# Europos Sąjungos L 137/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 137 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. gegužės 27d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 137

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. gegužės 27d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 455/2008, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 752/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikriems iš Ukrainos importuojamiems plieno gaminiams, administravimo | 1 |
| | | 2008 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 456/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 2 |
| | * | 2008 m. gegužės 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 457/2008 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 4 |
| | * | 2008 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 458/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantį Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais | 6 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 455/2008, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 752/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikriems iš Ukrainos importuojamiems plieno gaminiams, administravimo

1

2008 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 456/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

2

*

2008 m. gegužės 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 457/2008 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

4

*

2008 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 458/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantį Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais

6

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | Taryba |
| | | 2008/390/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2008–2010) | 13 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 79. Suvienodintos transporto priemonių tvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą | 25 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

REKOMENDACIJOS

Taryba

2008/390/EB

*

2008 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2008–2010)

13

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 79. Suvienodintos transporto priemonių tvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą

25

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. gegužės 26 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/391/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2008/131/BUSP, pratęsiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane įgaliojimų terminą | 52 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. gegužės 26 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/391/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2008/131/BUSP, pratęsiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane įgaliojimų terminą

52

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 455/2008

2008 m. gegužės 26 d.

panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 752/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikriems iš Ukrainos importuojamiems plieno gaminiams, administravimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, įkuriantis Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Ukrainos partnerystę (1) (toliau – PBS) įsigaliojo 1998 m. kovo 1 d. |
| --- | --- |

(1)

Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, įkuriantis Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Ukrainos partnerystę (1) (toliau – PBS) įsigaliojo 1998 m. kovo 1 d.

| (2) | PBS 22 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad prekybą tam tikrais plieno gaminiais reglamentuoja to susitarimo III antraštinė dalis, išskyrus jos 14 straipsnį, ir susitarimo dėl kiekybinių priemonių nuostatos. |
| --- | --- |

(2)

PBS 22 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad prekybą tam tikrais plieno gaminiais reglamentuoja to susitarimo III antraštinė dalis, išskyrus jos 14 straipsnį, ir susitarimo dėl kiekybinių priemonių nuostatos.

| (3) | 2007 m. birželio 18 d. Europos bendrija ir Ukrainos vyriausybė sudarė susitarimą dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais (2) (toliau – susitarimas). |
| --- | --- |

(3)

2007 m. birželio 18 d. Europos bendrija ir Ukrainos vyriausybė sudarė susitarimą dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais (2) (toliau – susitarimas).

| (4) | 2007 m. gegužės 30 d. Taryba priėmė reglamentą (EB) Nr. 752/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikriems iš Ukrainos importuojamiems plieno gaminiams, administravimo (3), kuriuo būtų įgyvendinamas susitarimas. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. gegužės 30 d. Taryba priėmė reglamentą (EB) Nr. 752/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikriems iš Ukrainos importuojamiems plieno gaminiams, administravimo (3), kuriuo būtų įgyvendinamas susitarimas.

| (5) | Susitarimo 10 straipsnio 4 dalyje nustatyta, jog, Ukrainai įstojus į Pasaulio prekybos organizaciją iki susitarimo galiojimo pabaigos, susitarimas nutraukiamas, o kiekybinės normos panaikinamos nuo įstojimo dienos. |
| --- | --- |

(5)

Susitarimo 10 straipsnio 4 dalyje nustatyta, jog, Ukrainai įstojus į Pasaulio prekybos organizaciją iki susitarimo galiojimo pabaigos, susitarimas nutraukiamas, o kiekybinės normos panaikinamos nuo įstojimo dienos.

| (6) | 2008 m. gegužės 16 d. Ukraina taps Pasaulio prekybos organizacijos nare. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gegužės 16 d. Ukraina taps Pasaulio prekybos organizacijos nare.

| (7) | Tą dieną reglamentas, kuriuo įgyvendinamas susitarimas, netenka turinio. |
| --- | --- |

(7)

Tą dieną reglamentas, kuriuo įgyvendinamas susitarimas, netenka turinio.

| (8) | Todėl, siekiant aiškumo, Reglamentą (EB) Nr. 752/2007 reikia panaikinti, |
| --- | --- |

(8)

Todėl, siekiant aiškumo, Reglamentą (EB) Nr. 752/2007 reikia panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 752/2007 panaikinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 49, 1998 2 19, p. 3.

1

(2)  OL L 178, 2007 7 6, p. 24.

2

(3)  OL L 178, 2007 7 6, p. 1.

3

---

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/2

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 456/2008

2008 m. gegužės 26 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. gegužės 27 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 46,4 |
| MK | 69,4 |
| TN | 105,3 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 76,9 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | EG | 216,7 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 165,2 |
| 0805 10 20 | EG | 68,4 |
| IL | 62,2 |
| MA | 55,0 |
| MX | 62,0 |
| TN | 52,0 |
| TR | 74,2 |
| US | 68,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | AR | 127,7 |
| TR | 163,7 |
| US | 148,0 |
| ZA | 159,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0808 10 80 | AR | 99,9 |
| BR | 88,1 |
| CL | 95,3 |
| CN | 85,0 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 116,9 |
| US | 105,8 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 20 95 | US | 433,9 |
| ZZ | 433,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

46,4

MK

69,4

TN

105,3

TR

86,3

ZZ

76,9

0707 00 05

JO

162,5

TR

119,9

ZZ

141,2

0709 90 70

EG

216,7

TR

113,6

ZZ

165,2

0805 10 20

EG

68,4

IL

62,2

MA

55,0

MX

62,0

TN

52,0

TR

74,2

US

68,3

ZZ

63,2

0805 50 10

AR

127,7

TR

163,7

US

148,0

ZA

159,8

ZZ

149,8

0808 10 80

AR

99,9

BR

88,1

CL

95,3

CN

85,0

MK

65,0

NZ

116,9

US

105,8

UY

101,5

ZA

96,6

ZZ

94,9

0809 20 95

US

433,9

ZZ

433,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 457/2008

2008 m. gegužės 23 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros bendrosios aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros bendrosios aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant tos lentelės 2 skiltyje nurodytus KN kodus.

2 straipsnis

Vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 23 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 360/2008 (OL L 111, 2008 4 23, p. 9).

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Gaminys – tai chromu ir fotorezistu padengta kvarco plokštelė, kurios gabaritų matmenys 15 cm (ilgis) × 15 cm (plotis) × 0,6 cm (aukštis) (vadinamoji „fotokaukių plokštelė“).
  Eksponuota ir išryškinta plokštelė tampa fotokauke, kuri naudojama puslaidininkių įtaisų gamyboje. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

1.

Gaminys – tai chromu ir fotorezistu padengta kvarco plokštelė, kurios gabaritų matmenys 15 cm (ilgis) × 15 cm (plotis) × 0,6 cm (aukštis) (vadinamoji „fotokaukių plokštelė“).

Eksponuota ir išryškinta plokštelė tampa fotokauke, kuri naudojama puslaidininkių įtaisų gamyboje.

3701 99 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 3701 ir 3701 99 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys priskirtinas 3701 pozicijai, nes jis – neišryškinta fotografijos plokštelė, padengta šviesai jautria medžiaga (žr. SS paaiškinimų 3701 pozicijos paaiškinimus).

| 2. | Gaminys – tai chromu padengta kvarco plokštelė, kurios gabaritų matmenys 15 cm (ilgis) x 15 cm (plotis) x 0,6 cm (aukštis), su uždėtu grandinės schemos paveikslu, pagamintu taip pat, kaip gaminamos eksponuotos ir išryškintos fotografijos plokštelės (vadinamoji „fotokaukė“).
  Gaminys naudojamas puslaidininkių plokštelių gamyboje fotografiniam grandinių schemų perkėlimui ant plokštelių. |
| --- | --- |

2.

Gaminys – tai chromu padengta kvarco plokštelė, kurios gabaritų matmenys 15 cm (ilgis) x 15 cm (plotis) x 0,6 cm (aukštis), su uždėtu grandinės schemos paveikslu, pagamintu taip pat, kaip gaminamos eksponuotos ir išryškintos fotografijos plokštelės (vadinamoji „fotokaukė“).

Gaminys naudojamas puslaidininkių plokštelių gamyboje fotografiniam grandinių schemų perkėlimui ant plokštelių.

3705 90 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 37 skirsnio 2 pastaba bei KN kodus 3705, 3705 90 ir 3705 90 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys nepriskirtinas 8486 pozicijai, nes „fotokaukė“ – atskirai vartojamas reikmuo ir keičiamasis įrankis, turintis jam būdingas savybes, o ne sudėtinė mašinos, naudojamos puslaidininkių ruošiniams arba plokštelėms gaminti, dalis.

Gaminys priskirtinas 3705 pozicijai, nes jis – eksponuota ir išryškinta fotografijos plokštelė, naudojama nejudamam vaizdui projektuoti ant plokštelės.

| 3. | Prietaisas, skirtas dienos šviesos intensyvumui patalpoje padidinti, sudarytas iš išgaubto prizminio lęšio, vamzdžių sistemos ir sklaidančiųjų lęšių.
  Prietaisas surenka šviesą per ant stogo įrengtą kupolą ir vidinės šviesą atspindinčios sistemos priemonėmis nukreipia ją į patalpos, kurioje šviesa išsklaidoma, lubas. |
| --- | --- |

3.

Prietaisas, skirtas dienos šviesos intensyvumui patalpoje padidinti, sudarytas iš išgaubto prizminio lęšio, vamzdžių sistemos ir sklaidančiųjų lęšių.

Prietaisas surenka šviesą per ant stogo įrengtą kupolą ir vidinės šviesą atspindinčios sistemos priemonėmis nukreipia ją į patalpos, kurioje šviesa išsklaidoma, lubas.

9013 80 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 9013, 9013 80 ir 9013 80 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Prietaisas nepriskirtinas 9405 pozicijai kaip šviestuvas ar apšvietimo įranga, nes jis nėra šviesos šaltinis, o tik ją surenka, nukreipia ir išsklaido optinėmis priemonėmis.

Todėl gaminys laikytinas optiniu prietaisu ir priskirtinas 9013 pozicijai.

---

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 458/2008

2008 m. gegužės 26 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantį Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantį Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais (1), ypač į jo 19 ir 20 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Kimberley proceso sertifikavimo schemos pirmininkas, 2007 m. lapkričio 20 d. pirmininko pareiškimu, nusprendė nuo 2007 m. lapkričio 8 d. į dalyvių sąrašą įtraukti Kongo Respubliką. |
| --- | --- |

(1)

Kimberley proceso sertifikavimo schemos pirmininkas, 2007 m. lapkričio 20 d. pirmininko pareiškimu, nusprendė nuo 2007 m. lapkričio 8 d. į dalyvių sąrašą įtraukti Kongo Respubliką.

| (2) | Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti II priedą. |
| --- | --- |

(2)

Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti II priedą.

| (3) | Bulgarija, Vokietija ir Rumunija informavo Komisiją apie savo Bendrijų institucijų kontaktinių duomenų pakeitimus. |
| --- | --- |

(3)

Bulgarija, Vokietija ir Rumunija informavo Komisiją apie savo Bendrijų institucijų kontaktinių duomenų pakeitimus.

| (4) | Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti III priedą, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti III priedą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 II priedas yra pakeičiamas šio reglamento I priedu.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 III priedas yra pakeičiamas šio reglamento II priedu.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Komisijos vardu

Benita FERRERO-WALDNER

Komisijos narė

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1226/2007 (OL L 277, 2007 10 20, p. 7).

1

---

I PRIEDAS

„II PRIEDAS

Kimberley proceso sertifikavimo schemos dalyvių ir jų paskirtų kompetentingų institucijų sąrašas, nurodytas 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 ir 20 straipsniuose

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

Luanda

Angola

ARMĖNIJA

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

Yerevan

Armenia

AUSTRALIJA

| Community Protection Section |
| --- |
| Australian Customs Section |
| Customs House, 5 Constitution Avenue |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Community Protection Section

Australian Customs Section

Customs House, 5 Constitution Avenue

Canberra ACT 2601

Australia

| Minerals Development Section |
| --- |
| Department of Industry, Tourism and Resources |
| GPO Box 9839 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Minerals Development Section

Department of Industry, Tourism and Resources

GPO Box 9839

Canberra ACT 2601

Australia

BANGLADEŠAS

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Export Promotion Bureau |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Ministry of Commerce

Export Promotion Bureau

Dhaka

Bangladesh

BALTARUSIJA

| Department of Finance |
| --- |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Department of Finance

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSVANA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRAZILIJA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco „U“ — 3o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco „U“ — 3o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANADA

| | Tarptautiniai klausimai:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Tarptautiniai klausimai:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | Dėl Kanados KP sertifikato pavyzdžio:





  Stewardship Division |
| --- | --- |
| International and Domestic Market Policy Division |
| Mineral and Metal Policy Branch |
| Minerals and Metals Sector |
| Natural Resources Canada |
| 580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6 |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Dėl Kanados KP sertifikato pavyzdžio:

Stewardship Division

International and Domestic Market Policy Division

Mineral and Metal Policy Branch

Minerals and Metals Sector

Natural Resources Canada

580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

| | General Enquiries:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 10th Floor, Area A-7 |
| 580 Booth Street |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

General Enquiries:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

10th Floor, Area A-7

580 Booth Street

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

| Independent Diamond Valuators (IDV) |
| --- |
| Immeuble SOCIM, 2ème étage |
| BP 1613 Bangui |
| Central African Republic |

Independent Diamond Valuators (IDV)

Immeuble SOCIM, 2ème étage

BP 1613 Bangui

Central African Republic

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing |
| People’s Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing

People’s Republic of China

HONGKONGAS, Kinijos Liaudies Respublikos specialusis administracinis regionas

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

| Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONGO RESPUBLIKA

| Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| BP V 91 |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministry of Mines and Energy

BP V 91

Abidjan

Côte d’Ivoire

KROATIJA

| Ministry of Economy |
| --- |
| Zagreb |
| Republic of Croatia |

Ministry of Economy

Zagreb

Republic of Croatia

EUROPOS BENDRIJA

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

B-1049 Brussels

Belgium

GANA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GVINĖJA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GAJANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIJA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg |
| Mumbai 400 004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg

Mumbai 400 004

India

INDONEZIJA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IZRAELIS

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| P.O. Box 3007 |
| 52130 Ramat Gan |
| Israel |

Ministry of Industry and Trade

P.O. Box 3007

52130 Ramat Gan

Israel

JAPONIJA

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-11-1, Shibakoen Minato-ku |
| 105-8519 Tokyo |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-11-1, Shibakoen Minato-ku

105-8519 Tokyo

Japan

| Mineral and Natural Resources Division |
| --- |
| Agency for Natural Resources and Energy |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo |
| Japan |

Mineral and Natural Resources Division

Agency for Natural Resources and Energy

Ministry of Economy, Trade and Industry

1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo

Japan

KORĖJOS RESPUBLIKA

| UN Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Government Complex Building |
| 77 Sejong-ro, Jongro-gu |
| Seoul |
| Korea |

