespējamā attīstība, ii) ražošanas apjoma attīstība Norvēģijā un iii) LVF patēriņa attīstība Kopienas tirgū, iv) eksporta cenu un uz trešo valstu tirgiem nosūtīto apjomu attīstība, kā arī v) eksporta cenu un uz Kopienu nosūtīto apjomu attīstība.

2.   Normālās vērtības attīstība

| (46) | Lai noteiktu normālās vērtības iespējamo attīstību un tā kā PIP laikā noteiktās normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu bija jāaprēķina, pamatojoties uz tā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kuram bija vislielākais eksporta apjoms uz EK, ražošanas izmaksu iespējamās attīstības Norvēģijā pārbaudi uzskatīja par atbilstošu iekšzemes tirgus cenu aizstāšanai. |
| --- | --- |

(46)

Lai noteiktu normālās vērtības iespējamo attīstību un tā kā PIP laikā noteiktās normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu bija jāaprēķina, pamatojoties uz tā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kuram bija vislielākais eksporta apjoms uz EK, ražošanas izmaksu iespējamās attīstības Norvēģijā pārbaudi uzskatīja par atbilstošu iekšzemes tirgus cenu aizstāšanai.

| (47) | Šajā procesā pārbaudīja vairākus faktorus, kas ietekmē vienības izmaksu līmeni, piemēram, barības un zivju mazuļu izmaksas, kā arī Norvēģijas LVF ražošanas nozares apvienošanas ietekmi. Pirmkārt, izmeklēšanā atklājās, ka abi galvenie izmaksu elementi, barības un zivju mazuļu izmaksas, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām izmaksām, kopš sākotnējās izmeklēšanas ir samazinājušās un kopš PIP ir stabilizējušās. Nekas neliecināja par to, ka tās paredzamā nākotnē varētu ievērojami svārstīties. To apstiprināja izmeklēšanas laikā pārbaudītās barības cenas par 2008. gada pirmo ceturksni. Otrkārt, ražošanas nozares konsolidācija apjomradītu ietaupījumu dēļ veicināja izmaksu samazināšanos. Tādējādi no sākotnējās izmeklēšanas līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam kopējās ražošanas izmaksas ir samazinājušās par aptuveni 12 %. Gaidāms, ka kopējās izmaksas tagad nostabilizēsies pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētajā līmenī. |
| --- | --- |

(47)

Šajā procesā pārbaudīja vairākus faktorus, kas ietekmē vienības izmaksu līmeni, piemēram, barības un zivju mazuļu izmaksas, kā arī Norvēģijas LVF ražošanas nozares apvienošanas ietekmi. Pirmkārt, izmeklēšanā atklājās, ka abi galvenie izmaksu elementi, barības un zivju mazuļu izmaksas, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām izmaksām, kopš sākotnējās izmeklēšanas ir samazinājušās un kopš PIP ir stabilizējušās. Nekas neliecināja par to, ka tās paredzamā nākotnē varētu ievērojami svārstīties. To apstiprināja izmeklēšanas laikā pārbaudītās barības cenas par 2008. gada pirmo ceturksni. Otrkārt, ražošanas nozares konsolidācija apjomradītu ietaupījumu dēļ veicināja izmaksu samazināšanos. Tādējādi no sākotnējās izmeklēšanas līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam kopējās ražošanas izmaksas ir samazinājušās par aptuveni 12 %. Gaidāms, ka kopējās izmaksas tagad nostabilizēsies pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētajā līmenī.

| (48) | Tā kā PIP laikā noteiktās normālās vērtības ne vienmēr bija aprēķinātas šādi, tika pārbaudīts, vai pārdošanas cenas iekšzemes tirgū saglabāsies tai paša līmenī kā PIP laikā. Nebija nekādas informācijas par cenām Norvēģijas tirgū pēc PIP. Lai gan, pamatojoties uz publiski pieejamiem statistikas datiem, kas liecināja par cenu pieaugumu pēdējos gados, tika novērots, ka cenas Norvēģijas tirgū un eksporta cenas uz Kopienu ir līdzīgā līmenī un parasti sekoja vienai un tai pašai tendencei, balstoties uz šo informāciju, nevarēja izdarīt nozīmīgu secinājumu. Tāpēc bija grūti prognozēt, kā cenas iekšzemes tirgū attīstīsies turpmāk, taču varētu domāt, ka tās attīstīsies līdzīgi kā eksporta cenas uz Kopienu. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā PIP laikā noteiktās normālās vērtības ne vienmēr bija aprēķinātas šādi, tika pārbaudīts, vai pārdošanas cenas iekšzemes tirgū saglabāsies tai paša līmenī kā PIP laikā. Nebija nekādas informācijas par cenām Norvēģijas tirgū pēc PIP. Lai gan, pamatojoties uz publiski pieejamiem statistikas datiem, kas liecināja par cenu pieaugumu pēdējos gados, tika novērots, ka cenas Norvēģijas tirgū un eksporta cenas uz Kopienu ir līdzīgā līmenī un parasti sekoja vienai un tai pašai tendencei, balstoties uz šo informāciju, nevarēja izdarīt nozīmīgu secinājumu. Tāpēc bija grūti prognozēt, kā cenas iekšzemes tirgū attīstīsies turpmāk, taču varētu domāt, ka tās attīstīsies līdzīgi kā eksporta cenas uz Kopienu.

| (49) | Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nekas neliecina par to, ka normālā vērtība, pamatojoties uz produkcijas izmaksām, paredzamā nākotnē ievērojami pieaugs. No otras puses, normālās vērtības analīze, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū, nesniedza skaidru priekšstatu par turpmāko cenu attīstību. Tālab, lai gan visaptverošu galīgu secinājumu nevar izdarīt, ir pazīmes, kas liecina, ka paredzamā nākotnē normālā vērtība visticamāk būtiski nepalielināsies. |
| --- | --- |

(49)

Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nekas neliecina par to, ka normālā vērtība, pamatojoties uz produkcijas izmaksām, paredzamā nākotnē ievērojami pieaugs. No otras puses, normālās vērtības analīze, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū, nesniedza skaidru priekšstatu par turpmāko cenu attīstību. Tālab, lai gan visaptverošu galīgu secinājumu nevar izdarīt, ir pazīmes, kas liecina, ka paredzamā nākotnē normālā vērtība visticamāk būtiski nepalielināsies.

| (50) | Pēc informācijas izpaušanas Kopienas ražošanas nozare (“KRN”) apgalvoja, ka attiecībā uz barību un zivju mazuļiem izdarītie secinājumi varētu būt kļūdaini. KRN apgalvoja, ka barības cena Somijā no 2001. līdz 2008. gadam ir palielinājusies par 36 % un ka Norvēģijā tās attīstība droši vien ir bijusi līdzīga. KRN arī apgalvoja, ka PIP laikā un pēc tam ir būtiski pieaugusi barības sastāvdaļu cena, norādot uz LVF ražošanas izmaksu palielinājumu Norvēģijā. |
| --- | --- |

(50)

Pēc informācijas izpaušanas Kopienas ražošanas nozare (“KRN”) apgalvoja, ka attiecībā uz barību un zivju mazuļiem izdarītie secinājumi varētu būt kļūdaini. KRN apgalvoja, ka barības cena Somijā no 2001. līdz 2008. gadam ir palielinājusies par 36 % un ka Norvēģijā tās attīstība droši vien ir bijusi līdzīga. KRN arī apgalvoja, ka PIP laikā un pēc tam ir būtiski pieaugusi barības sastāvdaļu cena, norādot uz LVF ražošanas izmaksu palielinājumu Norvēģijā.

| (51) | Tā kā apgalvojumi par barības cenu Somijā netika pamatoti ar publisku vai pārbaudāmu informāciju, tie bija jānoraida. Kas attiecas uz barības sastāvdaļu cenu, netiek apstrīdēts, ka tā varētu būt palielinājusies. Tomēr, ņemot vērā dažādu barības sastāvdaļu aizstājamību, parasti dārgākas barības sastāvdaļas var aizstāt ar lētākām, un gaidāms, ka pat tad, ja noteiktu barības sastāvdaļu izmaksas būtu palielinājušās, tas būtu netieši ietekmējis kopējās barības izmaksas (un vēlāk kopējās ražošanas izmaksas), pat tad, ja kopējās barības izmaksas pieaug, šāds palielinājums noteikti būs lēnāks. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā apgalvojumi par barības cenu Somijā netika pamatoti ar publisku vai pārbaudāmu informāciju, tie bija jānoraida. Kas attiecas uz barības sastāvdaļu cenu, netiek apstrīdēts, ka tā varētu būt palielinājusies. Tomēr, ņemot vērā dažādu barības sastāvdaļu aizstājamību, parasti dārgākas barības sastāvdaļas var aizstāt ar lētākām, un gaidāms, ka pat tad, ja noteiktu barības sastāvdaļu izmaksas būtu palielinājušās, tas būtu netieši ietekmējis kopējās barības izmaksas (un vēlāk kopējās ražošanas izmaksas), pat tad, ja kopējās barības izmaksas pieaug, šāds palielinājums noteikti būs lēnāks.

| (52) | KRN arī apgalvoja, ka saskaņā ar Norvēģijas statistiku zivju mazuļu vienības izmaksas no 2003. līdz 2006. gadam pieauga par 15,7 %. Tomēr šī statistika atklāja arī to, ka, aplūkojot ilgāku laikposmu, zivju mazuļu izmaksas pēdējos desmit gados ir svārstījušās un ka kopumā tās nav būtiski palielinājušās. Turklāt jānorāda, ka vidējās zivju mazuļu izmaksas, par kurām ziņoja KRN, neattiecās uz vidējo zivju mazuļu svaru, kas tomēr ir būtisks rādītājs, lai objektīvi novērtētu šīs izmaksas. Ievērojot iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozares izvirzītie argumenti par barības un zivju mazuļu cenām netika ņemti vērā, un tāpēc tika apstiprināti 49. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(52)