UN Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Government Complex Building

77 Sejong-ro, Jongro-gu

Seoul

Korea

| Trade Policy Division |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Enterprise |
| 1 Joongang-dong, Kwacheon-City |
| Kyunggi-do |
| Korea |

Trade Policy Division

Ministry of Commerce, Industry and Enterprise

1 Joongang-dong, Kwacheon-City

Kyunggi-do

Korea

LAOSO LIAUDIES DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

| Department of Foreign Trade, |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Foreign Trade,

Ministry of Commerce

Vientiane

Laos

LIBANAS

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Beirut

Lebanon

LESOTAS

| Commission of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Commission of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBERIA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAIZIJA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MAURICIJUS

| Ministry of Commerce and Co-operatives |
| --- |
| Import Division |
| 2nd Floor, Anglo-Mauritius House |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Ministry of Commerce and Co-operatives

Import Division

2nd Floor, Anglo-Mauritius House

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

NAMIBIJA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

NORVEGIJA

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

NAUJOJI ZELANDIJA

| | Sertifikatą išduodanti institucija:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Sertifikatą išduodanti institucija:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

| | Importo ir eksporto institucija:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Importo ir eksporto institucija:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

RUSIJOS FEDERACIJA

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SIERA LEONĖ

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SINGAPŪRAS

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

PIETŲ AFRIKA

| South African Diamond Board |
| --- |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond Board

240 Commissioner Street

Johannesburg

South Africa

ŠRI LANKA

| Trade Information Service |
| --- |
| Sri Lanka Export Development Board |
| 42 Nawam Mawatha |
| Colombo 2 |
| Sri Lanka |

Trade Information Service

Sri Lanka Export Development Board

42 Nawam Mawatha

Colombo 2

Sri Lanka

ŠVEICARIJA

| State Secretariat for Economic Affairs |
| --- |
| Export Control Policy and Sanctions |
| Effingerstrasse 1 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs

Export Control Policy and Sanctions

Effingerstrasse 1

3003 Berne

Switzerland

TAIVANAS, PENGHU, KINMENIS IR MATSU, atskiroji muitų teritorija

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

Taiwan

TANZANIJA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

TAILANDAS

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Department of Foreign Trade |
| 44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi |
| Muang District |
| Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Ministry of Commerce

Department of Foreign Trade

44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi

Muang District

Nonthaburi 11000

Thailand

TOGAS

| Directorate General — Mines and Geology |
| --- |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Directorate General — Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TURKIJA

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Undersecretariat of Treasury |
| Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu |
| İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek |
| Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu

İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek

Ankara

Turkey

UKRAINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev |
| 04119 Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev

04119 Ukraine

| International Department |
| --- |
| Diamond Factory „Kristall“ |
| 600 Letiya Street 21 |
| 21100 Vinnitsa |
| Ukraine |

International Department

Diamond Factory „Kristall“

600 Letiya Street 21

21100 Vinnitsa

Ukraine

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

| Dubai Metals and Commodities Centre |
| --- |
| PO Box 63 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

Dubai Metals and Commodities Centre

PO Box 63

Dubai

United Arab Emirates

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS

| U.S. Department of State |
| --- |
| 2201 C St., N.W. |
| Washington D.C. |
| United States of America |

U.S. Department of State

2201 C St., N.W.

Washington D.C.

United States of America

VENESUELA

| Ministry of Basic Industries and Mines |
| --- |
| Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9 |
| Caracas |
| Venezuela |

Ministry of Basic Industries and Mines

Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9

Caracas

Venezuela

VIETNAMAS

| Export-Import Management Department |
| --- |
| Ministry of Trade of Vietnam |
| 31 Trang Tien |
| Hanoi 10.000 |
| Vietnam |

Export-Import Management Department

Ministry of Trade of Vietnam

31 Trang Tien

Hanoi 10.000

Vietnam

ZIMBABVĖ

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe“. |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe“.

---

II PRIEDAS

„III PRIEDAS

2 ir 19 straipsniuose nurodytų valstybių narių kompetentingų institucijų ir jų užduočių sąrašas

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel. (32-3) 206 94 70 |
| Faks. (32-3) 206 94 90 |
| E. paštas kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel. (32-3) 206 94 70

Faks. (32-3) 206 94 90

E. paštas kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Belgijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolė bei muitinės procedūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002 atliekamos adresu:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BULGARIJA

| Ministry of Finance |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Tel. (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15 |
| Faks. (359-2) 98 12 498 |
| E. paštas: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Tel. (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15

Faks. (359-2) 98 12 498

E. paštas: feedback@minfin.bg

ČEKIJA

Čekijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolė bei muitinės procedūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002 atliekamos adresu:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel. (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793 |
| Faks. (420-2) 61 33 38 70 |
| E. paštas diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel. (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793

Faks. (420-2) 61 33 38 70

E. paštas diamond@cs.mfcr.cz

VOKIETIJA

Vokietijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolė pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įskaitant Bendrijos sertifikatų išdavimą, atliekama tik šioje institucijoje:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel. (49-6781) 56 27-0 |
| Faks. (49-6781) 56 27-19 |
| E. paštas poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel. (49-6781) 56 27-0

Faks. (49-6781) 56 27-19

E. paštas poststelle@zabir.bfinv.de

Siekiant įgyvendinti šio reglamento 5 straipsnio 3 dalyje, 6, 9, 10 straipsniuose, 14 straipsnio 3 dalyje, 15 ir 17 straipsniuose numatytus įsipareigojimus, pirmiausiai prievolę teikti ataskaitas Komisijai, ši institucija veikia kaip kompetentinga Vokietijos institucija:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel. (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82 |
| Faks. (49-911) 376 22 70 |
| E. paštas diamondcert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel. (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82

Faks. (49-911) 376 22 70

E. paštas diamondcert@ofdn.bfinv.de

RUMUNIJA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1 |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România, |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Tel. (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Faks. (40-21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România,

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Tel. (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Faks. (40-21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Tel. (44-207) 008 6903 |
| Faks. (44-207) 008 3905 |
| GDO@gtnet.gov.uk“ |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Tel. (44-207) 008 6903

Faks. (44-207) 008 3905

GDO@gtnet.gov.uk“

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/13

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2008 m. gegužės 14 d.

dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2008–2010)

(2008/390/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į 2008 m. kovo 13 d. ir 14 d. Europos Vadovų Tarybos diskusijas,

kadangi Europos Parlamentas priėmė Rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos,

REKOMENDUOJA:

A   SKIRSNIS

EKONOMIKOS AUGIMO IR DARBO VIETŲ KŪRIMO MAKROEKONOMINĖ POLITIKA

A.1.   Makroekonominė politika, sudaranti sąlygas didesniam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui

Ekonomikos stabilumo užtikrinimas užimtumui ir ekonomikos augimo potencialui didinti

Patikima makroekonominė politika ir struktūrinės produktų, darbo ir kapitalo rinkų reformos yra būtinos, siekiant sudaryti sąlygas gerai subalansuotam ekonomikos augimui ir visiškam augimo potencialo realizavimui. Pinigų politika gali pasitarnauti siekiu užtikrinti kainų stabilumą ir, nepriklausomai nuo šio tikslo, sudarydama sąlygas kitoms bendro pobūdžio ekonominės politikos priemonėms, įgyvendinamoms ekonomikos augimo ir užimtumo srityse. Naujoms valstybėms narėms bus svarbu, kad pinigų ir valiutų kursų politika padėtų pasiekti konvergenciją. Valiutų kursų režimai yra svarbi bendros ekonominės ir pinigų politikos sistemos dalis ir turėtų būti nukreipta į realios ir tvarios nominalios konvergencijos siekimą. Dalyvavimas VKM II, tinkamu metu po įstojimo, turėtų padėti siekiant šių tikslų.

Patikimos biudžeto padėties užtikrinimas leis visiškai ir simetriškai veikti automatinėms biudžeto stabilizavimo priemonėms ciklo metu, siekiant stabilizuoti gamybos potencialą. Toms valstybėms narėms, kurios jau pasiekė patikimą biudžeto padėtį, tenka nelengvas uždavinys ją išlaikyti. Likusioms valstybėms narėms reikia imtis visų būtinų korekcinių priemonių vidutinio laikotarpio biudžetiniams tikslams pasiekti, ypač jei pagerės ekonominės sąlygos, taip išvengiant prociklinės politikos ir užsitikrinant sau tokią padėtį, kurioje yra pakankamos sąlygos veikti visoms automatinėms biudžeto stabilizavimo priemonėms ciklo metu, kol neprasidėjo kitas ekonomikos nuosmukis. Konkrečiai – pagal 2005 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą SAP (Stabilumo ir augimo paktas) reformos ataskaitą, euro zona ir VKM II (valiutų kurso mechanizmas) valstybės narės, kurios dar nėra pasiekusios vidutinės trukmės biudžetinių tikslų, turėtų atlikti metinį koregavimą, ne mažesnį kaip 0,5 % BVP, atsižvelgiant į pagal ciklą pakoreguotus duomenis ir atėmus vienkartines bei kitas laikinas priemones.

Atskirų valstybių narių vidutinės trukmės biudžetiniai tikslai diferencijuojami pagal nevienodą ekonominę ir biudžeto padėtį ir raidą. Pagal 2005 m. SAP reformą, vidutinės trukmės biudžetiniai tikslai bus patikslinti, kad būtų atsižvelgta į dėl visuomenės senėjimo atsirandančią fiskalinę naštą. Be to, vėlgi pagal SAP reformos ataskaitą, nacionalinių fiskalinių taisyklių ir institucijų, įskaitant stebėsenos mechanizmus, kūrimas arba stiprinimas gali naudingai papildyti paktą ir padėti siekti jo tikslų.

Kai kurioms valstybėms narėms dar vienas makroekonominės politikos uždavinys yra veikti aplinkoje, kurioje reikia sparčiai vytis, kuriai kartu būdingas skirtingo masto išorės deficitas, sparti kredito paslaugų plėtotė ir finansų sektoriaus stiprėjimas. Siekiant ištaisyti išorės ir vidaus disbalansą itin svarbūs yra fiskaliniai apribojimai, efektyvi finansinė priežiūra ir konkurencingumo skatinimas. Atsargi biudžeto politika – tai svarbi priemonė išlaikyti išorės deficitą tokiose ribose, kad būtų įmanoma garantuoti patikimą išorinį finansavimą. Be naudos patikimai biudžetinei padėčiai, fiskaliniai apribojimai taip pat gali sumažinti riziką, kad išaugusi paklausa vidaus rinkoje sukels nuolat didėjančią infliaciją ir leis atsirasti makrofinansinei rizikai, kurios gali sukelti realių valiutos kursų svyravimus ir ilgalaikį konkurencingumo praradimą. Atsilaikyti prieš galimus neigiamus pokyčius pasaulinėje ekonomikoje valstybių ekonomikai geriausiai gali padėti struktūrinės reformos ir tinkamas politikos koordinavimas.

1 gairė. Užtikrinti ekonominį stabilumą tvariam augimui pasiekti

| 1. | Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų nenukrypti nuo savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių, kad jį pasiektų. Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad perviršinį deficitą turinčios valstybės narės nedelsdamos imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam biudžeto deficitui ištaisyti. |
| --- | --- |

1.

Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų nenukrypti nuo savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių, kad jį pasiektų. Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad perviršinį deficitą turinčios valstybės narės nedelsdamos imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam biudžeto deficitui ištaisyti.

| 2. | Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų siekti jį ištaisyti, įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, ir, prireikus, ištaisymui pasitelkdamos fiskalinę politiką. Žr. taip pat integruotąją gairę „Stiprinti dinamišką ir patikimai veikiančią EPS“ (Nr. 6) |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų siekti jį ištaisyti, įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, ir, prireikus, ištaisymui pasitelkdamos fiskalinę politiką. Žr. taip pat integruotąją gairę „Stiprinti dinamišką ir patikimai veikiančią EPS“ (Nr. 6)

Užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą kaip pagrindą užimtumui didinti

Jei nebus keičiama politika ir nesikeis elgsena apskritai, dėl Europos gyventojų senėjimo kyla rizika ilgalaikiam Europos Sąjungos ekonomikos stabilumui dėl mažesnio produkcijos augimo per capita, kadangi sumažės darbingo amžiaus gyventojų dalis, ir dėl didėjančių išlaidų pensijoms, socialiniam draudimui, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemoms. Jei nebus laiku imamasi priemonių, dėl šių galimų pokyčių gali labai išaugti skolos našta. Kaip nurodyta Komisijos tvarumo ataskaitoje, keliose valstybėse narėse esama didelės tvarumo rizikos, o tam tikras skaičius kitų susiduria su vidutine tvarumo rizika.

Valstybės narės turėtų spręsti su senėjimo poveikiu ekonomikai susijusias problemas, laikydamosi gerai apibrėžtos tripakopės strategijos, skirtos įveikti senėjimo poveikį biudžetui. Tai apima tinkamą politinių priemonių derinį, siekiant užtikrinti tinkamą skolos mažinimo tempą, taip pat pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslus ir teikti paskatas, kad didėtų užimtumo lygis bei darbo jėgos pasiūla, taip siekiant kompensuoti darbingo amžiaus žmonių skaičiaus sumažėjimo ateityje poveikį, taip pat vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformas. Taip pat labai svarbu modernizuoti socialinės apsaugos sistemas – tai padėtų užtikrinti jų finansinį pajėgumą, skatinti darbingo amžiaus gyventojus aktyviai dalyvauti darbo rinkoje, tuo pat metu paremti šių sistemų tikslus, užtikrinant, kad jos būtų prieinamos ir adekvačios. Pagerinus socialinės apsaugos sistemų ir darbo rinkų sąveiką, galima pašalinti iškraipymus, o kadangi pailgėjo gyvenimo trukmė – skatinti darbingo amžiaus ilginimą. Sveikatinimo politika, įskaitant prevencinę sveikatos priežiūrą, galėtų padėti užtikrinti, kad žmonės kuo ilgesnę savo gyvenimo dalį praleistų būdami geros sveikatos – taip šios priemonės paremtų sveikatos priežiūros sistemų tvarumą.

2 gairė. Užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą kaip pagrindą užimtumui didinti

Valstybės narės, atsižvelgdamos į prognozuojamas išlaidas, susijusias su gyventojų senėjimu, turėtų:

| 1) | pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą, tokiu būdu sustiprindamos viešuosius finansus; |
| --- | --- |

1)

pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą, tokiu būdu sustiprindamos viešuosius finansus;

| 2) | reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas, užtikrindamos, kad šios sistemos būtų finansiškai pajėgios, socialiniu požiūriu adekvačios ir prieinamos; |
| --- | --- |

2)

reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas, užtikrindamos, kad šios sistemos būtų finansiškai pajėgios, socialiniu požiūriu adekvačios ir prieinamos;

| 3) | imtis priemonių, skirtų didinti dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlą, taip pat skatinti požiūrį į darbą kaip visą gyvenimą trunkantį ciklą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių. |
| --- | --- |

3)

imtis priemonių, skirtų didinti dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlą, taip pat skatinti požiūrį į darbą kaip visą gyvenimą trunkantį ciklą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Skatinti požiūrį į darbą kaip į visą gyvenimą trunkantį ciklą“ (Nr. 18 ir 4, 19, 21).

Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą

Patikimos mokesčių ir išlaidų sistemos, skatinančios efektyvų išteklių paskirstymą, yra būtinos tam, kad valstybinis sektorius visokeriopai prisidėtų prie ekonomikos augimo ir užimtumo. Tai galima pasiekti perskirsčius išlaidoms numatytas lėšas tokioms ekonomikos augimą skatinančioms veiklos rūšims kaip moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, fizinė infrastruktūra, ekologiškos technologijos, žmogiškasis kapitalas ir žinios, nepakenkiant ekonominio stabilumo ir tvarumo tikslų siekiui. Viešieji ištekliai turi būti naudojami efektyviausiu ir rezultatyviausiu būdu. Valstybės narės gali padėti kontroliuoti kitas išlaidų kategorijas per adekvačias biudžetines institucijas ir fiskalines sistemas, pavyzdžiui, taikydamos išlaidų tvarkymo taisykles ir rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymą, kuris padeda nukreipti dėmesį nuo išlaidų į faktinius pasiekimus, ir įdiegdamos vertinimo mechanizmus, kad užtikrintų, jog atskirų reformų priemonės ir bendri reformų paketai yra tinkamai parengti. Pagrindiniai ES ekonomikos prioritetai yra užtikrinti, kad mokesčių struktūros ir jų sąveika su paramos sistemomis didintų paskatas dirbti ir investuoti, skatinti didesnį ekonomikos augimą užtikrinant didesnį užimtumą ir investicijas ir didintų išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą, siekiant užtikrinti viešųjų finansų kokybę.

3 gairė. Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą

Valstybės narės, nepažeisdamos ekonomikos stabilumo ir tvarumo gairių, viešąsias išlaidas turėtų nukreipti į augimą skatinančias veiklos rūšis pagal Lisabonos strategiją, pritaikyti mokesčių struktūras ekonomikos augimo potencialui stiprinti, užtikrinti, kad būtų įdiegti mechanizmai, skirti įvertinti viešųjų išlaidų ir politikos tikslų įgyvendinimo santykį, ir garantuoti bendrą reformų paketų darną.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Skatinti tausų išteklių naudojimą ir stiprinti aplinkos apsaugos ir ekonomikos augimo sinergiją“ (Nr. 11).

Užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida prisidėtų prie ekonomikos augimo bei papildytų struktūrines reformas

Darbo užmokesčio raida gali prisidėti užtikrinant stabilias makroekonomines sąlygas ir užimtumui palankių politinių priemonių derinį. Tam reikia, kad realus darbo užmokesčio didinimas atitiktų pagrindinį vidutinės trukmės našumo augimo tempą ir pelningumo lygį, kuris sudaro sąlygas našumą, pajėgumą ir užimtumą didinančioms investicijoms. Todėl reikia, kad laikinieji veiksniai, pavyzdžiui, našumo svyravimas dėl ciklinių veiksnių arba vienkartinio bendro infliacijos lygio padidėjimo, nesukeltų darbo užmokesčio didėjimo, kurio neįmanoma išlaikyti, tendencijos ir kad darbo užmokesčio pokyčiai atspindėtų vietos darbo rinkos sąlygas. Šalyse, kuriose mažėja rinkos dalys, būtina mažinti darbo užmokestį ir kartu vykdyti našumą didinančias reformas, kad būtų užtikrinta vienam gaminiui tenkančių darbo sąnaudų korekcija, siekiant atkurti konkurencingumą. Į šiuos klausimus turi atsižvelgti monetarinės ir fiskalinės institucijos bei socialiniai partneriai, vykdydami nuolatinį dialogą ir keisdamiesi informacija makroekonominio dialogo kontekste.

4 gairė. Siekdamos užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida prisidėtų prie makroekonominio stabilumo ir ekonomikos augimo, ir padidėtų sugebėjimas prisitaikyti, valstybės narės turėtų skatinti tinkamas bendrąsias derybų dėl darbo užmokesčio sistemos sąlygas, deramai atsižvelgdamos į socialinių partnerių vaidmenį siekiant skatinti nominalaus užmokesčio ir darbo sąnaudų pokyčius, kurie atitiktų kainų stabilumą ir našumo tendenciją vidutinės trukmės laikotarpiu, atsižvelgiant į įgūdžių ir vietinių darbo rinkos sąlygų skirtumus.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Užtikrinti užimtumui palankius darbo sąnaudų pokyčius ir darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus“ (Nr. 22).

Darnios makroekonominės, struktūrinės ir užimtumo politikos skatinimas

Patikimos makroekonominės politikos uždavinys – sukurti darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui palankias sąlygas. Struktūrinės reformos, atitinkančios patikimą biudžetinę padėtį trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais, yra būtinos, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų padidintas našumas ir užimtumas – taip būtų visapusiškai realizuotas ir sustiprintas ekonomikos augimo potencialas. Jos taip pat padeda užtikrinti fiskalinį tvarumą, makroekonominį stabilumą ir atsparumą sukrėtimams. Siekiant tuo pat metu pasinaudoti visa struktūrinių reformų teikiama nauda ekonomikos augimo ir užimtumo srityse, būtina vykdyti tinkamą makroekonominę politiką. Valstybių narių bendrosios ekonominės strategijos pagrindinis bruožas yra tas, kad jos turi vykdyti nuoseklią struktūrinę politiką, stiprinančią makroekonominę sistemą, ir atvirkščiai. Rinkos reformos ir investicijos į žmogiškąjį kapitalą visų pirma turi pagerinti bendruosius ekonomikos prisitaikymo ir sureguliavimo pajėgumus, reaguojant į ciklinių ekonominių sąlygų pokyčius, taip pat ir į ilgalaikes tendencijas, tokias kaip globalizacija ir technologijos. Šiuo atžvilgiu mokesčių ir išmokų sistemų reformos yra svarbios, kad dirbti apsimokėtų ir sumažėtų nepalankios dalyvavimui darbo rinkoje sąlygos.

5 gairė. Skatinti darnesnę makroekonominę, struktūrinę ir užimtumo politiką

Valstybės narės turėtų vykdyti darbo ir produktų rinkų reformas, kurios tuo pačiu didina ekonomikos augimo potencialą ir palaiko makroekonominę sistemą, didindamos darbo ir produktų rinkų lankstumą, veiksnių judumą ir gebėjimą prisitaikyti prie globalizacijos, technologinės pažangos, paklausos pokyčių ir cikliškų pokyčių. Pirmiausia valstybės narės turėtų: suteikti impulsą mokesčių ir išmokų sistemų reformoms paskatų priemonėms patobulinti ir užtikrinimui, kad dirbti apsimokėtų; didinti darbo rinkų gebėjimą prisitaikyti, derinant užimtumo lankstumą ir garantijas bei didinti žmonių įdarbinimo mastą investuojant į žmogiškąjį kapitalą.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Skatinti lankstumą, derinant jį su užimtumo garantijomis, ir mažinti darbo rinkos segmentaciją, deramai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį“ (Nr. 21; Nr. 19).

A.2.   Dinamiškos ir tinkamai veikiančios euro zonos užtikrinimas

Nuo euro zonos sukūrimo prieš beveik dešimt metų, prie euro zonos prisijungė dar keturios šalys. euro valiuta padėjo įtvirtinti ekonominį stabilumą euro zonos šalyse, tokiu būdu euro zonos valstybėse susidarė palankios finansinės sąlygos ir sušvelnėjo išorės valiutų kursų svyravimų poveikis. Dėl lėtėjančio ekonomikos augimo kai kuriose euro zonos dalyse ir nuolatinių ekonomikos augimo ir infliacijos skirtumų euro zonos valstybėse, kyla klausimas, ar vidinis koregavimas euro zonoje veikia sklandžiai; taigi, galima daryti išvadą, kad ekonominė politika ir valdymo struktūros turbūt dar nėra iki galo pritaikytos, kad būtų galima pasinaudoti visa pinigų sąjungos teikiama nauda. Kadangi euro zonos šalys nebegali savarankiškai kurti pinigų ar valiutų kurso politikos, tolesnės struktūrinės reformos yra svarbios, siekiant skatinti sklandų prisitaikymą prie ekonominių sukrėtimų ir atgauti konkurencingumą, tokiu būdu ekonomikos augimui tvirtai suteikiant tvarų pagrindą.

Siekiant paremti ekonomikos augimą ir kartu užtikrinti ilgalaikį tvarumą ir stabilumą, euro zonoje reikia politikos derinio. Šiame etape svarbu, kad politikos derinys palaikytų vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą, o tai reiškia, kad reikia laikytis įsipareigojimo siekti vidutinės trukmės stabilumo. Biudžeto politika turi užtikrinti fiskalinę padėtį, kuri galėtų palaikyti kainų stabilumą ir atitiktų būtinybę, viena vertus, pasirengti gyventojų senėjimo sukeltam poveikiui, o, kita vertus, nustatyti viešųjų išlaidų ir pajamų pusiausvyrą, kuri skatintų ekonomikos augimą. 2007 m. balandžio mėn. euro grupė pritarė, kad „pasinaudodamos palankiomis ciklinėmis sąlygomis, dauguma euro zonos narių pasieks vidutinės trukmės tikslus 2008 m. arba 2009 m. ir visos turėtų stengtis juos pasiekti vėliausiai 2010 m.“ Kadangi viešajam sektoriui tenka didelė dalis ekonominės veiklos euro zonoje, viešųjų finansų kokybė daro didelę įtaką ekonominės veiklos rezultatams. Todėl labai svarbu, kad ištekliai būtų naudojami efektyviai ir rezultatyviai, siekiant didinti ekonomikos augimo potencialą ir sumažinti iškraipymus, atsirandančius dėl viešosios veiklos finansavimo. Išsamios struktūrinės reformos leis euro zonai laikui bėgant padidinti ekonomikos augimo potencialą ir užtikrinti, kad didesnis ekonomikos augimas nesudarytų galimybių infliacijai didėti. Reformos, kuriomis siekiama labiau prisitaikančių, įtraukių ir integruotų darbo rinkų, didesnės konkurencijos produktų rinkose ir didesnės finansų rinkos integracijos, kartu su į ekonomikos augimą ir stabilumą orientuota makroekonomine politika, yra pagrindinės euro zonos valstybėms, nes daro svarbų poveikį jų gebėjimui tinkamai prisitaikyti prie sukrėtimų.

Tam, kad euro zona prisidėtų prie tarptautinio ekonominio stabilumo ir būtų geriau atstovaujama jos ekonominiams interesams, ji turi visapusiškai dalyvauti bendradarbiaujant tarptautiniu lygiu pinigų ir ekonominės politikos srityse. Nors paskyrus pirmininkauti euro grupę dvejų metų kadencijai nuo 2005 m., euro zonos išorinis atstovavimas tapo stabilesnis, reikia toliau gerinti išorinį atstovavimą euro zonai, laikantis galiojančių susitarimų, kad euro zona galėtų atliktų vadovaujantį strateginį vaidmenį plėtojant pasaulinę ekonominę sistemą ir kad toks vaidmuo atitiktų jos ekonominį svorį.

Šalutinis poveikis yra labai stiprus ir euro zonai labai reikia bendros darbotvarkės. Turint bendrą valiutą ir bendrą pinigų politiką, koordinavimas gali būti dar platesnis ir gali sustiprinti euro zonos vaidmenį siekiant ekonomikos augimo ir kuriant darbo vietas visoje ES.

6 gairė. Siekdamos stiprinti dinamišką ir patikimai veikiančią EPS, euro zonos valstybės narės turi užtikrinti geresnį savo ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimą, visų pirma:

| 1) | skirti ypatingą dėmesį viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

1)

skirti ypatingą dėmesį viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto;

| 2) | padėti sukurti politinių priemonių derinį, kuris stiprintų ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir taip didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu; |
| --- | --- |

2)

padėti sukurti politinių priemonių derinį, kuris stiprintų ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir taip didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu;

| 3) | tęsti struktūrines reformas, didinančias ilgalaikį potencialų euro zonos augimą ir gerinančias jos našumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai; ir |
| --- | --- |

3)

tęsti struktūrines reformas, didinančias ilgalaikį potencialų euro zonos augimą ir gerinančias jos našumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai; ir

| 4) | užtikrinti, kad euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų jos ekonominį svorį. |
| --- | --- |

4)

užtikrinti, kad euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų jos ekonominį svorį.

B   SKIRSNIS

EUROPOS EKONOMIKOS AUGIMO POTENCIALĄ STIPRINANČIOS MIKROEKONOMIKOS REFORMOS

ES ekonomikos augimo potencialui didinti ir makroekonominiam stabilumui stiprinti būtinos struktūrinės reformos, nes jos didina Europos ekonomikos veiksmingumą ir gebėjimą prisitaikyti. Našumo didėjimą skatina konkurencija, žmogiškasis kapitalas, investicijos ir inovacijos. Norint sustiprinti Europos ekonomikos augimo potencialą, reikia siekti pažangos kuriant naujas darbo vietas ir didinant našumą. Europos Sąjungoje našumo didėjimo tempas, atitrūkęs nuo JAV daugiau nei dešimtmečiu, nuo 2005 m. vidurio paspartėjo, nors keliuose paslaugų sektoriuose našumas nebedidėja. Išlaikyti tokį pagerėjimą yra didžiausias uždavinys Europos Sąjungai, ypač atsižvelgiant į jos gyventojų senėjimą. Prognozuojama, kad vien dėl gyventojų senėjimo dabartinis ekonomikos augimo potencialas sumažės beveik per pusę. Todėl siekiant išlaikyti ir ateityje pakelti gyvenimo lygį bei užtikrinti aukšto lygio socialinę apsaugą, būtina spartinti našumo augimą, užtikrinti geriau išsilavinusią, kvalifikuotą ir motyvuotą darbo jėgą bei didinti darbo valandų skaičių. Be to, geriau bendradarbiaujant skirtingų valdžios lygių institucijoms, politika bus formuojama nuosekliau, darniau ir veiksmingiau.

B.1   Žinios ir inovacijos – tvaraus augimo varikliai

Žinios, sukauptos investuojant į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP), inovacijas, švietimą, gebėjimus bei mokymąsi visą gyvenimą, yra pagrindinė ilgalaikio augimo varomoji jėga. Investicijų į žinias didinimo ir ES ekonomikos inovacinio pajėgumo stiprinimo politika Lisabonos augimo ir užimtumo strategijoje yra nurodytos kaip pagrindinės. Dėl šios priežasties nacionalinėse ir regioninėse 2007–2013 m. laikotarpio programose vis daugiau dėmesio skiriama investicijoms šiose srityse pagal Lisabonos tikslus.