KRN arī apgalvoja, ka saskaņā ar Norvēģijas statistiku zivju mazuļu vienības izmaksas no 2003. līdz 2006. gadam pieauga par 15,7 %. Tomēr šī statistika atklāja arī to, ka, aplūkojot ilgāku laikposmu, zivju mazuļu izmaksas pēdējos desmit gados ir svārstījušās un ka kopumā tās nav būtiski palielinājušās. Turklāt jānorāda, ka vidējās zivju mazuļu izmaksas, par kurām ziņoja KRN, neattiecās uz vidējo zivju mazuļu svaru, kas tomēr ir būtisks rādītājs, lai objektīvi novērtētu šīs izmaksas. Ievērojot iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozares izvirzītie argumenti par barības un zivju mazuļu cenām netika ņemti vērā, un tāpēc tika apstiprināti 49. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

3.   Ražošanas apjomu attīstība Norvēģijā

| (53) | Pretstatā Norvēģijas ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgā produkta ražošanas apjoms Norvēģijā tuvākajā nākotnē varētu vēl vairāk palielināties. Lai gan šķiet, ka divi galvenie attiecīgā ražojuma ražotāji Norvēģijā ir patiešām nolēmuši pārtraukt attiecīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšanā arī atklājās, ka citi LVF un lašu ražotāji bija iecerējuši pārtraukt lašu ražošanu un pievērsties LVF ražošanai. |
| --- | --- |

(53)

Pretstatā Norvēģijas ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgā produkta ražošanas apjoms Norvēģijā tuvākajā nākotnē varētu vēl vairāk palielināties. Lai gan šķiet, ka divi galvenie attiecīgā ražojuma ražotāji Norvēģijā ir patiešām nolēmuši pārtraukt attiecīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšanā arī atklājās, ka citi LVF un lašu ražotāji bija iecerējuši pārtraukt lašu ražošanu un pievērsties LVF ražošanai.

| (54) | Norvēģijas iestāžu izsniegtās ražošanas licences attiecas gan uz šai pārskatīšanai pakļauto attiecīgo ražojumu (LVF), gan uz lašiem, un tās ierobežo šo divu produktu ražošanas apjomu. Lai gan gaidāms, ka līdz 2009. gadam jaunas licences netiks izsniegtas, individuālie ražotāji var lemt par ražošanas pārorientēšanu no lašu ražošanas uz LVF ražošanu (un otrādi) vienas un tās pašas licences ietvaros. Tomēr, ņemot vērā lašu un LVF relatīvo ražošanas apjomu (vienas licences ietvaros vidēji aptuveni 90 % izmanto lašu ražošanai, bet tikai 10 % – LVF ražošanai), ietekme, ko izraisītu lašu ražošanas pārorientēšana ar LVF ražošanu būtu daudz būtiskāka nekā tad, ja LVF ražošanu nomainītu lašu ražošana. |
| --- | --- |

(54)

Norvēģijas iestāžu izsniegtās ražošanas licences attiecas gan uz šai pārskatīšanai pakļauto attiecīgo ražojumu (LVF), gan uz lašiem, un tās ierobežo šo divu produktu ražošanas apjomu. Lai gan gaidāms, ka līdz 2009. gadam jaunas licences netiks izsniegtas, individuālie ražotāji var lemt par ražošanas pārorientēšanu no lašu ražošanas uz LVF ražošanu (un otrādi) vienas un tās pašas licences ietvaros. Tomēr, ņemot vērā lašu un LVF relatīvo ražošanas apjomu (vienas licences ietvaros vidēji aptuveni 90 % izmanto lašu ražošanai, bet tikai 10 % – LVF ražošanai), ietekme, ko izraisītu lašu ražošanas pārorientēšana ar LVF ražošanu būtu daudz būtiskāka nekā tad, ja LVF ražošanu nomainītu lašu ražošana.

| (55) | Norvēģijas ieinteresētās personas apgalvoja, ka galvenie LVF ražotāji aizvien biežāk pārorientējās uz lašu ražošanu LVF un lašu bioloģisko atšķirību dēļ (piemēram, nozvejas biežums, īsāks zivju mazuļu izlaišanas periods), kas lašu ražošanu padarītu efektīvāku un tāpēc pievilcīgāku. Līdztekus tam, ka šo argumentu nepamatoja ar pierādījumiem, netika ņemts vērā arī tas, ka Norvēģijā jau daudzus gadus tiek sekmīgi ražotas LVF, lai gan šīs lašu un LVF bioloģiskās atšķirības ir pastāvējušas vienmēr. Netika tieši paskaidrots, kuri ir tie apstākļi, kas pašlaik ražošanas stratēģiju maiņu darītu iespējamāku nekā agrāk. Tas arī bija pretrunā Norvēģijas LVF ražotāju cerībām, ka patēriņš pasaules tirgū varētu palielināties (skatīt 63. apsvērumu turpmāk). Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(55)

Norvēģijas ieinteresētās personas apgalvoja, ka galvenie LVF ražotāji aizvien biežāk pārorientējās uz lašu ražošanu LVF un lašu bioloģisko atšķirību dēļ (piemēram, nozvejas biežums, īsāks zivju mazuļu izlaišanas periods), kas lašu ražošanu padarītu efektīvāku un tāpēc pievilcīgāku. Līdztekus tam, ka šo argumentu nepamatoja ar pierādījumiem, netika ņemts vērā arī tas, ka Norvēģijā jau daudzus gadus tiek sekmīgi ražotas LVF, lai gan šīs lašu un LVF bioloģiskās atšķirības ir pastāvējušas vienmēr. Netika tieši paskaidrots, kuri ir tie apstākļi, kas pašlaik ražošanas stratēģiju maiņu darītu iespējamāku nekā agrāk. Tas arī bija pretrunā Norvēģijas LVF ražotāju cerībām, ka patēriņš pasaules tirgū varētu palielināties (skatīt 63. apsvērumu turpmāk). Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

| (56) | Turklāt publiski pieejamā statistika rāda, ka zivju mazuļu skaits, kas 2008. gadā tika izlaists attiecīgā ražojuma ražošanai, ievērojami palielinājās, t. i., salīdzinājumā ar 2007. gadu – vismaz par 20 %. Par ražošanas pieauguma tendenci liecina arī cita statistika (SSB – Norvēģijas statistika), kas laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam uzrāda būtisku LVF mazuļu ražošanas apjoma palielinājumu (par 42 %) un pārdošanas apjoma palielinājumu (par 53 %). |
| --- | --- |

(56)

Turklāt publiski pieejamā statistika rāda, ka zivju mazuļu skaits, kas 2008. gadā tika izlaists attiecīgā ražojuma ražošanai, ievērojami palielinājās, t. i., salīdzinājumā ar 2007. gadu – vismaz par 20 %. Par ražošanas pieauguma tendenci liecina arī cita statistika (SSB – Norvēģijas statistika), kas laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam uzrāda būtisku LVF mazuļu ražošanas apjoma palielinājumu (par 42 %) un pārdošanas apjoma palielinājumu (par 53 %).

| (57) | Visbeidzot, pierādījumi, ko, pamatojot savus argumentus, iesniedza Norvēģijas ieinteresētās personas, proti, ka biomasas līmenis samazinājās un ka tas varētu norādīt uz mazāku ikru produkciju nākotnē, bija nepilnīgi un pamatojās uz daudziem pieņēmumiem. Tāpēc tie netika uzskatīti par pārliecinošiem. |
| --- | --- |

(57)

Visbeidzot, pierādījumi, ko, pamatojot savus argumentus, iesniedza Norvēģijas ieinteresētās personas, proti, ka biomasas līmenis samazinājās un ka tas varētu norādīt uz mazāku ikru produkciju nākotnē, bija nepilnīgi un pamatojās uz daudziem pieņēmumiem. Tāpēc tie netika uzskatīti par pārliecinošiem.

| (58) | Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, Norvēģijas ieinteresēto personu arguments par to, ka ražošanas apjomi Norvēģijas samazināsies, kopumā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(58)

Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, Norvēģijas ieinteresēto personu arguments par to, ka ražošanas apjomi Norvēģijas samazināsies, kopumā bija jānoraida.

| (59) | KRN apgalvoja, ka ražošana Norvēģijā varētu vēl vairāk palielināties pēc tam, kad 2009. gadā tiks izsniegtas jaunas ražošanas licences. Kā norādīts 54. apsvērumā iepriekš, gaidāms, ka jaunas licences tiks izsniegtas tikai 2009. gadā. Šajā ziņā uzskatīja, ka pat tad, ja 2009. gadā jaunas licences tiks izsniegtas, to skaits un papildu ražošanas apjoms aizvien nav zināmi. Turklāt licences attiecas gan uz lašu, gan foreļu ražošanu, un šajā posmā ir neiespējami pietiekami precīzi prognozēt, cik no katras licences tiks izmantots lašu un cik – foreļu ražošanai. Visbeidzot jānorāda, ka pat tad, ja jaunās licences tiks izsniegtas, ņemot vērā relatīvi garo ražošanas ciklu, tas nebūt nenozīmē tūlītēju ražošanas apjoma palielinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(59)