Investicijų į MTTP didinimas ir gerinimas siekiant sukurti Europos žinių erdvę

Aukšto lygio MTTP yra labai svarbus veiksnys inovaciniuose procesuose, todėl labai prisideda užtikrinant ES konkurencingumą ateityje. MTTP įvairiais būdais daro poveikį ekonomikos augimui: pirma, gali padėti kurti naujas rinkas arba gamybos procesus; antra, gali padėti patobulinti esamus produktų ir gamybos procesus; trečia, didina šalies pajėgumą įsisavinti naujas technologijas; ir ketvirta, skatina inovacinį potencialą. Užtikrinant tvarų ekonomikos augimą svarbus vaidmuo tenka aplinkosaugos technologijoms ir ekologinėms inovacijoms.

Dabar ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje išleidžia apie 1,85 % BVP (nors atskirose valstybėse narėse šis skaičius svyruoja nuo mažiau kaip 0,5 % iki beveik 4 % BVP). MTTP išlaidų dydis, palyginti su BVP, nuo 2000 m. šiek tiek sumažėjo. Be to, tik apie 55 % ES mokslinių tyrimų išlaidų dengia verslo sektorius. Nedidelės privačios investicijos į MTTP laikomos viena iš pagrindinių priežasčių, paaiškinančių ES atsilikimą nuo JAV inovacijų srityje. Būtina spartesnė pažanga kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, taip pat siekiant bendro ES tikslo – iki 2010 m. padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą iki 3 % BVP. Valstybės narės raginamos pranešti, kiek išlaidų numatyta MTTP, nacionalinėse reformų programose ir metinėse pažangos ataskaitose nurodant priemones tokiam išlaidų dydžiui pasiekti, ypatingą dėmesį skiriant europinės dimensijos įtraukimui į nacionalinę MTTP politiką. Svarbiausias uždavinys – sudaryti pagrindines sąlygas, parengti teisines priemones ir numatyti paskatas įmonėms daugiau investuoti į mokslinius tyrimus.

Viešosios išlaidos moksliniams tyrimams turi būti veiksmingesnės, ir turi būti stiprinami viešojo sektoriaus mokslinių tyrimų ir privačiojo sektoriaus ryšiai. Reikėtų stiprinti kompetencijos centrus ir tinklus, koordinuojant veiklą kurti modernią mokslinių tyrimų infrastruktūrą, apskritai geriau naudoti viešojo sektoriaus paramos mechanizmus inovacijoms privačiajame sektoriuje skatinti, užtikrinti geresnį viešojo sektoriaus investicijų sverto poveikį bei mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų valdymo modernizavimą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad bendrovės veiktų konkurencingoje aplinkoje, nes konkurencija yra svarbi paskata privačiajam sektoriui leisti savo lėšas inovacijoms. Be to, reikia imtis ryžtingų veiksmų Europoje dirbančių mokslinių tyrimų darbuotojų skaičiui didinti ir jų darbo kokybei gerinti, visų pirma pritraukiant daugiau studentų į mokslinių, techninių ir inžinerinių disciplinų studijas, plečiant karjeros galimybes ir šalinant kliūtis mokslinių tyrimų darbuotojų judumui tarptautiniu, Europos ir sektorių lygiu, įskaitant į kitą šalį persikėlusių gyventi puikios kvalifikacijos darbuotojų ir užsienio mokslinių tyrimų darbuotojų bei studentų įdarbinimą ir reintegraciją. MRRP europinę dimensiją reikėtų stiprinti numatant bendrą finansavimą, Europos Sąjungoje užtikrinant būtiną mokslinių tyrimų darbuotojų skaičių ir optimalų mokslinių tyrimų infrastruktūrų skaičių prioritetinėse srityse, kurioms reikia daug lėšų, taip pat šalinant kliūtis mokslinių tyrimų darbuotojų, universitetų dėstytojų ir studentų judumui. Siekiant padidinti naujų žinių kūrimo ir pritaikymo gebėjimą, reikia daugiau pastangų švietimo kokybės, visų pirma aukštojo mokslo kokybės, gerinimo ir palaikymo srityje.

7 gairė. Siekiant didinti ir gerinti investicijas, pirmiausia privataus verslo, į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, patvirtintas bendras tikslas – 2010 m. pasiekti 3 % BVP, atitinkamai paskirstant privačiojo ir viešojo sektorių investicijas, o valstybės narės nustatys specialius tarpinius lygius. Valstybės narės turėtų toliau kurti įvairias priemones, reikalingas MTTP, ypač verslo MTTP, skatinti:

| 1) | gerindamos bendrąsias sąlygas ir užtikrindamos, kad įmonės veiktų pakankamai konkurencingoje ir patrauklioje aplinkoje; |
| --- | --- |

1)

gerindamos bendrąsias sąlygas ir užtikrindamos, kad įmonės veiktų pakankamai konkurencingoje ir patrauklioje aplinkoje;

| 2) | veiksmingiau ir našiau naudodamos viešojo sektoriaus lėšas MTTP bei plėtodamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; |
| --- | --- |

2)

veiksmingiau ir našiau naudodamos viešojo sektoriaus lėšas MTTP bei plėtodamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę;

| 3) | plėtodamos ir stiprindamos valstybių narių mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų kompetencijos centrus, prireikus – sukurdamos naujus, ir gerindamos valstybės mokslinių tyrimų institutų ir privačių įmonių bendradarbiavimą bei technologijų perdavimą; |
| --- | --- |

3)

plėtodamos ir stiprindamos valstybių narių mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų kompetencijos centrus, prireikus – sukurdamos naujus, ir gerindamos valstybės mokslinių tyrimų institutų ir privačių įmonių bendradarbiavimą bei technologijų perdavimą;

| 4) | plėtodamos ir geriau naudodamos privačių MTTP sverto poveikiui stiprinti skirtas paskatas; |
| --- | --- |

4)

plėtodamos ir geriau naudodamos privačių MTTP sverto poveikiui stiprinti skirtas paskatas;

| 5) | modernizuodamos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų valdymą; |
| --- | --- |

5)

modernizuodamos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų valdymą;

| 6) | užtikrindamos pakankamą kvalifikuotų mokslinių tyrimų darbuotojų pasiūlą pritraukiant daugiau studentų į mokslinių, techninių ir inžinerinių disciplinų studijas, plečiant karjeros galimybes bei mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros personalo judumą Europos, tarptautiniu bei sektorių lygiu. |
| --- | --- |

6)

užtikrindamos pakankamą kvalifikuotų mokslinių tyrimų darbuotojų pasiūlą pritraukiant daugiau studentų į mokslinių, techninių ir inžinerinių disciplinų studijas, plečiant karjeros galimybes bei mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros personalo judumą Europos, tarptautiniu bei sektorių lygiu.

Inovacijų skatinimas

Europos ekonomikos dinamiškumas priklauso nuo jos kūrybinių ir inovacinių gebėjimų. Inovacijoms turi būti sudarytos pagrindinės ekonominės sąlygos. Tam būtinos patikimai veikiančios finansų ir produktų rinkos bei rezultatyvios ir prieinamos priemonės intelektinės nuosavybės teisėms laikytis. Inovacijas rinkoje dažnai diegia naujos įmonės, kurioms gali kilti ypatingų finansavimo sunkumų. Dėl to inovacijų veiklą reikėtų skatinti novatoriškų įmonių steigimui ir augimui skirtomis skatinimo priemonėmis, taip pat gerinant finansavimo prieinamumą. Technologijų sklaidą bei geresnės nacionalinių inovacijų ir švietimo sistemų integracijos politiką galima puoselėti kuriant inovacijų polius bei tinklus ir teikiant inovacijų rėmimo paslaugas MVĮ. Žinių perdavimas pasitelkiant tyrėjų judumą, tiesiogines užsienio investicijas arba importuotą technologiją yra ypač naudingas atsilikusioms šalims ir regionams. Taip pat labai svarbu didinti tolesnę žinių triados – MTTP, švietimo ir inovacijų integraciją. Konkrečiai, vienos iš būtinų sąlygų kompetencijos ir inovacijų srityje yra aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemos.

Todėl ES įvairialypė inovacijų strategija yra sukurta spręsti intelektinės nuosavybės teises, standartizacijos, viešųjų pirkimų taikymo inovacijoms skatinti, bendrų technologinių iniciatyvų, inovacijų didinimo pirmaujančiose rinkose, aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo subjektų bendradarbiavimo, įskaitant atviro šaltinio verslo inovacijų srityje, inovacijų regionuose, paslaugų ir su technologijomis nesusijusių inovacijų skatinimo klausimus, ir sąlygų įmonėms gauti finansavimą, visų pirma prie rizikos kapitalo, gavimo klausimus.

ES reikia išspręsti klausimus, susijusius su dėl patentų kylančių teisminių ginčų sistema ir su Bendrijos patentu.

8 gairė. Siekdamos didinti galimybes visų rūšių inovacijoms, valstybės narės turėtų sutelkti dėmesį į:

| 1) | pagalbinių paslaugų inovacijoms, pirmiausia susijusių su platinimu ir technologijų perdavimu, tobulinimą; |
| --- | --- |

1)

pagalbinių paslaugų inovacijoms, pirmiausia susijusių su platinimu ir technologijų perdavimu, tobulinimą;

| 2) | inovacijų polių, tinklų ir inkubatorių kūrimą ir plėtojimą, suburiant universitetus, mokslinių tyrimų įstaigas ir įmones, taip pat ir regioniniu bei vietos lygiu, padedant pašalinti technologijų atotrūkį tarp regionų; |
| --- | --- |

2)

inovacijų polių, tinklų ir inkubatorių kūrimą ir plėtojimą, suburiant universitetus, mokslinių tyrimų įstaigas ir įmones, taip pat ir regioniniu bei vietos lygiu, padedant pašalinti technologijų atotrūkį tarp regionų;

| 3) | tarpvalstybinio žinių perdavimo skatinimą, įskaitant žinių iš tiesioginių užsienio investicijų perdavimą; |
| --- | --- |

3)

tarpvalstybinio žinių perdavimo skatinimą, įskaitant žinių iš tiesioginių užsienio investicijų perdavimą;

| 4) | novatoriškų produktų ir paslaugų viešųjų pirkimų skatinimą; |
| --- | --- |

4)

novatoriškų produktų ir paslaugų viešųjų pirkimų skatinimą;

| 5) | geresnių sąlygų sudarymą finansavimui vidaus ir tarptautinėmis lėšomis gauti; |
| --- | --- |

5)

geresnių sąlygų sudarymą finansavimui vidaus ir tarptautinėmis lėšomis gauti;

| 6) | veiksmingas ir prieinamas priemones intelektinės nuosavybės teisėms užtikrinti. |
| --- | --- |

6)

veiksmingas ir prieinamas priemones intelektinės nuosavybės teisėms užtikrinti.

Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sklaida pagal i2010 iniciatyvos tikslus ir veiksmus taip pat yra svarbi našumo didinimo ir, atitinkamai, ekonomikos augimo priemonė. ES nesugebėjo pasinaudoti visa padidėjusio IRT naudojimo teikiama nauda, ypač dėl nuolatos nepakankamų investicijų į IRT, organizacines inovacijas ir skaitmeninius įgūdžius. Platesnis ir veiksmingesnis IRT naudojimas ir vienos bendros elektroninių ryšių paslaugų rinkos sukūrimas padės didinti Europos verslo įmonių konkurencingumą ateityje. Taip pat labai svarbu sumažinti e. vidaus rinkos fragmentaciją ir užkirsti tam kelią įdiegiant sąveikias e. paslaugas visuose valstybių narių rinkų segmentuose. Atviri IRT standartai yra naudingi kaip sąveikumo ir inovacijų pagrindas. Taip pat turėtų būti užtikrintas tinklų saugumas, informacijos saugumas ir privatumas, taip pat konvergencija. Valstybės narės turėtų skatinti plačiajuosčio ryšio tinklų naudojimą, taip pat ir prastai aptarnaujamuose regionuose, siekdamos plėtoti žinių ekonomiką, sumažinti regionų skirtumus ekonominio, socialinio ir kultūrinio išsivystymo srityse, ir skatinti augimą bei naujų paslaugų inovacijas, skatindamos naudoti labai didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklus.

9 gairė. Siekdamos palengvinti IRT sklaidą bei veiksmingą naudojimą ir sukurti visiškai integruotą informacinę visuomenę, valstybės narės turėtų:

| 1) | skatinti plataus masto IRT naudojimą viešųjų paslaugų srityje, MVĮ ir namų ūkiuose; |
| --- | --- |

1)

skatinti plataus masto IRT naudojimą viešųjų paslaugų srityje, MVĮ ir namų ūkiuose;

| 2) | sukurti reikiamą sistemą, skirtą darbo organizavimo pakeitimams šalies ekonomikoje; |
| --- | --- |

2)

sukurti reikiamą sistemą, skirtą darbo organizavimo pakeitimams šalies ekonomikoje;

| 3) | skatinti aktyvų Europos pramonės dalyvavimą svarbiausiuose IRT segmentuose; |
| --- | --- |

3)

skatinti aktyvų Europos pramonės dalyvavimą svarbiausiuose IRT segmentuose;

| 4) | skatinti aktyvią IRT ir su turiniu susijusios pramonės plėtotę bei patikimai veikiančias rinkas; |
| --- | --- |

4)

skatinti aktyvią IRT ir su turiniu susijusios pramonės plėtotę bei patikimai veikiančias rinkas;

| 5) | užtikrinti tinklų ir informacijos saugumą, konvergenciją ir sąveiką siekiant sukurti informacinę erdvę be sienų; |
| --- | --- |

5)

užtikrinti tinklų ir informacijos saugumą, konvergenciją ir sąveiką siekiant sukurti informacinę erdvę be sienų;

| 6) | skatinti plačiajuosčio ryšio tinklų naudojimą, taip pat ir prastai aptarnaujamuose regionuose, siekiant plėtoti žinių ekonomiką. Žr. taip pat jungtinę gairę „Skatinti lankstumą, derinant jį su užimtumo garantijomis, ir mažinti darbo rinkos segmentaciją, tinkamai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį“ (Nr. 21). |
| --- | --- |

6)

skatinti plačiajuosčio ryšio tinklų naudojimą, taip pat ir prastai aptarnaujamuose regionuose, siekiant plėtoti žinių ekonomiką. Žr. taip pat jungtinę gairę „Skatinti lankstumą, derinant jį su užimtumo garantijomis, ir mažinti darbo rinkos segmentaciją, tinkamai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį“ (Nr. 21).

Europos pramoninės bazės konkurencinio pranašumo stiprinimas

Tvirtas pramoninis pagrindas yra labai svarbus Europos ekonomikai. ES konkurencingumas priklauso nuo ekonomikos gebėjimo perorientuoti veiklą į našesnius sektorius. Požiūris, kurio laikantis viešoji politika yra palanki inovacijoms bei užimtumui ir visiškai integruojama regioninė ir kita politika, padeda stiprinti ES pramoninę bazę. Be to, siekdama stiprinti ir išlaikyti ekonomikos bei technologijų lyderės pozicijas, Europa privalo didinti savo gebėjimus plėtoti ir pateikti rinkai naujas technologijas, įskaitant IRT ir aplinkosaugos technologijas. Reikėtų išnagrinėti ir ištirti sinergiją, padedančią sukurti bendro mokslinių tyrimų, reguliavimo ir finansavimo problemų sprendimo strategiją Europos lygiu, nes dėl didelės apimties arba masto atskiros valstybės narės negali vienos sėkmingai spręsti rinkos nepakankamumo problemų. ES vis dar nepavyksta visapusiškai išnaudoti savo technologinio potencialo. Europos pramonės politika turėtų stengtis sukurti sąžininga konkurencija pagrįstas vienodas sąlygas verslui. Panaudoti šį technologinį potencialą padės Europos kompetencijos sutelkimas, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir valstybių narių bendradarbiavimo plėtojimas tose srityse, kurių nauda visuomenei yra didesnė už naudą privačiajam sektoriui.

10 gairė. Kad galėtų stiprinti pramoninės bazės konkurencinį pranašumą, Europai reikia stiprios pramonės struktūros visoje jos teritorijoje. Būtina taikyti modernias ir aktyvias pramonės politikos priemones, stiprinančias pramoninės bazės konkurencinį pranašumą ir prisidedančias prie patrauklių pagrindinių sąlygų sudarymo gamybos ir paslaugų srityje, užtikrinant, kad nacionaliniu, tarpvalstybiniu ir Europos lygiu įgyvendinami veiksmai papildytų vienas kitą. Valstybės narės turėtų:

| 1) | pirmiausia nustatyti svarbiausių pramonės sektorių pridėtinę vertę bei konkurencingumo veiksnius ir spręsti dėl globalizacijos kylančius uždavinius; |
| --- | --- |

1)

pirmiausia nustatyti svarbiausių pramonės sektorių pridėtinę vertę bei konkurencingumo veiksnius ir spręsti dėl globalizacijos kylančius uždavinius;

| 2) | taip pat sutelkti dėmesį į naujų technologijų ir rinkų kūrimą.






  a) | pirmiausia – įsipareigoti skatinti naujas technologines iniciatyvas, grindžiamas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis ir valstybių narių bendradarbiavimu, padedančiais spręsti tikrąsias rinkos nepakankamumo problemas; |
| --- | --- | --- |

2)

taip pat sutelkti dėmesį į naujų technologijų ir rinkų kūrimą.

a)

pirmiausia – įsipareigoti skatinti naujas technologines iniciatyvas, grindžiamas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis ir valstybių narių bendradarbiavimu, padedančiais spręsti tikrąsias rinkos nepakankamumo problemas;

| b) | taip pat kurti ir plėtoti regioninių arba vietos grupių tinklus visoje ES, aktyviau dalyvaujant MVĮ. |
| --- | --- |

b)

taip pat kurti ir plėtoti regioninių arba vietos grupių tinklus visoje ES, aktyviau dalyvaujant MVĮ.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Geriau tenkinti darbo rinkos poreikius“ (Nr. 20).

Tausaus išteklių naudojimo skatinimas

Ilgalaikė Europos Sąjungos sėkmė taip pat priklauso nuo įvairių išteklių ir aplinkosaugos problemų sprendimo – jeigu problemos liks neišnagrinėtos arba bus išspręstos neekonomiškai, jos stabdys ekonomikos augimą ateityje. Naujausi įvykiai parodė, koks svarbus energijos vartojimo efektyvumas ir kaip svarbu mažinti Europos ekonomikos pažeidžiamumą dėl naftos kainų svyravimų. Kad būtų padidintas tiekimo patikimumas, užtikrintas ES ekonomikos konkurencingumas, būtų prieinama įperkama energija ir kovojama su klimato kaita, reikalingas integruotas požiūris į klimato ir energetikos politiką. Tiek valstybės narės, tiek Bendrija turi prisidėti siekdamos ES tikslų – iki 2020 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 20 %; siekti, kad atsinaujinančiosios energijos išteklių dalis sudarytų 20 % visos energijos, o energijos vartojimo efektyvumas pagerėtų 20 %; taip pat pasirengti tikslui iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 %, taip prisidedant prie pasaulinio ir išsamaus susitarimo laikotarpiui po 2012 m., jei kitos išsivysčiusios šalys įsipareigos užtikrinti palyginamą išmetamų kiekių sumažinimą, o ekonomiškai labiau pažengusios besivystančios šalys – tinkamai prisidėti. Turėtų būti parengta politika, kuri užtikrintų, kad tikslų bus pasiekta ekonomiškai veiksmingiausiomis priemonėmis ir mažiausiomis išlaidomis. Vienas iš svarbiausių iššūkių bus užtikrinti, kad perėjimas prie tokios ekonomikos, kai išmetami nedideli anglies dioksido kiekiai, vyktų taip, kad nebūtų pažeidžiami ES konkurencingumo principai, būtų remiamas patikimas bei tvarus viešųjų finansų valdymas ir kad būtų prisidedama siekiant platesnio pobūdžio augimo tikslų, atitinkančių Lisabonos ekonomikos augumo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Labai svarbu, kad valstybės narės toliau kovotų su klimato kaita siekdamos, kad žemės paviršiaus temperatūros pasaulio metinis vidurkis prieš industrializaciją buvusių normų neviršytų daugiau kaip 2 °C, o Kioto, kaip ir 2020 m. tikslus įgyvendintų laikydamosi ekonomiškumo principo. Valstybės narės turėtų toliau siekti sustabdyti biologinės įvairovės praradimą nuo dabar iki 2010 m., išsaugoti ekosistemos paslaugas, pirmiausia šį reikalavimą įtraukdamos į kitas politikos sritis, nes biologinė įvairovė yra labai svarbi tam tikriems ekonomikos sektoriams.

Labai svarbu plėtoti veiksmingą ir tvarią transporto politiką, be kita ko, numatant išorės sąnaudų priskyrimą vidaus sąnaudoms. Todėl siekiant užtikrinti, kad kainos geriau parodytų aplinkai daromą žalą ir socialines išlaidas, būtina taikyti rinkos priemones; be to, svarbu duoti tinkamus kainų signalus. Reikėtų gerinti ES išmetamų teršalų leidimų prekybos sistemą. Aplinkos neteršiančių technologijų ir ekologinių inovacijų kūrimo ir taikymo skatinimas, ekologinių viešųjų pirkimų rengimas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, ir aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimas kartu su kitomis politinėmis priemonėmis, įskaitant mokesčius, aplinkosaugines subsidijas ir apmokestinimą, gali pagerinti inovacinės veiklos rezultatus ir padidinti įnašą į tvarų vystymąsi. Pavyzdžiui, ES įmonės yra tarp pasaulio lyderių, kuriančių naujas atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas. Atsižvelgiant į nuolat didėjantį spaudimą energijos kainoms ir besikaupiančią grėsmę klimatui, svarbu toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, taip prisidedant prie ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi.

11 gairė. Siekdamos skatinti tausų išteklių naudojimą ir stiprinti aplinkos apsaugos ir ekonomikos augimo sąveiką, valstybės narės turėtų:

| 1) | teikti pirmenybę energijos vartojimo efektyvumui ir bendrai gamybai, tvarių, taip pat atsinaujinančiųjų, energijos išteklių kūrimui bei sparčiam ekologiškų ir ekologiškai veiksmingų technologijų skleidimui a) vidaus rinkoje, ypač transporto ir energetikos srityje, inter alia, Europos ekonomikos pažeidžiamumui dėl naftos kainų svyravimų mažinti, bei b) likusioje pasaulio dalyje, kurioje yra didelės eksporto galimybės; |
| --- | --- |

1)

teikti pirmenybę energijos vartojimo efektyvumui ir bendrai gamybai, tvarių, taip pat atsinaujinančiųjų, energijos išteklių kūrimui bei sparčiam ekologiškų ir ekologiškai veiksmingų technologijų skleidimui a) vidaus rinkoje, ypač transporto ir energetikos srityje, inter alia, Europos ekonomikos pažeidžiamumui dėl naftos kainų svyravimų mažinti, bei b) likusioje pasaulio dalyje, kurioje yra didelės eksporto galimybės;

| 2) | skatinti aplinkosaugos išorės sąnaudų priskyrimą vidaus sąnaudoms ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkosauginės padėties prastėjimo priemonių plėtojimą. Šių prioritetų įgyvendinimas turėtų atitikti galiojančius Bendrijos teisės aktus ir veiksmus bei priemones, numatytas Aplinkosaugos technologijų veiksmų plane, inter alia: a) taikant rinkos principais grindžiamas priemones, b) rizikos fondus bei MTTP finansavimą, c) skatinant tausius gamybos ir vartojimo būdus, įskaitant ekologinius viešuosius pirkimus, d) ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir e) reformuojant subsidijas, darančias žymų neigiamą poveikį aplinkai ir nesuderinamas su tvariu vystymusi, siekiant laipsniškai jas panaikinti; |
| --- | --- |

2)

skatinti aplinkosaugos išorės sąnaudų priskyrimą vidaus sąnaudoms ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkosauginės padėties prastėjimo priemonių plėtojimą. Šių prioritetų įgyvendinimas turėtų atitikti galiojančius Bendrijos teisės aktus ir veiksmus bei priemones, numatytas Aplinkosaugos technologijų veiksmų plane, inter alia: a) taikant rinkos principais grindžiamas priemones, b) rizikos fondus bei MTTP finansavimą, c) skatinant tausius gamybos ir vartojimo būdus, įskaitant ekologinius viešuosius pirkimus, d) ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir e) reformuojant subsidijas, darančias žymų neigiamą poveikį aplinkai ir nesuderinamas su tvariu vystymusi, siekiant laipsniškai jas panaikinti;

| 3) | toliau siekti sustabdyti biologinės įvairovės praradimą nuo dabar iki 2010 m., pirmiausia šį reikalavimą įtraukdamos į kitas politikos sritis, nes biologinė įvairovė yra labai svarbi tam tikriems ekonomikos sektoriams; |
| --- | --- |

3)

toliau siekti sustabdyti biologinės įvairovės praradimą nuo dabar iki 2010 m., pirmiausia šį reikalavimą įtraukdamos į kitas politikos sritis, nes biologinė įvairovė yra labai svarbi tam tikriems ekonomikos sektoriams;

| 4) | tęsti kovą su klimato kaita, įgyvendinant Kioto tikslus laikantis ekonomiškumo principo, ypač MVĮ atžvilgiu. |
| --- | --- |

4)

tęsti kovą su klimato kaita, įgyvendinant Kioto tikslus laikantis ekonomiškumo principo, ypač MVĮ atžvilgiu.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą“ (Nr. 3).

B.2   Padaryti Europą patrauklesne vieta investuoti ir dirbti

Europos Sąjungos, kaip vietos investicijoms, patrauklumas, inter alia, priklauso nuo jos rinkų dydžio ir atvirumo, jos reguliavimo aplinkos, darbo jėgos kokybės ir infrastruktūros.

Vidaus rinkos plėtimas ir stiprinimas

Nors vidaus prekių rinka yra palyginti gerai integruota, paslaugų rinka ir teisiškai, ir de facto yra gana stipriai susiskaldžiusi. Visiškai ir laiku įgyvendinus Paslaugų direktyvą bus žengtas svarbus žingsnis užtikrinant visapusišką paslaugų vidaus rinkos veikimą. Visų kliūčių panaikinimas, be kita ko, mažinant tarpvalstybinės veiklos administracinę naštą, padės pasinaudoti visu dar nepanaudotu paslaugų sektoriaus potencialu Europoje. Svarbu gerinti mokesčių aplinką. Vienos bendros rinkos veikimas gali būti pagerintas toliau dedant pastangas kovos su sukčiavimu mokesčių srityje, šalinant žalingą mokesčių konkurenciją ir stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą mokesčių srityje bei prireikus Europos lygiu, kartu atsižvelgiant į nacionalines kompetencijas. Darbas šioje srityje bus tęsiamas, be kita ko, šalinant kliūtis vidaus rinkos veikimui. Galiausiai, visiška finansinių rinkų integracija pagal Baltojoje knygoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.) nustatytą strategiją padidintų produktyvumą ir užimtumą, sudarant sąlygas veiksmingiau paskirstyti kapitalą ir sukuriant geresnes verslo finansavimo sąlygas.

Valstybės narės padarė pažangą vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę srityje. Tačiau norint pasinaudoti Europos vienos bendros rinkos nauda, tolesnis gerinimas turėtų išlikti prioritetu. Be to, direktyvos dažnai įgyvendinamos ar taikomos neteisingai – tą rodo didelis Komisijos inicijuotų bylų dėl pažeidimų skaičius. Valstybės narės turėtų keistis geriausia praktika ir bendradarbiauti su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad jų piliečiai ir įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos teisės aktų teikiama nauda. Pavyzdžiui, būtina toliau iš esmės tobulinti viešųjų pirkimų praktiką. Tokį patobulinimą galėtų atspindėti daugiau viešai skelbiamų viešųjų pirkimų. Be to, atviresni viešieji pirkimai leistų valstybėms narėms sutaupyti nemažai biudžeto lėšų.

12 gairė. Siekdamos plėsti ir stiprinti vidaus rinką, valstybės narės turėtų:

| 1) | paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę tempą; |
| --- | --- |

1)

paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę tempą;

| 2) | teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymui; |
| --- | --- |

2)

teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymui;

| 3) | pašalinti kliūtis tarpvalstybinei veiklai; |
| --- | --- |

3)

pašalinti kliūtis tarpvalstybinei veiklai;

| 4) | veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles; |
| --- | --- |

4)

veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles;

| 5) | skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką, išsaugodamos Europos socialinį modelį; |
| --- | --- |

5)

skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką, išsaugodamos Europos socialinį modelį;

| 6) | spartinti finansinių rinkų integraciją nuosekliai ir darniai įgyvendindamos ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą. Žr. taip pat jungtinę gairę „Gerinti darbo rinkos poreikių patenkinimą“ (Nr. 20). |
| --- | --- |

6)

spartinti finansinių rinkų integraciją nuosekliai ir darniai įgyvendindamos ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą. Žr. taip pat jungtinę gairę „Gerinti darbo rinkos poreikių patenkinimą“ (Nr. 20).

Atvirų ir konkurencingų rinkų Europoje ir už jos ribų užtikrinimas

Atvira pasaulio prekybos sistema yra esminis ES interesas. ES, kaip pasaulyje pirmaujančio prekybininko ir investuotojo, atvirumas leidžia naudotis pigesnėmis žaliavomis pramonėje, taikyti mažesnes kainas vartotojams, konkurencingai skatinti verslą ir naujas investicijas. Taip pat labai svarbu, kad ES pasinaudotų savo įtaka tarptautinėse derybose ryžtingai pasisakydama už kuo didesnį rinkų atvirumą, nes tai turėtų duoti apipusės naudos. Todėl ES toliau įsipareigoja šalinti kliūtis prekybai ir investicijoms ir tvirtai priešintis nesąžiningai prekybos, investicijų ir iškreiptos konkurencijos praktikai. Be to, labai svarbu bendradarbiauti su pagrindiniais prekybos partneriais siekiant sukurti bendrą suderintų reguliavimo nuostatų ir standartų erdvę, taip pat bendradarbiauti tarptautiniu lygiu siekiant padidinti tarptautinių finansinių rinkų veiksmingumą ir stabilumą.