KRN apgalvoja, ka ražošana Norvēģijā varētu vēl vairāk palielināties pēc tam, kad 2009. gadā tiks izsniegtas jaunas ražošanas licences. Kā norādīts 54. apsvērumā iepriekš, gaidāms, ka jaunas licences tiks izsniegtas tikai 2009. gadā. Šajā ziņā uzskatīja, ka pat tad, ja 2009. gadā jaunas licences tiks izsniegtas, to skaits un papildu ražošanas apjoms aizvien nav zināmi. Turklāt licences attiecas gan uz lašu, gan foreļu ražošanu, un šajā posmā ir neiespējami pietiekami precīzi prognozēt, cik no katras licences tiks izmantots lašu un cik – foreļu ražošanai. Visbeidzot jānorāda, ka pat tad, ja jaunās licences tiks izsniegtas, ņemot vērā relatīvi garo ražošanas ciklu, tas nebūt nenozīmē tūlītēju ražošanas apjoma palielinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

| (60) | Norvēģijas Pārtikai paredzēto jūras dzīvnieku federācija un asociācija apstrīdēja apgalvojumu, ka foreļu ražošanas apjoms būtu palielinājies vai nākotnē palielinātos vēl vairāk, jo 2008. gada aprīlī kopējā biomasa un zivju skaits bija ievērojami mazāks nekā 2007. gada aprīlī. Šos apgalvojumus tomēr nevarēja pārbaudīt, un tie bija jānoraida. |
| --- | --- |

(60)

Norvēģijas Pārtikai paredzēto jūras dzīvnieku federācija un asociācija apstrīdēja apgalvojumu, ka foreļu ražošanas apjoms būtu palielinājies vai nākotnē palielinātos vēl vairāk, jo 2008. gada aprīlī kopējā biomasa un zivju skaits bija ievērojami mazāks nekā 2007. gada aprīlī. Šos apgalvojumus tomēr nevarēja pārbaudīt, un tie bija jānoraida.

| (61) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka LVF ražošanas apjomi Norvēģijā paredzamā nākotnē varētu palielināties. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka LVF ražošanas apjomi Norvēģijā paredzamā nākotnē varētu palielināties.

4.   Kopienas patēriņa attīstība

| (62) | Jānorāda, ka šī izmeklēšana attiecās tikai uz dempingu, tāpēc nebija precīzu ziņu par Kopienas ražošanas nozares produkciju un LVF pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū PIP laikā. |
| --- | --- |

(62)

Jānorāda, ka šī izmeklēšana attiecās tikai uz dempingu, tāpēc nebija precīzu ziņu par Kopienas ražošanas nozares produkciju un LVF pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū PIP laikā.

| (63) | Tomēr vairāki avoti apstiprināja prognozes, ka pieprasījums pēc zivju produktiem, tostarp pēc LVF, pasaules mērogā turpmāk ik gadu palielināsies par 5 %. Šāda pieaugoša tendence varētu būt novērojama arī Kopienā, lai gan nav sagaidāms, ka pieprasījums Kopienā uzņems visus papildu Norvēģijā saražotos LVF apjomus. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr vairāki avoti apstiprināja prognozes, ka pieprasījums pēc zivju produktiem, tostarp pēc LVF, pasaules mērogā turpmāk ik gadu palielināsies par 5 %. Šāda pieaugoša tendence varētu būt novērojama arī Kopienā, lai gan nav sagaidāms, ka pieprasījums Kopienā uzņems visus papildu Norvēģijā saražotos LVF apjomus.

| (64) | Pēc informācijas paziņošanas Somijas Zivjaudzētāju asociācija (“FFFA”) iebilda pret iepriekš minēto secinājumu, norādot, ka pat tad, ja pieprasījums pēc zivīm pasaules mērogā palielinātos, Kopienā nebūtu papildu pieprasījuma pēc Norvēģijā saražotajām LVF. FFFA turklāt apgalvoja, ka jebkurš papildu pieprasījums varētu būt vērsts uz jaunām un eksotiskām zivju sugām nevis uz forelēm. Atbilstoši iepriekš 63. apsvērumā minētajam vairāki avoti norādīja uz LVF patēriņa pieaugumu, ko apstiprināja arī citas ieinteresētās personas, kuras pārstāvēja vairāku dalībvalstu un Norvēģijas zivju audzētājus. Tā kā FFFA neiesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu šos apgalvojumus, tie bija jānoraida. |
| --- | --- |

(64)

Pēc informācijas paziņošanas Somijas Zivjaudzētāju asociācija (“FFFA”) iebilda pret iepriekš minēto secinājumu, norādot, ka pat tad, ja pieprasījums pēc zivīm pasaules mērogā palielinātos, Kopienā nebūtu papildu pieprasījuma pēc Norvēģijā saražotajām LVF. FFFA turklāt apgalvoja, ka jebkurš papildu pieprasījums varētu būt vērsts uz jaunām un eksotiskām zivju sugām nevis uz forelēm. Atbilstoši iepriekš 63. apsvērumā minētajam vairāki avoti norādīja uz LVF patēriņa pieaugumu, ko apstiprināja arī citas ieinteresētās personas, kuras pārstāvēja vairāku dalībvalstu un Norvēģijas zivju audzētājus. Tā kā FFFA neiesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu šos apgalvojumus, tie bija jānoraida.

5.   Eksporta uz trešo valstu tirgiem cenu un apjoma attīstība

| (65) | Izmeklēšana parādīja, ka Norvēģijas galvenie eksporta tirgi ir Krievija un mazākā mērā Japāna, kurām kopumā bija paredzēti apmēram 57 % no Norvēģijas LVF eksporta, savukārt tikai 13 % no Norvēģijas eksporta 2007. gadā bija paredzēti nosūtīšanai uz Kopienu. Apmēram 14 % no visa Norvēģijas LVF eksporta tai pašā gadā bija paredzēti Ukrainai un Taivānai. |
| --- | --- |

(65)

Izmeklēšana parādīja, ka Norvēģijas galvenie eksporta tirgi ir Krievija un mazākā mērā Japāna, kurām kopumā bija paredzēti apmēram 57 % no Norvēģijas LVF eksporta, savukārt tikai 13 % no Norvēģijas eksporta 2007. gadā bija paredzēti nosūtīšanai uz Kopienu. Apmēram 14 % no visa Norvēģijas LVF eksporta tai pašā gadā bija paredzēti Ukrainai un Taivānai.

| (66) | Pasaules tirgū Norvēģijas eksports konkurē ar Čīles eksportu, Čīle ir lielākais LVF eksportētājs pasaulē, kura ražošanas un eksporta apjomi pārsniedz Norvēģijas ražošanas un eksporta apjomus. |
| --- | --- |

(66)

Pasaules tirgū Norvēģijas eksports konkurē ar Čīles eksportu, Čīle ir lielākais LVF eksportētājs pasaulē, kura ražošanas un eksporta apjomi pārsniedz Norvēģijas ražošanas un eksporta apjomus.

| (67) | Tomēr, ievērojot pieaugošo pieprasījumu, pēdējos gados ir ievērojami palielinājušies Norvēģijas eksporta apjomi ne vien uz Krieviju, bet arī uz Ukrainu – no 8 600 tonnām 2002. gadā līdz 31 500 tonnām 2007. gadā. Šo tendenci apstiprina jaunākā statistika, saskaņā ar kuru ievērojami Čīles un Norvēģijas LVF papildu apjomi tiek eksportēti uz Krieviju. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr, ievērojot pieaugošo pieprasījumu, pēdējos gados ir ievērojami palielinājušies Norvēģijas eksporta apjomi ne vien uz Krieviju, bet arī uz Ukrainu – no 8 600 tonnām 2002. gadā līdz 31 500 tonnām 2007. gadā. Šo tendenci apstiprina jaunākā statistika, saskaņā ar kuru ievērojami Čīles un Norvēģijas LVF papildu apjomi tiek eksportēti uz Krieviju.

| (68) | Kā norādīts 65. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka Krievija ir kļuvusi par galveno Norvēģijas ražotāju eksporta tirgu. Līdztekus ievērojamam eksporta apjoma palielinājumam uz Krieviju 2007. gadā varēja vērot arī to, ka saldētu foreļu pārdošanu nomainīja svaigu foreļu pārdošana. Tas liecina par Norvēģijas ražotāju vēlmi apmierināt Krievijas pircēju vajadzības, kuri labprātāk izvēlas svaigus produktus, tādējādi demonstrējot Norvēģijas ražotāju eksportētāju lielo interesi par Krievijas tirgu, kas strauji attītās. |
| --- | --- |

(68)

Kā norādīts 65. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka Krievija ir kļuvusi par galveno Norvēģijas ražotāju eksporta tirgu. Līdztekus ievērojamam eksporta apjoma palielinājumam uz Krieviju 2007. gadā varēja vērot arī to, ka saldētu foreļu pārdošanu nomainīja svaigu foreļu pārdošana. Tas liecina par Norvēģijas ražotāju vēlmi apmierināt Krievijas pircēju vajadzības, kuri labprātāk izvēlas svaigus produktus, tādējādi demonstrējot Norvēģijas ražotāju eksportētāju lielo interesi par Krievijas tirgu, kas strauji attītās.

| (69) | Norvēģijas eksportam uz Japānu no 2006. līdz 2007. gadam ir lejupejoša tendence, proti, tas samazinājās no 10 877 tonnām līdz 6 661 tonnām jeb par 39 %. Līdzīgi kā gadījumā ar Krieviju arī Japānas tirgū Norvēģijas imports konkurē ar Čīles importu. Čīle spēja ievērojami palielināt eksporta apjomus uz Japānu. Tomēr, lai izdarītu noteiktākus secinājumus, būtu jāaplūko ilgāks laikposms. Pamatojoties uz Komisijas dienestu rīcībā esošo informāciju, šādu secinājumu tomēr nevar izdarīt. |
| --- | --- |

(69)

Norvēģijas eksportam uz Japānu no 2006. līdz 2007. gadam ir lejupejoša tendence, proti, tas samazinājās no 10 877 tonnām līdz 6 661 tonnām jeb par 39 %. Līdzīgi kā gadījumā ar Krieviju arī Japānas tirgū Norvēģijas imports konkurē ar Čīles importu. Čīle spēja ievērojami palielināt eksporta apjomus uz Japānu. Tomēr, lai izdarītu noteiktākus secinājumus, būtu jāaplūko ilgāks laikposms. Pamatojoties uz Komisijas dienestu rīcībā esošo informāciju, šādu secinājumu tomēr nevar izdarīt.

| (70) | Tika konstatēts, ka PIP laikā Norvēģijas eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem bija (vidēji par 8,6 %) augstākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Tomēr statistika, kas aptver laikposmu pēc PIP, liecina par cenu samazināšanās tendenci arī Norvēģijas tradicionālajos eksporta tirgos. Vidējās Norvēģijas eksporta cenas uz Krieviju no 2006. līdz 2007. gadam svārstījās no NOK 34,70 par kg līdz NOK 24,22 par kg, kas lielā mērā izskaidrojams ar pārorientēšanos no saldētu foreļu pārdošanas uz svaigu foreļu pārdošanu, kuras bija lētākas, kā arī ar starptautisko konkurenci. Līdzīgi eksporta cenas uz Japānu svārstījās vidēji no NOK 33,26 par kg 2006. gadā līdz NOK 29,79 par kg. Lai gan noticis šāds samazinājums, 2007. gadā eksporta cenas uz Eiropas Kopienu joprojām bija vidēji par 4 % zemākas nekā eksporta cenas uz Japānu un Krieviju. Šī tendence ir apstiprināta arī attiecībā uz 2008. gada sākumu. |
| --- | --- |

(70)

Tika konstatēts, ka PIP laikā Norvēģijas eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem bija (vidēji par 8,6 %) augstākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Tomēr statistika, kas aptver laikposmu pēc PIP, liecina par cenu samazināšanās tendenci arī Norvēģijas tradicionālajos eksporta tirgos. Vidējās Norvēģijas eksporta cenas uz Krieviju no 2006. līdz 2007. gadam svārstījās no NOK 34,70 par kg līdz NOK 24,22 par kg, kas lielā mērā izskaidrojams ar pārorientēšanos no saldētu foreļu pārdošanas uz svaigu foreļu pārdošanu, kuras bija lētākas, kā arī ar starptautisko konkurenci. Līdzīgi eksporta cenas uz Japānu svārstījās vidēji no NOK 33,26 par kg 2006. gadā līdz NOK 29,79 par kg. Lai gan noticis šāds samazinājums, 2007. gadā eksporta cenas uz Eiropas Kopienu joprojām bija vidēji par 4 % zemākas nekā eksporta cenas uz Japānu un Krieviju. Šī tendence ir apstiprināta arī attiecībā uz 2008. gada sākumu.

| (71) | Situācijā, kad pieprasījums pasaules tirgū aizvien pieaug, ņemot vērā galvenā plaukstošā tirgus (Krievijas) pievilcīgumu (augstākas cenas) un nepārtrauktu pieprasījuma pieaugumu citos tirgos, piemēram, Ukrainā un Tālo Austrumu valstīs, kur Norvēģijas izcelsmes LVF eksports pēdējos gados ir palielinājies, LVF papildu apjomi droši vien lielākoties tiks nosūtīti un uzņemti šajos tirgos. |
| --- | --- |

(71)

Situācijā, kad pieprasījums pasaules tirgū aizvien pieaug, ņemot vērā galvenā plaukstošā tirgus (Krievijas) pievilcīgumu (augstākas cenas) un nepārtrauktu pieprasījuma pieaugumu citos tirgos, piemēram, Ukrainā un Tālo Austrumu valstīs, kur Norvēģijas izcelsmes LVF eksports pēdējos gados ir palielinājies, LVF papildu apjomi droši vien lielākoties tiks nosūtīti un uzņemti šajos tirgos.

| (72) | Pēc informācijas paziņošanas KRN apgalvoja, ka Norvēģijā ir lieli saldētu LVF krājumi, kuri būtu jāņem vērā, analizējot iespējamo eksporta apjomu attīstību Kopienā. Tomēr KRN nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka šādi lieli krājumi pastāv. Tāpēc šo apgalvojumu uzskatīja par spekulatīvu. Turklāt jānorāda, ka lielāko LVF ražotāju eksportētāju telpās Norvēģijā notika pārbaudes apmeklējumi, bet šādi lieli krājumi netika konstatēti. Tādēļ šis apgalvojums bija noraidāms. |
| --- | --- |

(72)

Pēc informācijas paziņošanas KRN apgalvoja, ka Norvēģijā ir lieli saldētu LVF krājumi, kuri būtu jāņem vērā, analizējot iespējamo eksporta apjomu attīstību Kopienā. Tomēr KRN nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka šādi lieli krājumi pastāv. Tāpēc šo apgalvojumu uzskatīja par spekulatīvu. Turklāt jānorāda, ka lielāko LVF ražotāju eksportētāju telpās Norvēģijā notika pārbaudes apmeklējumi, bet šādi lieli krājumi netika konstatēti. Tādēļ šis apgalvojums bija noraidāms.

| (73) | KRN arī apgalvoja, ka Krievijas LVF produkcijas apjoms aizvien pieaug un ka, iespējams, Krievijas iestādes ieviesīs papildu muitas nodokļus Norvēģijas LVF, lai aizsargātu Krievijas LVF ražošanu. Savukārt citi LVF ražotāji apgalvoja, ka Norvēģijas LVF ražotāji ir atkarīgi no Krievijas tirgus un ka tad, ja piekļuve Krievijas tirgum tiktu ierobežota šā tirgus neprognozējamības dēļ, būtiski LVF apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu. |
| --- | --- |

(73)

KRN arī apgalvoja, ka Krievijas LVF produkcijas apjoms aizvien pieaug un ka, iespējams, Krievijas iestādes ieviesīs papildu muitas nodokļus Norvēģijas LVF, lai aizsargātu Krievijas LVF ražošanu. Savukārt citi LVF ražotāji apgalvoja, ka Norvēģijas LVF ražotāji ir atkarīgi no Krievijas tirgus un ka tad, ja piekļuve Krievijas tirgum tiktu ierobežota šā tirgus neprognozējamības dēļ, būtiski LVF apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu.

| (74) | Tāpat kā iepriekš, šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem un tika uzskatīti par spekulatīviem. Tādējādi nebija pamata pieņemt, ka pašreizējais plaukstošais Krievijas tirgus ierobežotu Norvēģijas eksporta uzņemšanu. Turklāt jānorāda, ka atbilstoši iepriekš 65. apsvērumā minētajam paplašinās arī citi trešo valstu, piemēram, Ukrainas un Tālo Austrumu tirgus un ka Norvēģijas eksports šajās valstīs ir patiešām palielinājies. Tāpēc arguments par to, ka Norvēģija ir atkarīga vienīgi no eksporta uz Krieviju, bija jānoraida. |
| --- | --- |

(74)

Tāpat kā iepriekš, šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem un tika uzskatīti par spekulatīviem. Tādējādi nebija pamata pieņemt, ka pašreizējais plaukstošais Krievijas tirgus ierobežotu Norvēģijas eksporta uzņemšanu. Turklāt jānorāda, ka atbilstoši iepriekš 65. apsvērumā minētajam paplašinās arī citi trešo valstu, piemēram, Ukrainas un Tālo Austrumu tirgus un ka Norvēģijas eksports šajās valstīs ir patiešām palielinājies. Tāpēc arguments par to, ka Norvēģija ir atkarīga vienīgi no eksporta uz Krieviju, bija jānoraida.

6.   Eksporta uz Kopienu cenu un apjoma attīstība

| (75) | Informācija par cenām, kas pieejama saistībā ar eksporta apjomiem uz Kopienu, liecina, ka no 2006. līdz 2007. gadam vidējās eksporta cenas ir svārstījušās – vidēji no EUR 4,02 par kg 2006. gadā līdz vidēji EUR 2,87 par kg 2007. gadā. Tomēr statistika par laikposmu kopš 2007. gada pēdējā ceturkšņa līdz 2008. gada sākumam liecina, ka šī tendence ir apstājusies un ka cenas ir stabilizējušās. |
| --- | --- |

(75)

Informācija par cenām, kas pieejama saistībā ar eksporta apjomiem uz Kopienu, liecina, ka no 2006. līdz 2007. gadam vidējās eksporta cenas ir svārstījušās – vidēji no EUR 4,02 par kg 2006. gadā līdz vidēji EUR 2,87 par kg 2007. gadā. Tomēr statistika par laikposmu kopš 2007. gada pēdējā ceturkšņa līdz 2008. gada sākumam liecina, ka šī tendence ir apstājusies un ka cenas ir stabilizējušās.

| (76) | Kā norādīts 71. apsvērumā minētajā analīzē, laikā, kad vērojama tirgu paplašināšanās, maz ticams, ka, pasākumus atceļot, palielinātais LVF ražošanas apjoms Norvēģijā tiks pilnībā novirzīts uz Kopienu. Pieprasījums visā pasaulē palielinās, Norvēģijas eksports jau ir nostabilizējies vairāku trešo valstu tirgos un gaidāms, ka tas vēl vairāk palielināsies. Neraugoties uz Čīles eksporta radīto konkurenci, lai gan relatīvā izteiksmē Norvēģija dažos tirgos ir zaudējusi tirgus daļu par labu Čīlei, tās eksports uz lielāko daļu šo valstu absolūtā izteiksmē ir palielinājies un gaidāms, ka, ņemot vērā stāvokli pasaules tirgū, tas vēl vairāk pieaugs. |
| --- | --- |

(76)