Konkurencijos politika atliko esminį vaidmenį užtikrinant vienodas sąlygas ES įmonėms. Taip pat vertėtų išnagrinėti platesnę įvairių rinkų reguliavimo sistemą, kad būtų skatinamos sąlygos, leidžiančios įmonėms veiksmingai konkuruoti, visų pirma atsižvelgiant į konkurencingumo išorinius aspektus plėtojant ir įgyvendinant pačios ES vidaus politiką. Europos rinkos būtų labiau atvertos konkurencijai, jei būtų sumažintas likusios valstybės pagalbos bendras dydis. Tuo pačiu likusi valstybės pagalba turi būti perskirstyta tam tikriems horizontaliesiems tikslams remti. Peržiūrėjus valstybės pagalbos taisykles tai padaryti lengviau.

Patekimą į rinką lengvinančios struktūrinės reformos yra ypač veiksmingos konkurencijai stiprinti. Jos bus ypač svarbios rinkose, kurios anksčiau buvo apsaugotos nuo konkurencijos dėl antikonkurencinio elgesio, monopolijų egzistavimo, per didelio reguliavimo (pavyzdžiui, leidimai, licencijos, minimalaus kapitalo reikalavimai, teisinės kliūtys, parduotuvių darbo laikas, reguliuojamos kainos ir t. y. gali kliudyti veiksmingos konkurencinės aplinkos kūrimui) ar dėl prekybos protekcionizmo.

Be to, įgyvendinus jau patvirtintas priemones dėl tinklų pramonės atvėrimo konkurencijai (elektros energijos, dujų, transporto, ryšių ir pašto paslaugų srityse), turėtų sumažėti bendros kainos ir padaugėti pasirinkimo galimybių garantuojant visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą visiems piliečiams. Konkurencijos ir reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti konkurenciją liberalizuotose rinkose. Turi būti garantuotas pakankamas aukštos kokybės visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimas prieinama kaina.

Vartotojų, kuriems suteikta daugiau galių, pasirinkimas pagrįstas informacija, todėl veiksmingiems ekonominės veiklos vykdytojams už pastangas bus atlyginta greičiau. Reikia toliau stengtis geriau vykdyti vartotojų teisės aktus, kuriais vartotojams suteikiama galių ir kurie atveria vidaus rinką didesnei mažmeninio sektoriaus konkurencijai.

Prekybos ir investicijų išorinis atvirumas, didinant eksportą ir importą, yra svarbi ekonomikos augimo ir užimtumo paskata ir gali sustiprinti struktūrinių reformų įgyvendinimą. Europos ekonomikai ypač svarbi atvira ir stipri visuotinių prekybos taisyklių sistema. Sėkmingas plataus užmojo ir suderinto susitarimo Dohos derybose ir dvišalių bei regioninių laisvosios prekybos susitarimų sudarymas turėtų toliau atverti rinkas prekybai bei investicijoms ir prisidėti prie ekonomikos augimo potencialo didinimo. ES yra pasirengusi padėti prekybos ir investicijų partneriams skatinti pasaulinius standartus, visų pirma remti gebėjimų stiprinimą besivystančiose šalyse.

13 gairė. Siekdamos užtikrinti rinkų atvirumą ir konkurencingumą Europoje bei už jos ribų ir pasinaudoti globalizacijos teikiama nauda, valstybės narės turėtų teikti pirmenybę:

| 1) | reguliavimo, prekybos ir kitų konkurencijai nepagrįstai trukdančių kliūčių panaikinimui; |
| --- | --- |

1)

reguliavimo, prekybos ir kitų konkurencijai nepagrįstai trukdančių kliūčių panaikinimui;

| 2) | veiksmingesniam konkurencijos politikos vykdymui; |
| --- | --- |

2)

veiksmingesniam konkurencijos politikos vykdymui;

| 3) | pasirinktinei rinkų ir konkurencijos bei reguliavimo institucijų taisyklių peržiūrai siekiant nustatyti ir panaikinti kliūtis konkurencijai ir patekimui į rinką; |
| --- | --- |

3)

pasirinktinei rinkų ir konkurencijos bei reguliavimo institucijų taisyklių peržiūrai siekiant nustatyti ir panaikinti kliūtis konkurencijai ir patekimui į rinką;

| 4) | valstybės pagalbos, trukdančios konkurencijai, mažinimui; |
| --- | --- |

4)

valstybės pagalbos, trukdančios konkurencijai, mažinimui;

| 5) | atsižvelgiant į Bendrijos programą, pagalbos perskirstymui tam tikriems horizontaliesiems tikslams remti, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams, inovacijoms ir žmogiškojo kapitalo optimizavimui, ir tinkamai nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms spręsti; |
| --- | --- |

5)

atsižvelgiant į Bendrijos programą, pagalbos perskirstymui tam tikriems horizontaliesiems tikslams remti, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams, inovacijoms ir žmogiškojo kapitalo optimizavimui, ir tinkamai nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms spręsti;

| 6) | išorės atvirumo, taip pat daugiašaliu lygiu, skatinimui; |
| --- | --- |

6)

išorės atvirumo, taip pat daugiašaliu lygiu, skatinimui;

| 7) | patvirtintų priemonių dėl tinklų pramonės atvėrimo konkurencijai, siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją Europos lygiu sujungtose rinkose, visapusiškam įgyvendinimui. Kartu konkurencingoje ir dinamiškoje ekonomikoje bus ypač svarbus veiksmingas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimas prieinamomis kainomis. |
| --- | --- |

7)

patvirtintų priemonių dėl tinklų pramonės atvėrimo konkurencijai, siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją Europos lygiu sujungtose rinkose, visapusiškam įgyvendinimui. Kartu konkurencingoje ir dinamiškoje ekonomikoje bus ypač svarbus veiksmingas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimas prieinamomis kainomis.

Europos ir nacionalinio reguliavimo gerinimas

Siekiant sukurti aplinką, kurioje komerciniai sandoriai galėtų būti sudaromi konkurencingomis kainomis, būtinas rinkos reguliavimas. Rinkos reguliavimas taip pat padeda spręsti rinkos nepakankamumo problemas arba apsaugoti rinkos dalyvius. Tačiau bendras teisės aktų ir reguliavimo poveikis gali būti susijęs su didelėmis ekonominėmis išlaidomis. Dėl to svarbu, kad teisės aktai būtų tinkamai parengti, proporcingi ir reguliariai peržiūrimi. Europos ir nacionalinės reguliavimo aplinkos kokybė yra bendras įsipareigojimas ir bendra atsakomybė ES ir valstybių narių lygiu.

ES pradeda įsitvirtinti geresnio reguliavimo kultūra. Laikantis Komisijos požiūrio į geresnį reguliavimą, naujų arba patikslintų teisės aktų ekonominis, socialinis ir aplinkosauginis poveikis kruopščiai vertinamas siekiant nustatyti galimus kompromisus ir įvairių politikos tikslų sinergiją. Be to, esama reguliavimo sistema peržiūrima siekiant išsiaiškinti jos supaprastinimo galimybes, įskaitant administracinę naštą, ir įvertinamas jos poveikis konkurencingumui. Galiausiai, Komisija patvirtino naujų ir galiojančių ES teisės aktų administracinių sąnaudų vertinimo metodą ir buvo nustatytas ambicingas tikslas – iki 2012 m. 25 % sumažinti ES teisės aktų ir jų perkėlimo į nacionalinę teisę naštą.

Valstybės narės pagal savo kompetenciją turėtų nustatyti lygiai tokius pačius ambicingus administracinės naštos mažinimo tikslus. Siekdamos sumažinti administracinę naštą, valstybės narės turėtų aktyviai skatinti e. viešąsias paslaugas ir plačiai naudoti kitas IRT priemones. Valstybės narės turėtų patvirtinti išsamią ir aiškią geresnio reglamentavimo strategiją, įskaitant atitinkamas institucines struktūras, stebėsenos priemones bei išteklius ir įtraukti atitinkamus suinteresuotus subjektus. Valstybės narės turėtų sistemingai vertinti teisėkūros iniciatyvų ir teisės aktų patikslinimų sąnaudas ir naudą. Jos turėtų pagerinti reglamentavimo kokybę, nenukrypdamos nuo siekiamų tikslų, ir supaprastinti galiojančius teisės aktus. Jos turėtų plačiai konsultuotis dėl teisėkūros iniciatyvų sąnaudų ir naudos, ypač tais atvejais, kuriais galimi kompromisai dėl įvairių politikos tikslų. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgta į tinkamas reguliavimo alternatyvas. Tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurių ištekliai, skirti Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų reglamentuojamiems reikalavimams vykdyti, paprastai būna riboti. Todėl ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas svarstymams, ar MVĮ būtų galima atleisti nuo visų arba dalies administracinių reikalavimų.

14 gairė. Siekdamos geresniu reglamentavimu sukurti konkurencingesnę verslo aplinką ir skatinti privačias iniciatyvas, valstybės narės turėtų:

| 1) | sumažinti įmonėms, ypač MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

1)

sumažinti įmonėms, ypač MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, tenkančią administracinę naštą;

| 2) | gerinti galiojančių ir naujų taisyklių kokybę išlaikant jų tikslus, sistemingai ir griežtai vertindamos jų poveikį ekonomikai, socialiniam (įskaitant sveikatos) sektoriui ir aplinkai, išnagrinėdamos ir geriau įvertindamos reguliavimo, įskaitant vykdymą, administracinę naštą bei poveikį konkurencingumui; |
| --- | --- |

2)

gerinti galiojančių ir naujų taisyklių kokybę išlaikant jų tikslus, sistemingai ir griežtai vertindamos jų poveikį ekonomikai, socialiniam (įskaitant sveikatos) sektoriui ir aplinkai, išnagrinėdamos ir geriau įvertindamos reguliavimo, įskaitant vykdymą, administracinę naštą bei poveikį konkurencingumui;

| 3) | skatinti įmones išsiugdyti savo socialinę atsakomybę. |
| --- | --- |

3)

skatinti įmones išsiugdyti savo socialinę atsakomybę.

Europa turi aktyviau remti verslumo paskatas, ir jai reikia daugiau įmonių, norinčių imtis kūrybingų arba inovacinių sumanymų. Vykdoma politika turėtų būti sukurtos sąlygos novatoriškoms MVĮ, kurios turi potencialo sukurti daugiau pridėtinės vertės ir prisidėti prie didelio ekonomikos augimo. Turėtų būti remiamas verslumo mokymasis visais bendrojo švietimo ir profesinio mokymo būdais ir jam teikiami visi reikiami įgūdžiai. Verslumo aspektas turėtų būti įtrauktas į mokymosi visą gyvenimą procesą pradedant mokykla. Turėtų būti skatinama partnerystė su įmonėmis. Verslo įmonių kūrimą ir augimą galima skatinti sudarant geresnes galimybes gauti finansavimą, veiksmingesne finansinio tarpininkavimo veikla ir stiprinant ekonomines paskatas. Tai galėtų būti mokesčių sistemų pritaikymas siekiant už sėkmę atlyginti, su darbo užmokesčiu nesusijusių išlaidų sumažinimas ir naujai įsteigtoms įmonėms tenkančios administracinės naštos sumažinimas, pirmiausia teikiant atitinkamas verslo rėmimo paslaugas (ypač jauniesiems verslininkams) bei steigiant vieną kontaktinį punktą. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti nuosavybės teisės, įskaitant šeimos verslo įmonių, perdavimo supaprastinimui, įmonių sanavimo bei restruktūrizavimo procedūrų tobulinimui, pirmiausia taikant veiksmingesnius bankroto įstatymus. Be to, valstybės narės turėtų skatinti IRT sklaidą MVĮ, kad būtų didinamas našumas ir skatinamas IRT perdavimas skatinant tvarkyti administracines procedūras internetu. Reikia tinkamai atsižvelgti į moterims verslininkėms kylančias specifines kliūtis ir nustatyti, kokią paramą teikti ir kaip tą daryti, norint padidinti moterų verslininkių skaičių. Komisijos pateikti pasiūlymai, kurie sudarys ES „smulkiojo verslo akto“ dalį, turėtų būti parengti taip, kad būtų užtikrinta, jog jie padės MVĮ augti ir atverti darbo vietų kūrimo potencialą.

15 gairė. Siekdamos skatinti verslumo kultūrą ir sukurti MVĮ palankią aplinką, valstybės narės turėtų:

| 1) | sudaryti geresnes galimybes gauti finansavimą – taip prisidėti prie MVĮ kūrimo ir augimo, ypač gauti mikropaskolas ir kitų formų rizikos kapitalą; |
| --- | --- |

1)

sudaryti geresnes galimybes gauti finansavimą – taip prisidėti prie MVĮ kūrimo ir augimo, ypač gauti mikropaskolas ir kitų formų rizikos kapitalą;

| 2) | stiprinti ekonomines paskatas, įskaitant mokesčių sistemų supaprastinimą ir su darbo užmokesčiu nesusijusių išlaidų sumažinimą; |
| --- | --- |

2)

stiprinti ekonomines paskatas, įskaitant mokesčių sistemų supaprastinimą ir su darbo užmokesčiu nesusijusių išlaidų sumažinimą;

| 3) | stiprinti MVĮ inovacinį potencialą; |
| --- | --- |

3)

stiprinti MVĮ inovacinį potencialą;

| 4) | teikti atitinkamas pagalbines paslaugas, pavyzdžiui, įrengti vieno langelio kontaktinius punktus ir skatinti nacionalinių paramos įmonėms tinklų plėtotę, siekiant prisidėti prie MVĮ kūrimo ir augimo pagal Mažųjų įmonių chartiją. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti MVĮ verslumo ugdymą ir profesinį mokymą. Jos taip pat turėtų supaprastinti nuosavybės teisės perdavimą, prireikus modernizuoti bankroto įstatymus ir tobulinti įmonių sanavimo bei restruktūrizavimo procedūras. |
| --- | --- |

4)

teikti atitinkamas pagalbines paslaugas, pavyzdžiui, įrengti vieno langelio kontaktinius punktus ir skatinti nacionalinių paramos įmonėms tinklų plėtotę, siekiant prisidėti prie MVĮ kūrimo ir augimo pagal Mažųjų įmonių chartiją. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti MVĮ verslumo ugdymą ir profesinį mokymą. Jos taip pat turėtų supaprastinti nuosavybės teisės perdavimą, prireikus modernizuoti bankroto įstatymus ir tobulinti įmonių sanavimo bei restruktūrizavimo procedūras.

Taip pat žr. integruotąsias gaires „Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą“ (Nr. 3) ir „Didinti galimybes diegti visų rūšių inovacijas“ (Nr. 8, Nr. 23 ir Nr. 24).

Europinės infrastruktūros plėtimas ir gerinimas

Moderni infrastruktūra (transportas, energetika ir skaitmeninis ryšys) yra svarbus veiksnys, lemiantis vietovių patrauklumą. Ji pagerina asmenų, prekių ir paslaugų judumą visoje Europos Sąjungoje. Transporto ir ryšio išlaidų mažinimas, rinkų plėtimas ir tarpusavyje susijusių ir sąveikaujančių transeuropinių tinklų plėtojimas padeda stiprinti tarptautinę prekybą ir skatina dinamišką vidaus rinkos vystymąsi. Be to, vykstantis Europos tinklų pramonės liberalizavimas skatina konkurenciją ir didina šių sektorių produktyvumą.

Atsižvelgiant į būsimas investicijas į Europos infrastruktūrą, pirmumo tvarka reikėtų įgyvendinti Transeuropinių tinklų (TEN) transporto gairėse Parlamento ir Tarybos nustatytus 30 prioritetinių transporto projektų, taip pat baigti transporto, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir plačiajuosčio ryšio bei mokslinių tyrimų greito starto tarpvalstybinius projektus (nustatytus pagal Europos augimo iniciatyvą) ir įgyvendinti Sanglaudos fondo remiamus kitus transporto projektus. Taip pat būtina spręsti šalių infrastruktūros kliūčių klausimus. Atitinkamos infrastruktūros kainodaros sistemos gali padėti veiksmingai naudoti infrastruktūrą ir plėtoti darnią transporto priemonių rūšių pusiausvyrą.

16 gairė. Plėsti, tobulinti ir susieti Europos infrastruktūrą bei įgyvendinti prioritetinius tarpvalstybinius projektus, visų pirma siekiant geriau sujungti nacionalines rinkas išplėstoje ES. Valstybės narės turėtų:

| 1) | pirmumo tvarka sudaryti reikiamas sąlygas veiksmingiau išteklius naudojančioms transporto, energetikos ir IRT infrastruktūroms, įskaitant transeuropinių tinklų infrastruktūras, papildydamos Bendrijos mechanizmus, visų pirma įtraukdamos tarpvalstybinius segmentus ir periferinius regionus, nes tai yra svarbiausia sėkmingo tinklų pramonės atvėrimo konkurencijai sąlyga; |
| --- | --- |

1)

pirmumo tvarka sudaryti reikiamas sąlygas veiksmingiau išteklius naudojančioms transporto, energetikos ir IRT infrastruktūroms, įskaitant transeuropinių tinklų infrastruktūras, papildydamos Bendrijos mechanizmus, visų pirma įtraukdamos tarpvalstybinius segmentus ir periferinius regionus, nes tai yra svarbiausia sėkmingo tinklų pramonės atvėrimo konkurencijai sąlyga;

| 2) | išnagrinėti galimybes kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

2)

išnagrinėti galimybes kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes;

| 3) | išnagrinėti atitinkamas infrastruktūros kainodaros sistemas siekiant užtikrinti veiksmingą infrastruktūros naudojimą ir darnios transporto priemonių rūšių pusiausvyros plėtojimą, pabrėžiant technologijų kaitą ir inovacijas, taip pat tinkamai atsižvelgiant į aplinkosaugos sąnaudas ir poveikį ekonomikos augimui. |
| --- | --- |

3)

išnagrinėti atitinkamas infrastruktūros kainodaros sistemas siekiant užtikrinti veiksmingą infrastruktūros naudojimą ir darnios transporto priemonių rūšių pusiausvyros plėtojimą, pabrėžiant technologijų kaitą ir inovacijas, taip pat tinkamai atsižvelgiant į aplinkosaugos sąnaudas ir poveikį ekonomikos augimui.

Taip pat žr. integruotąją gairę „Palengvinti IRT sklaidą ir veiksmingą naudojimą ir sukurti visiškai integruotą informacinę visuomenę“ (Nr. 9).

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. BAJUK

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/25

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT/EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT/EEK statusą turinčio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 79. Suvienodintos transporto priemonių tvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą

78 papildymas: taisyklė Nr. 79

2 persvarstyta versija

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

01 serijos pakeitimų 3 papildymo. Įsigaliojimo data: 2005 m. balandžio 4 d.

Klaidų atitaisymas: 2006 m. sausio 20 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 0. | Įvadas |
| --- | --- |

0.

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konstrukcijos nuostatos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bandymo nuostatos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

8.

| 9. | Transporto priemonės tipo patvirtinimo pakeitimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Pranešimas dėl transporto priemonių tipo patvirtinimo ar atsisakymo jį tvirtinti, tipo išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą pagal taisyklę Nr. 79 |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2 priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | Transporto priemonių stabdymo veiksmingumas, kai vairavimo mechanizmo ir stabdymo įrenginio energijos šaltinis tas pats |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Transporto priemonėms, kuriose įrengtas ASE (pagalbinis vairo mechanizmas), taikomos papildomos nuostatos |
| --- | --- |

4 priedas.

| 5 priedas. | Hidraulinę vairavimo mechanizmo pavarą turinčioms priekaboms taikoma nuostata |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Specialieji reikalavimai, taikytini transporto priemonių sudėtinių elektroninių valdymo sistemų saugos aspektams |
| --- | --- |

6 priedas.

0.   ĮVADAS

Taisykle siekiama nustatyti vienodas keliuose naudojamose transporto priemonėse įtaisomų vairavimo sistemų įrengimo ir eksploatavimo savybių nuostatas. Tradiciškai svarbiausias reikalavimas, kad pagrindinė vairavimo sistema turėtų patikimą mechaninę jungtį tarp valdančiojo vairo elemento, paprastai vairaračio, ir ratų, siekiant valdyti transporto priemonės judėjimą. Nemanoma, kad mechaninė jungtis, jeigu yra dideli tarpai, galėtų sugesti.

Naujausia technologija, deranti su noru padidinti keleivių saugą pašalinant mechaninę vairo kolonėlę, ir gamybos pranašumai, susiję su lengvesniu valdančiojo vairo elemento perkėlimu transporto priemonėse iš kairės pusės į dešinę ir atvirkščiai, paskatino persvarstyti tradicinį požiūrį, ir taisyklė buvo pakeista, atsižvelgiant į naujas technologijas. Dabar bus įmanoma turėti vairavimo sistemas, kuriose tarp valdančiojo vairo elemento ir ratų nereikės tiesioginės mechaninės jungties.

Sistemos, kuriose vairuotojas yra pagrindinis transporto priemonės valdytojas, bet jam gali padėti vairavimo sistema, kuriai siunčiami transporto priemonės signalai, apibrėžiamos kaip pažangios pagalbinės vairavimo sistemos. Tokiose sistemose gali būti automatiškai valdoma vairavimo funkcija, pvz., naudojanti pasyviosios infrastruktūros elementus, padedančius vairuotojui išlaikyti optimalią transporto priemonės judėjimo trajektoriją (važiavimo eismo juosta valdymas („Lane Guidance“), laikymasis eismo juostoje („Lane Keeping“) arba kurso valdymas („Heading Control“)), manevruoti transporto priemone važiuojant mažu greičiu uždarose erdvėse arba sustabdyti transporto priemonę nustatytoje vietoje („Bus Stop Guidance“ (sustabdymo valdymas)). Pažangios pagalbinės vairavimo sistemos taip pat gali turėti pataisinę vairavimo funkciją, kuria, pvz., vairuotojas įspėjamas apie visus nuokrypius nuo pasirinktos eismo juostos (įspėjimas apie išvažiavimą iš eismo juostos („Lane Departure Warning“)), pataisomas ratų posūkio kampas, kad nebūtų išvažiuota iš pasirinktos eismo juostos (išvažiavimo iš eismo juostos vengimas („Lane Departure Avoidance“)) arba pataisomas vieno ar daugiau ratų posūkio kampas, kad transporto priemonė būtų dinamiškesnė arba stabilesnė.

Naudodamasis bet kokia pažangia pagalbine vairavimo sistema, vairuotojas bet kada gali pasirinkti nepaisyti pagalbinės funkcijos sąmoningu veiksmu, pvz., norėdamas išvengti kelyje atsiradusios netikėtos kliūties.

Numatoma, kad ateities technologijos leis vairuoti naudojantis jutikliais ir signalais, veikiančiais transporto priemonėje arba jos išorėje. Kilo rūpesčių dėl atsakomybės už pagrindinį transporto priemonės valdymą ir dėl to, kad nėra tarptautiniu lygiu suderintų duomenų perdavimo protokolų, susijusių su transporto priemonės išorėje atliekamu arba išoriniu vairavimo valdymu. Todėl taisyklė neleidžia patvirtinti sistemų, apimančių funkcijas, kurias naudojant vairavimą galima valdyti išoriniais signalais, pvz., perduodamais kelio pakraštyje esančių švyturių arba kelio paviršiuje įtaisytų aktyvių elementų. Sistemos, kurioms nereikalingas vairuotojas, apibrėžiamos kaip savarankiškos vairavimo sistemos.

Ši taisyklė taip pat neleidžia patvirtinti priekabų vairavimo, kai naudojama vilkiko energijos tiekimo sistema ir elektrinis valdymas, nes nėra jokių energijos tiekimo jungtims arba pavaros skaitmeninės informacijos mainams valdyti taikomų standartų. Tikimasi, jog ateityje bus pakeistas Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) standartas ISO11992, kad būtų atsižvelgta į vairavimo valdymo duomenų perdavimą.

1.   TAIKYMO SRITIS

1.1.   Ši taisyklė taikoma M, N ir O kategorijų transporto priemonių vairavimo mechanizmui (1).

1.2.   Ši taisyklė netaikoma:

| 1.2.1. | Vairavimo mechanizmui vien tik su pneumatine pavara; |
| --- | --- |

1.2.1.

Vairavimo mechanizmui vien tik su pneumatine pavara;

| 1.2.2. | 2.3.3. punkte apibrėžtoms savarankiškoms vairavimo sistemoms; |
| --- | --- |

1.2.2.

2.3.3. punkte apibrėžtoms savarankiškoms vairavimo sistemoms;

| 1.2.3. | Priekabose įtaisytoms energijos šaltiniais valdomoms vairavimo sistemoms, kurių valdymui reikalinga energija perduodama iš vilkiko; |
| --- | --- |

1.2.3.

Priekabose įtaisytoms energijos šaltiniais valdomoms vairavimo sistemoms, kurių valdymui reikalinga energija perduodama iš vilkiko;

| 1.2.4. | Priekabose įtaisytų energijos šaltiniais valdomų vairavimo sistemų elektriniam valdymui, išskyrus papildomą vairavimo mechanizmą, apibrėžtą 2.5.2.4. punkte. |
| --- | --- |

1.2.4.

Priekabose įtaisytų energijos šaltiniais valdomų vairavimo sistemų elektriniam valdymui, išskyrus papildomą vairavimo mechanizmą, apibrėžtą 2.5.2.4. punkte.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į jos vairavimo mechanizmą.

2.2.   Transporto priemonės tipas – transporto priemonės, kurios, atsižvelgiant į gamintojo transporto priemonės tipo apibrėžtį, nesiskiria tokiomis esminėmis savybėmis:

| 2.2.1. | vairavimo mechanizmo, valdančiojo vairo elemento, vairavimo mechanizmo pavaros, vairuojamųjų ratų ir energijos šaltinio tipu. |
| --- | --- |

2.2.1.

vairavimo mechanizmo, valdančiojo vairo elemento, vairavimo mechanizmo pavaros, vairuojamųjų ratų ir energijos šaltinio tipu.

2.3.   Vairavimo mechanizmas – visa įranga, kurios paskirtis yra nustatyti transporto priemonės važiavimo kryptį.

Vairavimo mechanizmą sudaro:

| — | valdantysis vairo elementas, |
| --- | --- |

—

valdantysis vairo elementas,

| — | vairavimo mechanizmo pavara, |
| --- | --- |

—

vairavimo mechanizmo pavara,

| — | vairuojamieji ratai, |
| --- | --- |

—

vairuojamieji ratai,

| — | energijos tiekimo sistema, jei yra. |
| --- | --- |

—

energijos tiekimo sistema, jei yra.

2.3.1.   Valdantysis vairo elementas – vairavimo mechanizmo dalis, valdanti mechanizmo veikimą; ją gali valdyti vairuotojas tiesiogiai arba ji gali būti valdoma be tiesioginio vairuotojo įsikišimo. Vairavimo mechanizmo, kuriam visiškai arba iš dalies perduodama vairuotojo raumenų jėga, valdantįjį vairo elementą sudaro visos dalys iki tos vietos, kurioje vairavimo jėga transformuojama mechaninėmis, hidraulinėmis arba elektrinėmis priemonėmis;

2.3.2.   Vairavimo mechanizmo pavara – visi valdančiojo vairavimo elemento ir ratų funkcinę jungtį sudarantys komponentai.

Pavara yra padalyta į dvi savarankiškas funkcijas:

valdymo pavarą ir energijos pavarą.

Kai šioje taisyklėje terminas „pavara“ vartojamas atskirai, jis reiškia ir valdymo pavarą, ir energijos pavarą. Mechaninės, elektros ir hidraulinės pavaros sistemos arba jų deriniai atskiriami pagal tai, kaip perduodami signalai ir (arba) energija.

2.3.2.1.   Valdymo pavara – visi vairavimo mechanizmo valdymo signalams perduoti naudojami komponentai.

2.3.2.2.   Energijos pavara – visi energijai, reikalingai ratų vairavimo funkcijai valdyti (reguliuoti), perduoti naudojami komponentai.

2.3.3.   Savarankiška vairavimo sistema – sistema, pasižyminti sudėtinės elektroninės valdymo sistemos funkcija, užtikrinančia, kad transporto priemonė važiuotų nustatyta trajektorija arba pakeistų judėjimo trajektoriją pagal gaunamus išorinius signalus. Vairuotojas nebūtinai yra pagrindinis transporto priemonės valdytojas.