Kā norādīts 71. apsvērumā minētajā analīzē, laikā, kad vērojama tirgu paplašināšanās, maz ticams, ka, pasākumus atceļot, palielinātais LVF ražošanas apjoms Norvēģijā tiks pilnībā novirzīts uz Kopienu. Pieprasījums visā pasaulē palielinās, Norvēģijas eksports jau ir nostabilizējies vairāku trešo valstu tirgos un gaidāms, ka tas vēl vairāk palielināsies. Neraugoties uz Čīles eksporta radīto konkurenci, lai gan relatīvā izteiksmē Norvēģija dažos tirgos ir zaudējusi tirgus daļu par labu Čīlei, tās eksports uz lielāko daļu šo valstu absolūtā izteiksmē ir palielinājies un gaidāms, ka, ņemot vērā stāvokli pasaules tirgū, tas vēl vairāk pieaugs.

| (77) | Attiecībā uz Kopienas tirgu, kā norādīts 63. apsvērumā iepriekš, LVF patēriņš varētu palielināties, tādējādi Kopienas tirgus spēs uzņemt lielākus importa daudzumus bez vajadzības ievērojamu mainīt cenas. Turklāt jānorāda, ka konkurence starp Norvēģijas un Čīles importu ir spēcīga ne vien citu trešo valstu tirgos, bet arī Kopienas tirgū. Tāpēc nav skaidru norāžu par to, ka Norvēģijas importa apjomi Kopienā patiešām būtiski palielināsies, ja pasākumus ļautu pārtraukt. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz Kopienas tirgu, kā norādīts 63. apsvērumā iepriekš, LVF patēriņš varētu palielināties, tādējādi Kopienas tirgus spēs uzņemt lielākus importa daudzumus bez vajadzības ievērojamu mainīt cenas. Turklāt jānorāda, ka konkurence starp Norvēģijas un Čīles importu ir spēcīga ne vien citu trešo valstu tirgos, bet arī Kopienas tirgū. Tāpēc nav skaidru norāžu par to, ka Norvēģijas importa apjomi Kopienā patiešām būtiski palielināsies, ja pasākumus ļautu pārtraukt.

| (78) | Ņemot vērā gaidāmo patēriņa palielinājumu un stāvokli pasaules tirgū, kā aprakstīts iepriekš, nevar secināt, ka Kopienas tirgū ir pārprodukcijas draudi, kam varētu sekot ievērojama cenu pazemināšanās. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā gaidāmo patēriņa palielinājumu un stāvokli pasaules tirgū, kā aprakstīts iepriekš, nevar secināt, ka Kopienas tirgū ir pārprodukcijas draudi, kam varētu sekot ievērojama cenu pazemināšanās.

| (79) | Tāpēc tika secināts, ka stāvoklis attiecībā uz eksporta cenām un ražošanas apjomu PIP laikā ir ilglaicīgs. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc tika secināts, ka stāvoklis attiecībā uz eksporta cenām un ražošanas apjomu PIP laikā ir ilglaicīgs.

| (80) | Pēc informācijas paziņošanas KRN apgalvoja, ka eksporta cenas uz Somiju PIP laikā un pēc tam ir ievērojami samazinājušās un ka LVF eksporta cena uz Somiju kopš 2007. gada jūlija ir bijusi zem pašizmaksas. |
| --- | --- |

(80)

Pēc informācijas paziņošanas KRN apgalvoja, ka eksporta cenas uz Somiju PIP laikā un pēc tam ir ievērojami samazinājušās un ka LVF eksporta cena uz Somiju kopš 2007. gada jūlija ir bijusi zem pašizmaksas.

| (81) | Vispirms jānorāda, ka Norvēģijā ražoto LVF izmaksas, kā to paredzēja KRN, bija pārspīlētas un neatbilda faktiski pārbaudē konstatētajām audzēšanas un ražošanas izmaksām pārbaudītajos uzņēmumos. Kas attiecas uz eksporta cenu līmeni un lai gan Somija importē ievērojamu daļu no Norvēģijas eksportam uz Kopienu paredzētā kopējā apjoma, ievērojami daudzumi tiek eksportēti arī uz Zviedriju un Dāniju, kur vidējā eksporta cena bija augstāka. Tā kā novērtēšana jāveic Kopienas mērogā, jāņem vērā vidējās eksporta cenas uz visām Kopienas valstīm. Pamatojoties uz šo informāciju, iepriekš 75. apsvērumā izdarītais secinājums par to, ka eksporta cenas uz Kopienu 2008. gada sākumā kopumā ir stabilizējušas, tādējādi tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(81)

Vispirms jānorāda, ka Norvēģijā ražoto LVF izmaksas, kā to paredzēja KRN, bija pārspīlētas un neatbilda faktiski pārbaudē konstatētajām audzēšanas un ražošanas izmaksām pārbaudītajos uzņēmumos. Kas attiecas uz eksporta cenu līmeni un lai gan Somija importē ievērojamu daļu no Norvēģijas eksportam uz Kopienu paredzētā kopējā apjoma, ievērojami daudzumi tiek eksportēti arī uz Zviedriju un Dāniju, kur vidējā eksporta cena bija augstāka. Tā kā novērtēšana jāveic Kopienas mērogā, jāņem vērā vidējās eksporta cenas uz visām Kopienas valstīm. Pamatojoties uz šo informāciju, iepriekš 75. apsvērumā izdarītais secinājums par to, ka eksporta cenas uz Kopienu 2008. gada sākumā kopumā ir stabilizējušas, tādējādi tiek apstiprināts.

7.   Secinājums

| (82) | Izmeklēšanā atklāja, ka dempinga starpības ir de minimis. |
| --- | --- |

(82)

Izmeklēšanā atklāja, ka dempinga starpības ir de minimis.

| (83) | Izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgā ražojuma ražošanas jauda Norvēģijā, iespējams, palielināsies. Tomēr izmeklēšanā turpmāk atklājās, ka, lai gan gaidāmā patēriņa apjoma pieauguma dēļ daži lielāki daudzumi var būt pārorientēti uz Kopienu, liela palielinātā ražošanas apjoma daļa, iespējams, nonāks citu trešo valstu tirgos. Iespējams, palielināsies arī patēriņš Kopienas tirgū, kas spēs uzņemt potenciālo importa palielinājumu, tāpēc ievērojams pārpalikums nav gaidāms. |
| --- | --- |

(83)

Izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgā ražojuma ražošanas jauda Norvēģijā, iespējams, palielināsies. Tomēr izmeklēšanā turpmāk atklājās, ka, lai gan gaidāmā patēriņa apjoma pieauguma dēļ daži lielāki daudzumi var būt pārorientēti uz Kopienu, liela palielinātā ražošanas apjoma daļa, iespējams, nonāks citu trešo valstu tirgos. Iespējams, palielināsies arī patēriņš Kopienas tirgū, kas spēs uzņemt potenciālo importa palielinājumu, tāpēc ievērojams pārpalikums nav gaidāms.

| (84) | Turklāt, lai gan Kopienas cenām bija tendence samazināties, tā pēc PIP, kad cenas stabilizējās, nav apstiprinājusies. Pamatojoties uz iepriekš minēto, proti, patēriņa palielināšanos un pārprodukcijas draudu neesamību, maz ticams, ka cenu spiediens Kopienā varētu palielināties. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt, lai gan Kopienas cenām bija tendence samazināties, tā pēc PIP, kad cenas stabilizējās, nav apstiprinājusies. Pamatojoties uz iepriekš minēto, proti, patēriņa palielināšanos un pārprodukcijas draudu neesamību, maz ticams, ka cenu spiediens Kopienā varētu palielināties.

| (85) | Tāpēc jāsecina, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem PIP laikā aprēķināja dempinga starpības, ir ilglaicīgi. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc jāsecina, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem PIP laikā aprēķināja dempinga starpības, ir ilglaicīgi.

| (86) | Tādēļ pašreizējā starpposma pārskatīšana ir jāizbeidz un galīgie antidempinga pasākumi ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ pašreizējā starpposma pārskatīšana ir jāizbeidz un galīgie antidempinga pasākumi ir jāatceļ.

E.   INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA

| (87) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts izbeigt šo starpposma pārskatīšanu. Visām personām tika dota iespēja izteikt viedokli. Tika ņemti vērā pamatoti un ar pierādījumiem apliecināti šo personu apsvērumi, |
| --- | --- |

(87)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts izbeigt šo starpposma pārskatīšanu. Visām personām tika dota iespēja izteikt viedokli. Tika ņemti vērā pamatoti un ar pierādījumiem apliecināti šo personu apsvērumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Vienīgais pants

Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu sākto daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami to Norvēģijas izcelsmes svaigu, dzesinātu vai saldētu lielo varavīksnes foreļu (Oncorhynchus Mykiss), veselu zivju (ar galvu un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1,2 kg katra, vai bez galvas un žaunām, ķidātas, kas sver vairāk par 1 kg katra) vai fileju (kas sver vairāk par 0,4 kg katra) importam, kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 un 0304 29 15, un atceļ Norvēģijas izcelsmes importam pašlaik piemērojamos pasākumus.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 7. augustā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 72, 11.3.2004., 23. lpp.

2

(3)  OV C 109, 15.5.2007., 23. lpp.

3

---

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 806/2008

(2008. gada 12. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 807/2008

(2008. gada 12. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā attiecībā uz noteicošām dienām vīna nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 4. pantu Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas (2), nosaka noteikumus attiecībā uz maiņas kursa noteicošo dienu, kas jāpiemēro noteiktām cenām, piemaksām un atbalstam vīna nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar 4. pantu Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas (2), nosaka noteikumus attiecībā uz maiņas kursa noteicošo dienu, kas jāpiemēro noteiktām cenām, piemaksām un atbalstam vīna nozarē.

| (2) | Vīna tirgus kopīgā organizācija ir grozīta. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 (3) tika grozīts iepriekšējais režīms vīna nozarē un paredzēti jauni pasākumi, atcelti vai grozīti daži citi pasākumi. |
| --- | --- |

(2)

Vīna tirgus kopīgā organizācija ir grozīta. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 (3) tika grozīts iepriekšējais režīms vīna nozarē un paredzēti jauni pasākumi, atcelti vai grozīti daži citi pasākumi.

| (3) | Attiecībā uz atbalstu, palīdzību un piemaksām saskaņā ar jauno režīmu vīna nozarē maiņas kursa noteicošā diena atkarībā no gadījuma jāsaista ar vīna gada sākuma dienu, īpašu līgumu piemērošanu vai noteiktu darbību izpildi, piemēram, vīna produktu bagātināšanu un stiprināšanu vai pārstrādi. Tādēļ katrā situācijā jāprecizē noteicošā diena, kas jāņem vērā. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz atbalstu, palīdzību un piemaksām saskaņā ar jauno režīmu vīna nozarē maiņas kursa noteicošā diena atkarībā no gadījuma jāsaista ar vīna gada sākuma dienu, īpašu līgumu piemērošanu vai noteiktu darbību izpildi, piemēram, vīna produktu bagātināšanu un stiprināšanu vai pārstrādi. Tādēļ katrā situācijā jāprecizē noteicošā diena, kas jāņem vērā.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1913/2006. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1913/2006.

| (5) | Maiņas kursa noteicošās dienas jānosaka, ņemot vērā dažādus pasākumus vīna nozarē, un tās piemērojamas no tās pašas dienas, kad piemēro attiecīgo pasākumu. Regulas (EK) Nr. 479/2008 129. pantā paredzēti dažādi šo pasākumu piemērošanas datumi. Tādējādi šī regula jāpiemēro no 2008. gada 1. augusta, izņemot izaršanas piemaksas noteicošo dienu, kura ir spēkā no 2008. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(5)

Maiņas kursa noteicošās dienas jānosaka, ņemot vērā dažādus pasākumus vīna nozarē, un tās piemērojamas no tās pašas dienas, kad piemēro attiecīgo pasākumu. Regulas (EK) Nr. 479/2008 129. pantā paredzēti dažādi šo pasākumu piemērošanas datumi. Tādējādi šī regula jāpiemēro no 2008. gada 1. augusta, izņemot izaršanas piemaksas noteicošo dienu, kura ir spēkā no 2008. gada 30. jūnija.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1913/2006 4. pantu aizstāj ar šādu pantu.

“4. pants

1.   Maiņas kursa noteicošā diena ir vīna gada pirmā diena, kad tiek piešķirts atbalsts par:

| a) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 11. pantā minēto vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidošanu; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 11. pantā minēto vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidošanu;

| b) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 13. pantā minēto kopējo fondu izveidošanu; |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 13. pantā minēto kopējo fondu izveidošanu;

| c) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 14. pantā minēto ražas apdrošināšanu. |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 14. pantā minēto ražas apdrošināšanu.

2.   Attiecībā uz atbalstu, kas maksāts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 16. pantā minēto brīvprātīgu vai obligātu vīndarības blakusproduktu destilāciju, maiņas kursa noteicošā diena ir vīna gada pirmā diena, kad piegādāts blakusprodukts.

3.   Maiņas kursa noteicošā diena ir mēneša pirmā diena, kad saskaņā ar līgumu notikusi pirmā vīna piegāde attiecībā uz:

| a) | atbalstu, kas piešķirts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 17. pantā minēto dzeramā alkohola destilāciju; |
| --- | --- |

a)

atbalstu, kas piešķirts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 17. pantā minēto dzeramā alkohola destilāciju;

| b) | atbalstu, kas piešķirts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 18. pantā minēto destilāciju krīzes gadījumos. |
| --- | --- |

b)

atbalstu, kas piešķirts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 18. pantā minēto destilāciju krīzes gadījumos.

4.   Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts par Regulas (EK) Nr. 479/2008 19. pantā minētās koncentrētas vīnogu misas izmantošanu, maiņas kursa noteicošā diena ir tā mēneša pirmā diena, kurā attiecīgais ražotājs veicis pirmo stiprināšanu.

5.   Attiecībā uz piemaksu, kas piešķirta par Regulas (EK) Nr. 479/2008 98. pantā minēto vīnogulāju izaršanu, maiņas kursa noteicošā diena ir tā gada 1. jūlijs, kas ir pirms vīna gada, kurā apstiprināts maksājuma pieprasījums.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2008. gada 1. augusta.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1913/2006 4. panta 5. punktu piemēro no 2008. gada 30. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 507/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 38. lpp.).

2

(3)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

3

---

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 808/2008

(2008. gada 11. augusts),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot megrimus IIa un IV zonas EK ūdeņos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. augustā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 718/2008 (OV L 198, 26.7.2008., 8. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | VĀCIJA |
| Krājums | LEZ/2AC4-C |
| Sugas | Megrimi (Lepidorhombus spp.) |
| Apgabals | EK ūdeņi IIa un IV zonā |
| Datums | 27.6.2008. |

Nr.

25/T&Q

Dalībvalsts

VĀCIJA

Krājums

LEZ/2AC4-C

Sugas

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

Apgabals

EK ūdeņi IIa un IV zonā

Datums

27.6.2008.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 8. augusts)

par Lēmuma 2005/294/EK grozījumiem attiecībā uz atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4252)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2008/664/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ja kūtsmēslu gada norma, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) apakšpunktā norādītā daudzuma, tas nosakāms tā, lai nekavētu attiecīgās direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir garš veģetācijas periods un kultūras, kuras patērē daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(1)

Ja kūtsmēslu gada norma, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un tās a) apakšpunktā norādītā daudzuma, tas nosakāms tā, lai nekavētu attiecīgās direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir garš veģetācijas periods un kultūras, kuras patērē daudz slāpekļa.

| (2) | Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēmusi Lēmumu 2002/915/EK (2), saskaņā ar kuru īpašās liellopu audzēšanas saimniecībās atbilstīgi Dānijas rīcības plānam 1999.–2003. gadam atļauts lietot kūtsmēslus tādā daudzumā, lai slāpekļa deva nepārsniegtu 230 kg/ha gadā. Saistībā ar Dānijas Otro rīcības plānu 2004.–2007. gadam šīs atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Lēmumu 2005/294/EK (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2002. gada 18. novembrī pieņēmusi Lēmumu 2002/915/EK (2), saskaņā ar kuru īpašās liellopu audzēšanas saimniecībās atbilstīgi Dānijas rīcības plānam 1999.–2003. gadam atļauts lietot kūtsmēslus tādā daudzumā, lai slāpekļa deva nepārsniegtu 230 kg/ha gadā. Saistībā ar Dānijas Otro rīcības plānu 2004.–2007. gadam šīs atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Lēmumu 2005/294/EK (3).

| (3) | Dānija 2008. gada 17. aprīlī vēlreiz pieprasījusi šīs atkāpes pagarinājumu. Pieprasījumam pievienots sīki izstrādāts tehniskais pamatojums. |
| --- | --- |

(3)

Dānija 2008. gada 17. aprīlī vēlreiz pieprasījusi šīs atkāpes pagarinājumu. Pieprasījumam pievienots sīki izstrādāts tehniskais pamatojums.

| (4) | Dānijas tiesību akti, ar kuriem transponē Direktīvu 91/676/EEK, uzskatāmi par atbilstošiem direktīvai, un to noteikumi piemērojami arī šai atkāpei. |
| --- | --- |

(4)

Dānijas tiesību akti, ar kuriem transponē Direktīvu 91/676/EEK, uzskatāmi par atbilstošiem direktīvai, un to noteikumi piemērojami arī šai atkāpei.

| (5) | Dānija 2003. gada decembrī pabeigusi novērtējumu tās Otrajam rīcības plānam par ūdens vidi, kurā norādīts, ka sasniegts izvirzītais mērķis no 1985. līdz 2003. gadam par 48 % samazināt nitrātu izskalošanos. |
| --- | --- |

(5)

Dānija 2003. gada decembrī pabeigusi novērtējumu tās Otrajam rīcības plānam par ūdens vidi, kurā norādīts, ka sasniegts izvirzītais mērķis no 1985. līdz 2003. gadam par 48 % samazināt nitrātu izskalošanos.

| (6) | Dānijas parlamentārajā nolīgumā par Dānijas Trešo rīcības plānu attiecībā uz ūdens vidi 2005.–2015. gadam noteikti turpmākie mērķi nitrātu izskalošanās samazināšanai par 13 % un fosfātu pārpalikuma samazināšanai par 50 %. Valdība 2007. gadā pieņēmusi lēmumu, ka līdz 2009. gadam jāizstrādā Ceturtais rīcības plāns par ūdens vidi, kas tiks izmantots Trešā rīcības plāna rezultātu pārbaudei, un tajā iekļaus valsts tiesību normu grozījumus, lai nodrošinātu izvirzīto mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Dānijas parlamentārajā nolīgumā par Dānijas Trešo rīcības plānu attiecībā uz ūdens vidi 2005.–2015. gadam noteikti turpmākie mērķi nitrātu izskalošanās samazināšanai par 13 % un fosfātu pārpalikuma samazināšanai par 50 %. Valdība 2007. gadā pieņēmusi lēmumu, ka līdz 2009. gadam jāizstrādā Ceturtais rīcības plāns par ūdens vidi, kas tiks izmantots Trešā rīcības plāna rezultātu pārbaudei, un tajā iekļaus valsts tiesību normu grozījumus, lai nodrošinātu izvirzīto mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu Dānija pieņēmusi pasākumu plānu 2008.–2011. gadam. Šajā plānā paredzētie pasākumi ir Trešā rīcības plāna daļa. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu Dānija pieņēmusi pasākumu plānu 2008.–2011. gadam. Šajā plānā paredzētie pasākumi ir Trešā rīcības plāna daļa.

| (8) | Monitoringa un kontroles rezultāti liecina, ka noteiktā atkāpe 2005. un 2006. gadā ietvēra 1 779 liellopu audzēšanas saimniecības, 220 839 ganāmpulka vienības un 115 336 ha, kas attiecīgi ir 3,4 %, 10,3 % un 4,2 % no kopējā daudzuma Dānijā. |
| --- | --- |

(8)

Monitoringa un kontroles rezultāti liecina, ka noteiktā atkāpe 2005. un 2006. gadā ietvēra 1 779 liellopu audzēšanas saimniecības, 220 839 ganāmpulka vienības un 115 336 ha, kas attiecīgi ir 3,4 %, 10,3 % un 4,2 % no kopējā daudzuma Dānijā.

| (9) | Aprēķini par nitrātu izskalošanos, kuriem izmantoti apsekojumu un barības elementu analīžu rezultāti lauksaimnieciskajos sateces baseinos, liecina, ka laikā no 1990. līdz 2006. gadam nitrātu izskalošanās smilšmāla un māla augsnēs samazinājusies par 40 %, bet mālsmilts un smilts augsnēs – attiecīgi par 49 %. Kopš 2002.–2003. gada izskalošanās intensitāte gandrīz nav mainījusies. |
| --- | --- |

(9)

Aprēķini par nitrātu izskalošanos, kuriem izmantoti apsekojumu un barības elementu analīžu rezultāti lauksaimnieciskajos sateces baseinos, liecina, ka laikā no 1990. līdz 2006. gadam nitrātu izskalošanās smilšmāla un māla augsnēs samazinājusies par 40 %, bet mālsmilts un smilts augsnēs – attiecīgi par 49 %. Kopš 2002.–2003. gada izskalošanās intensitāte gandrīz nav mainījusies.

| (10) | Izmaiņu tendenču analīze liecina, ka faktiski noteiktā nitrātu koncentrācija augsnes ūdenī zem sakņu zonas laikā no 1990. līdz 2006. gadam smilšmāla un māla augsnēs samazinājusies par 29 %, bet mālsmilts un smilts augsnēs – attiecīgi par 45 %. Nitrātu vidējā koncentrācija gan mālsmilts un smilts, gan smilšmāla un māla augsnēs 2006. gadā bija zemāka par 50 mg/l. Nitrātu koncentrācija references lauksaimniecisko sateces baseinu plūsmās laikā no 1990. līdz 2006. gadam samazinājusies par 31 %, un patlaban nitrātu koncentrācija mālsmilts un smilts augsnēs ir zemāka par 20 mg/l, bet mālsmilts un smilts augsnēs ir aptuveni 30 mg/l. |
| --- | --- |

(10)

Izmaiņu tendenču analīze liecina, ka faktiski noteiktā nitrātu koncentrācija augsnes ūdenī zem sakņu zonas laikā no 1990. līdz 2006. gadam smilšmāla un māla augsnēs samazinājusies par 29 %, bet mālsmilts un smilts augsnēs – attiecīgi par 45 %. Nitrātu vidējā koncentrācija gan mālsmilts un smilts, gan smilšmāla un māla augsnēs 2006. gadā bija zemāka par 50 mg/l. Nitrātu koncentrācija references lauksaimniecisko sateces baseinu plūsmās laikā no 1990. līdz 2006. gadam samazinājusies par 31 %, un patlaban nitrātu koncentrācija mālsmilts un smilts augsnēs ir zemāka par 20 mg/l, bet mālsmilts un smilts augsnēs ir aptuveni 30 mg/l.

| (11) | Komisija, pārbaudot Dānijas pieprasījumu un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumā 2002/915/EK un Lēmumā 2005/294/EK paredzēto atkāpi, uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums, 230 kg/ha slāpekļa gadā, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiek ievēroti tie paši stingrie nosacījumi, kas paredzēti Lēmumā 2005/294/EK. |
| --- | --- |

(11)

Komisija, pārbaudot Dānijas pieprasījumu un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumā 2002/915/EK un Lēmumā 2005/294/EK paredzēto atkāpi, uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums, 230 kg/ha slāpekļa gadā, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiek ievēroti tie paši stingrie nosacījumi, kas paredzēti Lēmumā 2005/294/EK.

| (12) | Lēmums 2005/294/EK ir spēkā līdz 2008. gada 31. jūlijam. Lai nodrošinātu, ka liellopu audzētāji var turpināt izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2005/294/EK spēkā esības termiņu. Jāpielāgo arī Lēmumā 2005/294/EK noteiktās prasības par ziņošanu. |
| --- | --- |

(12)

Lēmums 2005/294/EK ir spēkā līdz 2008. gada 31. jūlijam. Lai nodrošinātu, ka liellopu audzētāji var turpināt izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2005/294/EK spēkā esības termiņu. Jāpielāgo arī Lēmumā 2005/294/EK noteiktās prasības par ziņošanu.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/294/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Monitoringa rezultātus katru gadu nodod Komisijai kopā ar īsu novērtēšanas paņēmienu aprakstu (kontroles liellopu audzēšanas saimniecībās) un ūdens kvalitātes novērtējumu (pamatojoties uz izskalošanās monitoringu no sakņu zonas, virszemes/pazemes ūdeņu kvalitāti un pēc attiecīgiem modeļiem veikto aprēķinu rezultātiem).” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Monitoringa rezultātus katru gadu nodod Komisijai kopā ar īsu novērtēšanas paņēmienu aprakstu (kontroles liellopu audzēšanas saimniecībās) un ūdens kvalitātes novērtējumu (pamatojoties uz izskalošanās monitoringu no sakņu zonas, virszemes/pazemes ūdeņu kvalitāti un pēc attiecīgiem modeļiem veikto aprēķinu rezultātiem).”

| 2) | Lēmuma 9. pantā termiņu “līdz 2008. gada 31. jūlijam” aizstāj ar “līdz 2012. gada 31. jūlijam”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 9. pantā termiņu “līdz 2008. gada 31. jūlijam” aizstāj ar “līdz 2012. gada 31. jūlijam”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 8. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 319, 23.11.2002., 24. lpp.

2

(3)  OV L 94, 13.4.2005., 34. lpp.

3

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/18

---

PADOMES LĒMUMS 2008/665/KĀDP

(2008. gada 9. jūnijs)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 15. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 15. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | Minētās vienotās rīcības 10. panta 3. punktā paredzēts, ka saskaņā ar Līguma 24. pantu ir jānoslēdz nolīgums par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu dalību. |
| --- | --- |

(2)

Minētās vienotās rīcības 10. panta 3. punktā paredzēts, ka saskaņā ar Līguma 24. pantu ir jānoslēdz nolīgums par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu dalību.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā palīdzību ir risinājusi sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību operācijā EUFOR Tchad/RCA, turpmāk – “Nolīgums”. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā palīdzību ir risinājusi sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību operācijā EUFOR Tchad/RCA, turpmāk – “Nolīgums”.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA).

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu var personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2008. gada 9. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. COTMAN

---

(1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

1

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par Albānijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)

EIROPAS SAVIENĪBA (ES),

no vienas puses, un

ALBĀNIJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ:

Eiropas Savienības Padomes pieņemto Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA),

uzaicinājumu Albānijas Republikai piedalīties ES vadītā operācijā,

spēku izveidošanas procesa sekmīgu pabeigšanu un ES operācijas komandiera un ES Militārās komitejas ieteikumu piekrist Albānijas Republikas bruņoto spēku dalībai ES vadītajā operācijā,

Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1),

Politikas un drošības komitejas lēmumu CHAD/2/2008 (2008. gada 18. marts) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2),

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Dalība operācijā

1.   Albānijas Republika pievienojas Vienotajai rīcībai 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jebkurai vienotajai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj paplašināt ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem prasītiem īstenošanas noteikumiem.

2.   Albānijas Republikas ieguldījums ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības neatkarību lēmumu pieņemšanā.

3.   Albānijas Republika nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotajai rīcībai 2007/677/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem, |
| --- | --- |

—

Vienotajai rīcībai 2007/677/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | jebkādiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

jebkādiem īstenošanas pasākumiem.

4.   Albānijas Republikas operācijai norīkotie bruņotie spēki un personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.

5.   Albānijas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz dalību operācijā.

2. pants

Bruņoto spēku statuss

1.   To bruņoto spēku un personāla statusu, ko Albānijas Republika norīko darbam ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, reglamentē noteikumi par bruņoto spēku statusu, ja tādi pastāv, par ko vienojušās Eiropas Savienība un attiecīgās valstis.

2.   Uz štābu nosūtīto bruņoto spēku un personāla statusu vai vadības elementus, kas izvietoti ārpus Čadas Republikas un Centrālāfrikas Republikas, reglamentē, savstarpēji vienojoties štābam, attiecīgiem vadības elementiem un Albānijas Republikai.

3.   Neskarot 1. punktā minētos noteikumus par bruņoto spēku statusu, bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Albānijas Republikas jurisdikcijā.

4.   Albānijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras saistītas ar dalību ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā un kuras iesniedz tās bruņotie spēki un personāls vai kuras attiecas uz tās bruņotajiem spēkiem un personālu. Albānijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret jebkuriem tās bruņotajiem spēkiem un personāla pārstāvjiem saskaņā ar tās tiesību aktiem.

5.   Albānijas Republika apņemas iesniegt deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, un to darīt, parakstot šo nolīgumu.

6.   Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka dalībvalstis iesniedz deklarāciju par atteikšanos no prasībām saistībā ar Albānijas Republikas dalību ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, un to darīt, parakstot šo nolīgumu.

3. pants

Klasificēta informācija

1.   Albānijas Republika veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kā izklāstīts Padomes Lēmuma 2001/264/EK (2001. gada 19. marts) (3) pielikumā, un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris.

2.   Ja Eiropas Savienība un Albānijas Republika ir noslēgušas nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju.

4. pants

Komandķēde

1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod operatīvo un taktisko vadību un/vai savu bruņoto spēku un personāla kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.

3.   Albānijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz ikdienas operācijas vadību kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.

4.   ES operācijas komandieris pēc konsultācijām ar Albānijas Republiku var jebkurā laikā pieprasīt Albānijas Republikas ieguldījuma atsaukšanu.

5.   Albānijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (turpmāk – “VMP”), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas laikā. VMP apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu.

5. pants

Finansiālie aspekti

1.   Albānijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos un Padomes Lēmumā 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko paredz finansēšanas mehānismu to Eiropas Savienības operāciju kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem (Athena) (4).

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Albānijas Republika, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti noteikumos par bruņoto spēku statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

6. pants

Pasākumi nolīguma īstenošanai

Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Albānijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai.

7. pants

Saistību neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas 1. līdz 6. pantā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Albānijas Republika sniedz ieguldījumu operācijas darbībā.

Parīzē, 2008. gada 13. jūlijā, angļu valodā četros eksemplāros

Eiropas Savienības vārdā —

Albānijas Republikas vārdā —

---

(1)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu CHAD/3/2008 (OV L 144, 4.6.2008., 82. lpp.).

1

(2)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu CHAD/3/2008.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/438/EK (OV L 164, 26.6.2007., 24. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 13.6.2007., 14. lpp.

4

DEKLARĀCIJAS, KAS MINĒTAS NOLĪGUMA 2. PANTA 5. UN 6. PUNKTĀ

ES dalībvalstu deklarācija:

“Piemērojot ES Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA), ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesiskā kārtība, cik vien iespējams atteikties no iespējamām prasībām pret Albānijas Republiku dalībvalsts personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja dalībvalstij ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies Albānijas Republikas norīkotā personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies Albānijas Republikas norīkotā personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Albānijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls no Albānijas Republikas, kas darbojas ES krīzes pārvarēšanas operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Albānijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls no Albānijas Republikas, kas darbojas ES krīzes pārvarēšanas operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

Albānijas Republikas deklarācija:

“Piemērojot ES Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA), Albānijas Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesiskā kārtība, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Albānijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Albānijas Republikai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes vadības operācijai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls, kas darbojas ES krīzes vadības operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls, kas darbojas ES krīzes vadības operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

---

| 13.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 217/23

---

PADOMES LĒMUMS 2008/666/KĀDP

(2008. gada 24. jūlijs)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (1).

| (2) | Vienotās rīcības 13. panta 4. punktā paredzēts, ka sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Vienotās rīcības 13. panta 4. punktā paredzēts, ka sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantu.

| (3) | Padome 2004. gada 13. decembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, attiecībā uz turpmākām Eiropas civilās krīzes pārvarēšanas operācijām sākt sarunas ar trešām valstīm, lai slēgtu nolīgumu, pamatojoties uz parauga nolīgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti par trešās valsts līdzdalību Eiropas Savienības civilās krīzes pārvarēšanas operācijā. Pamatojoties uz minēto, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX KOSOVO). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 13. decembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, attiecībā uz turpmākām Eiropas civilās krīzes pārvarēšanas operācijām sākt sarunas ar trešām valstīm, lai slēgtu nolīgumu, pamatojoties uz parauga nolīgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti par trešās valsts līdzdalību Eiropas Savienības civilās krīzes pārvarēšanas operācijā. Pamatojoties uz minēto, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX KOSOVO).

| (4) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas Nolīgums par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX KOSOVO).

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. HORTEFEUX

---

(1)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

1

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

EIROPAS SAVIENĪBA (ES),

no vienas puses, un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ:

Eiropas Savienības Padomes pieņemto Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO,

Šveices Konfederācijai izteikto uzaicinājumu piedalīties Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO,

spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un ES civilās operācijas komandiera un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Šveices Konfederācijas dalībai ES vadītā operācijā,

Politikas un drošības komitejas Lēmumu EULEX/2/2008 (2008. gada 22. aprīlis), ar ko pieņem Šveices Konfederācijas ieguldījumu ES Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Dalība operācijā

1.   Šveices Konfederācija pievienojas Vienotajai rīcībai 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (turpmāk – “EULEX KOSOVO”) un jebkurai vienotajai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome pieņem lēmumu paplašināt EULEX KOSOVO, saskaņā ar šo nolīgumu un jebkādiem attiecīgiem īstenošanas noteikumiem.

2.   Šveices Konfederācijas ieguldījums EULEX KOSOVO neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3.   Šveices Konfederācija nodrošina, ka tās personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, pilda pienākumus atbilstīgi:

| — | Padomes Vienotajai rīcībai 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, un iespējamiem tās vēlākiem grozījumiem, |
| --- | --- |

—

Padomes Vienotajai rīcībai 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, un iespējamiem tās vēlākiem grozījumiem,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

4.   Personāls, ko Šveices Konfederācija norīko darbam EULEX KOSOVO, veic pienākumus un darbojas vienīgi EULEX KOSOVO interesēs.

5.   Šveices Konfederācija laikus informē civilās operācijas komandieri un EULEX KOSOVO misijas vadītāju (turpmāk – “misijas vadītājs”) par jebkādām pārmaiņām tās ieguldījumā EULEX KOSOVO.

6.   Personālam, ko nosūta uz EULEX KOSOVO, kompetentā Šveices Konfederācijas iestādē veic medicīnisku pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko nosūta uz EULEX KOSOVO, uzrāda tāda apliecinājuma dokumenta eksemplāru.

2. pants

Personāla statuss

1.   Šveices Konfederācijas uz EULEX KOSOVO nosūtītā personāla statusu reglamentē noteikumi par misijas statusu, kā tas noteikts 10. panta 1. punktā Padomes Vienotajā rīcībā 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO.

2.   Tā personāla statusu, ko norīko uz štābu vai komandgrupām ārpus Kosovas, reglamentē noteikumi, par ko attiecīgie štābi un komandgrupas ir vienojušās ar Šveices Konfederāciju.

3.   Neskarot šā panta 1. punktā minēto nolīgumu par misijas statusu un ja tā teksts ir pieejams, Šveices Konfederācijas personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, paliek Šveices Konfederācijas jurisdikcijā.

4.   Šveices Konfederācija ir atbildīga par to visu prasību izskatīšanu, kuras iesniedz tās personāls vai kuras attiecas uz tās personālu un kas saistītas ar dalību EULEX KOSOVO. Šveices Konfederācija ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru sava personāla pārstāvi saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem.

5.   Šveices Konfederācija apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EULEX KOSOVO, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža. Šā nolīguma pielikumā pievienots deklarācijas paraugs.

6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas saistītas ar jebkuru Šveices Konfederācijas dalību EULEX KOSOVO, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža. Šā nolīguma pielikumā ir pievienots deklarācijas paraugs.

3. pants

Slepena informācija

1.   Šveices Konfederācija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu slepenas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), un saskaņā ar turpmākām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp misijas vadītājs.

2.   Ja ES un Šveices Konfederācija ir noslēgusi nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, nolīgumu piemēro saistībā ar EULEX KOSOVO.

4. pants

Komandķēde

1.   Viss personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli civilās operācijas komandierim, kas īsteno stratēģisko vadību un kontroli.

3.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno EULEX KOSOVO vadību un kontroli operācijas vietā.

4.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilās operācijas komandiera norādījumiem īsteno vadību un kontroli pār nosūtītāju dalībvalstu personālu, grupām un vienībām, kā arī atbild par administratīviem un apgādes jautājumiem, tostarp par EULEX KOSOVO rīcībā nodotiem aktīviem, līdzekļiem un informāciju.

5.   Šveices Konfederācijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.

6.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EULEX KOSOVO personāla disciplināro kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodu uzliek attiecīgās valsts iestāde.

7.   Šveices Konfederācija izraugās valsts kontingenta vadītāju (VKV), kas pārstāv tās kontingentu operācijas laikā. VKV sniedz ziņojumus misijas vadītājam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par misijas kontingenta disciplīnu ikdienā.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība, apspriedusies ar Šveices Konfederāciju, ja operācijas izbeigšanas brīdī Šveices Konfederācija joprojām dod ieguldījumu EULEX KOSOVO darbībā.

5. pants

Finanšu aspekti

1.   Šveices Konfederācija uzņemas visas izmaksas, kas ir saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.

2.   Ja, veicot operāciju, ir noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai nodarīts kaitējums vietējiem iedzīvotājiem vai juridiskām personām, Šveices Konfederācija gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti līgumā par misijas statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

6. pants

Pasākumi nolīguma īstenošanai

Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Šveices Konfederācijas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.

7. pants

Saistību neievērošana

Ja kāda no Pusēm nepilda saistības, kas noteiktas iepriekšējos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas.

3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Šveices Konfederācija dod ieguldījumu operācijas darbībā.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Eiropas Savienības vārdā —

Šveices Konfederācijas vārdā —

PIELIKUMS

DEKLARĀCIJA

ES dalībvalstu deklarācija

Piemērojot ES Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Šveices Konfederāciju sava personāla ievainojumu vai nāves gadījumos vai gadījumos, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto EULEX KOSOVO, ja ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums ir radies Šveices Konfederācijas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EULEX KOSOVO, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Šveices Konfederācijai, ja īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, kā arī izņemot gadījumus, ja EULEX KOSOVO Šveices Konfederācijas personāls, kas izmanto īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

Šveices Konfederācijas deklarācija

Iesaistoties Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO, kas izveidota ar ES Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, Šveices Konfederācija centīsies, ciktāl pieļauj tās tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas piedalās EULEX KOSOVO, sava personāla ievainojumu vai nāves gadījumos vai gadījumos, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EULEX KOSOVO, ja ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums ir radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EULEX KOSOVO, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās EULEX KOSOVO, ja īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, ja EULEX KOSOVO personāls, kas izmanto īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

---