2.3.4.   Pažangioji pagalbinė vairavimo sistema – pagrindinę vairavimo sistemą papildanti sistema, kuri padeda vairuotojui valdyti transporto priemonę, tačiau kurioje vairuotojas visada lieka pagrindinis transporto priemonės valdytojas. Ji apima vieną arba abi šias funkcijas:

| 2.3.4.1. | Automatiškai valdoma vairavimo funkcija – sudėtinės elektroninės valdymo sistemos funkcija, paleidžianti vairavimo sistemą tada, kai automatiškai įvertinami iš transporto priemonės gauti signalai, galbūt kartu su pasyviosios infrastruktūros elementais, kuria užtikrinamas nenutrūkstamas valdymas siekiant padėti vairuotojui laikytis tam tikros trajektorijos, kai jis manevruoja mažu greičiu arba mėgina pastatyti transporto priemonę. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

Automatiškai valdoma vairavimo funkcija – sudėtinės elektroninės valdymo sistemos funkcija, paleidžianti vairavimo sistemą tada, kai automatiškai įvertinami iš transporto priemonės gauti signalai, galbūt kartu su pasyviosios infrastruktūros elementais, kuria užtikrinamas nenutrūkstamas valdymas siekiant padėti vairuotojui laikytis tam tikros trajektorijos, kai jis manevruoja mažu greičiu arba mėgina pastatyti transporto priemonę.

| 2.3.4.2. | Pataisinė vairavimo funkcija – trūkioji sudėtinės elektroninės valdymo sistemos funkcija, ribotą laikotarpį pakeičianti vieno arba daugiau ratų posūkio kampą tada, kai automatiškai įvertina iš transporto priemonės gautus signalus, kad būtų laikomasi pageidaujamos transporto priemonės judėjimo trajektorijos arba būtų daromas poveikis transporto priemonės dinamiškumui.
  Pataisinio vairavimo sistemomis taip pat laikomos sistemos, kurios tiesiogiai neįjungia vairavimo sistemos, tačiau kurios, jei įmanoma, kartu su pasyviosios infrastruktūros elementais, per valdantįjį vairo elementą perduodamu signalu paprastai įspėja vairuotoją apie nukrypimą nuo optimalios judėjimo trajektorijos arba apie nenumatytą pavojų. |
| --- | --- |

2.3.4.2.

Pataisinė vairavimo funkcija – trūkioji sudėtinės elektroninės valdymo sistemos funkcija, ribotą laikotarpį pakeičianti vieno arba daugiau ratų posūkio kampą tada, kai automatiškai įvertina iš transporto priemonės gautus signalus, kad būtų laikomasi pageidaujamos transporto priemonės judėjimo trajektorijos arba būtų daromas poveikis transporto priemonės dinamiškumui.

Pataisinio vairavimo sistemomis taip pat laikomos sistemos, kurios tiesiogiai neįjungia vairavimo sistemos, tačiau kurios, jei įmanoma, kartu su pasyviosios infrastruktūros elementais, per valdantįjį vairo elementą perduodamu signalu paprastai įspėja vairuotoją apie nukrypimą nuo optimalios judėjimo trajektorijos arba apie nenumatytą pavojų.

2.3.5.   Vairuojamieji ratai – ratai, kurių išlygiavimas išilginės transporto priemonės ašies atžvilgiu gali būti keičiamas tiesiogiai arba netiesiogiai, siekiant nustatyti transporto priemonės važiavimo kryptį. (Vairuojamieji ratai turi ašį, aplink kurią jie sukasi nustatant transporto priemonės važiavimo kryptį).

2.3.6.   Energijos tiekimo sistema – vairavimo mechanizmo dalys, kuriomis mechanizmui tiekiama energiją, ji reguliuojama ir tam tikrais atvejais apdorojama ir saugoma. Tiekimo sistemai taip pat priklauso darbinės medžiagos saugojimo talpyklos ir grąžinimo linijos, išskyrus transporto priemonės variklį (išskyrus 5.3.2.1. punkte nustatytam tikslui) arba tiekimo sistemos pavarą, jungiančią ją su energijos šaltiniu.

2.3.6.1.   Energijos šaltinis – energijos tiekimo sistemos dalis, kuria tiekiama reikiamo pavidalo energija.

2.3.6.2.   Energijos saugykla – energijos tiekimo sistemos dalis, kurioje laikoma energijos šaltinio tiekiama energija, pvz., suslėgto skysčio bakelis arba transporto priemonės akumuliatorius.

2.3.6.3.   Saugojimo talpykla – energijos tiekimo sistemos dalis, kurioje laikoma panašaus į atmosferos slėgį arba tokio paties slėgio darbinė medžiaga, pvz., skysčio bakelis.

2.4.   Vairavimo parametrai

2.4.1.   Valdančiojo vairo elemento jėga – valdančiojo vairo elementą veikianti jėga, naudojama tam, kad transporto priemonė būtų vairuojama.

2.4.2.   Vairo mechanizmo veikimo trukmė – laikas nuo valdančiojo vairo elemento pajudinimo iki momento, kai vairuojamieji ratai pasisuka tam tikru vairavimo posūkio kampu.

2.4.3.   Vairavimo posūkio kampas – kampas tarp transporto priemonės išilginės ašies projekcijos ir rato plokštumos (centrinė rato plokštuma, paprastai nustatoma pagal rato sukimosi ašį) bei kelio paviršiaus sankirtos linijos.

2.4.4.   Vairavimo jėgos – visos vairavimo mechanizmo pavaroje veikiančios jėgos.

2.4.5.   Vidutinis vairo mechanizmo perdavimo skaičius – valdančiojo vairo elemento kampinio poslinkio ir vairavimo posūkio vidutinio kampo santykis, kai vairaratis pasukamas iš vienos kraštinės padėties į kitą;

2.4.6.   Posūkio spindulys – apskritimas, kuriame yra visų transporto priemonės taškų projekcijos į horizontaliąją plokštumą, išskyrus išorinius veidrodžius ir priekinius posūkių rodiklius, kai transporto priemonė važiuoja ratu;

2.4.7.   Nominalus valdančiojo vairo elemento spindulys – trumpiausias atstumas nuo vairaračio sukimosi centro iki jo lanko išorinio krašto, kai taikoma vairaračiui. Bet kurio kito valdančiojo elemento atveju pirmiau minėtas spindulys yra atstumas nuo to elemento sukimosi centro iki tos vietos, kurioje įvedama vairavimo jėga. Jeigu yra daugiau kaip viena tokia vieta, pasirenkama toji, kurioje reikalinga didžiausia jėga.

2.5.   Vairavimo mechanizmo tipai

Pagal vairavimo jėgų sukūrimo būdą skiriami šie vairavimo mechanizmo tipai:

| 2.5.1. | Variklinių transporto priemonių:






  2.5.1.1. | Pagrindinė vairavimo sistema – transporto priemonės vairavimo mechanizmas, kuriuo iš esmės siekiama nustatyti judėjimo kryptį. Ją gali sudaryti:






  2.5.1.1.1. | Rankinis vairavimo mechanizmas – tai toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgos sukuriamos tik vairuotojo raumenų jėga. |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.1.

Variklinių transporto priemonių:

2.5.1.1.

Pagrindinė vairavimo sistema – transporto priemonės vairavimo mechanizmas, kuriuo iš esmės siekiama nustatyti judėjimo kryptį. Ją gali sudaryti:

2.5.1.1.1.

Rankinis vairavimo mechanizmas – tai toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgos sukuriamos tik vairuotojo raumenų jėga.

| 2.5.1.1.2. | Vairavimo mechanizmas su papildomuoju energijos šaltiniu – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgos sukuriamos ir vairuotojo raumenų jėga, ir energijos tiekimo sistema (sistemos).






  2.5.1.1.2.1. | Vairavimo mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria tik viena arba daugiau energijos tiekimo sistemų, kai vairo mechanizmas veikia, tačiau kuriame, sugedus vairo mechanizmui (integruotai energijos tiekimo sistemai), vairavimo jėgas galima sukurti tik vairuotojo raumenų jėga, taip pat laikomas vairavimo mechanizmu su papildomuoju energijos šaltiniu. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.1.2.

Vairavimo mechanizmas su papildomuoju energijos šaltiniu – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgos sukuriamos ir vairuotojo raumenų jėga, ir energijos tiekimo sistema (sistemos).

2.5.1.1.2.1.

Vairavimo mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria tik viena arba daugiau energijos tiekimo sistemų, kai vairo mechanizmas veikia, tačiau kuriame, sugedus vairo mechanizmui (integruotai energijos tiekimo sistemai), vairavimo jėgas galima sukurti tik vairuotojo raumenų jėga, taip pat laikomas vairavimo mechanizmu su papildomuoju energijos šaltiniu.

| 2.5.1.1.3. | Energijos šaltiniais valdomas vairavimo mechanizmas – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria tik viena arba daugiau energijos tiekimo sistemų. |
| --- | --- |

2.5.1.1.3.

Energijos šaltiniais valdomas vairavimo mechanizmas – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria tik viena arba daugiau energijos tiekimo sistemų.

| 2.5.1.2. | Priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinanti sistema – sistema, skirta užtikrinti, kad vieno arba daugiau ratų posūkio kampas pasikeistų tik tada, kai jie yra veikiami jėgų ir (arba) kai padangos yra veikiamos jėgų sąlyčio su kelio paviršiumi momentais. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinanti sistema – sistema, skirta užtikrinti, kad vieno arba daugiau ratų posūkio kampas pasikeistų tik tada, kai jie yra veikiami jėgų ir (arba) kai padangos yra veikiamos jėgų sąlyčio su kelio paviršiumi momentais.

| 2.5.1.3. | Pagalbinis vairavimo mechanizmas (ASE) – sistema, kurioje M ir N kategorijų transporto priemonių ašies(-ių) ratai, kartu su pagrindinio vairavimo mechanizmo ratais, valdomi ta pačia arba priešinga nei pagrindinio vairavimo mechanizmo kryptimi ir (arba) priekinių bei (arba) galinių ratų posūkio kampą galima reguliuoti atsižvelgiant į transporto priemonės judėjimą. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

Pagalbinis vairavimo mechanizmas (ASE) – sistema, kurioje M ir N kategorijų transporto priemonių ašies(-ių) ratai, kartu su pagrindinio vairavimo mechanizmo ratais, valdomi ta pačia arba priešinga nei pagrindinio vairavimo mechanizmo kryptimi ir (arba) priekinių bei (arba) galinių ratų posūkio kampą galima reguliuoti atsižvelgiant į transporto priemonės judėjimą.

| 2.5.2. | Priekabų






  2.5.2.1. | Priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinanti sistema – sistema, skirta užtikrinti, kad vieno arba daugiau ratų posūkio kampas pasikeistų tik tada, kai jie yra veikiami jėgų ir (arba) kai padangos yra veikiamos jėgų sąlyčio su kelio paviršiumi momentais. |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Priekabų

2.5.2.1.

Priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinanti sistema – sistema, skirta užtikrinti, kad vieno arba daugiau ratų posūkio kampas pasikeistų tik tada, kai jie yra veikiami jėgų ir (arba) kai padangos yra veikiamos jėgų sąlyčio su kelio paviršiumi momentais.

| 2.5.2.2. | Sujungtasis vairavimo mechanizmas – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria vilkiko važiavimo krypties pokytis, o vairuojamųjų priekabos ratų važiavimo kryptis priklauso nuo santykinio kampo tarp išilginės vilkiko ašies ir priekabos išilginės ašies. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

Sujungtasis vairavimo mechanizmas – toks mechanizmas, kuriame vairavimo jėgas sukuria vilkiko važiavimo krypties pokytis, o vairuojamųjų priekabos ratų važiavimo kryptis priklauso nuo santykinio kampo tarp išilginės vilkiko ašies ir priekabos išilginės ašies.

| 2.5.2.3. | Savikreipių ratų sistema – tokia sistema, kurioje vairavimo jėgas sukuria vilkiko važiavimo krypties pokytis ir kurioje vairuojamųjų priekabos ratų riedėjimas yra visada susietas su santykiniu kampu tarp priekabos rėmo išilginės ašies arba ją atstojančio krovinio ir porėmio, prie kurio yra pritvirtinta (pritvirtintos) ašis (ašys), išilginės ašies. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Savikreipių ratų sistema – tokia sistema, kurioje vairavimo jėgas sukuria vilkiko važiavimo krypties pokytis ir kurioje vairuojamųjų priekabos ratų riedėjimas yra visada susietas su santykiniu kampu tarp priekabos rėmo išilginės ašies arba ją atstojančio krovinio ir porėmio, prie kurio yra pritvirtinta (pritvirtintos) ašis (ašys), išilginės ašies.

| 2.5.2.4. | Papildomas vairavimo mechanizmas – pagrindinei vairavimo sistemai nepriklausanti vairavimo sistema, kuri, kad padėtų manevruoti, pasirinktinai gali daryti įtaką vienos arba daugiau ašių vairuojamųjų ratų posūkio kampui |
| --- | --- |

2.5.2.4.

Papildomas vairavimo mechanizmas – pagrindinei vairavimo sistemai nepriklausanti vairavimo sistema, kuri, kad padėtų manevruoti, pasirinktinai gali daryti įtaką vienos arba daugiau ašių vairuojamųjų ratų posūkio kampui

| 2.5.3. | Atsižvelgiant į vairuojamųjų ratų išsidėstymą, skiriami tokie vairavimo mechanizmo tipai:






  2.5.3.1. | Priekinių ratų vairavimo mechanizmas – vairuojami tik priekinės ašies(-ių) ratai. Apibrėžimas taikomas visiems ta pačia kryptimi sukamiems ratams. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Atsižvelgiant į vairuojamųjų ratų išsidėstymą, skiriami tokie vairavimo mechanizmo tipai:

2.5.3.1.

Priekinių ratų vairavimo mechanizmas – vairuojami tik priekinės ašies(-ių) ratai. Apibrėžimas taikomas visiems ta pačia kryptimi sukamiems ratams.

| 2.5.3.2. | Galinių ratų vairavimo mechanizmas – vairuojami tik galinės ašies(-ių) ratai. Apibrėžimas taikomas visiems ta pačia kryptimi sukamiems ratams. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

Galinių ratų vairavimo mechanizmas – vairuojami tik galinės ašies(-ių) ratai. Apibrėžimas taikomas visiems ta pačia kryptimi sukamiems ratams.

| 2.5.3.3. | Kombinuotas vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje vairuojami kiekvienos priekinės ir galinės (galinių) ašies (ašių) vienas arba daugiau ratų.






  2.5.3.3.1. | Visų ratų vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje vairuojami visi ratai. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.3.

Kombinuotas vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje vairuojami kiekvienos priekinės ir galinės (galinių) ašies (ašių) vienas arba daugiau ratų.

2.5.3.3.1.

Visų ratų vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje vairuojami visi ratai.

| 2.5.3.3.2. | Lankstaus sujungimo vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje viena su kita susijusių važiuoklės dalių judėjimą tiesiogiai sukelia vairavimo jėgos. |
| --- | --- |

2.5.3.3.2.

Lankstaus sujungimo vairavimo mechanizmas – tokia sistema, kurioje viena su kita susijusių važiuoklės dalių judėjimą tiesiogiai sukelia vairavimo jėgos.

2.6.   Vairavimo mechanizmo pavaros tipai

Atsižvelgiant į vairavimo jėgų perdavimo būdą, skiriami šie vairavimo mechanizmo pavaros tipai:

| 2.6.1. | Mechaninė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurioje vairavimo jėgos perduodamos tik mechaninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.6.1.

Mechaninė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurioje vairavimo jėgos perduodamos tik mechaninėmis priemonėmis.

| 2.6.2. | Hidraulinė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurios tam tikroje dalyje vairavimo jėgos perduodamos tik hidraulinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.6.2.

Hidraulinė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurios tam tikroje dalyje vairavimo jėgos perduodamos tik hidraulinėmis priemonėmis.

| 2.6.3. | Elektrinė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurios tam tikroje dalyje vairavimo jėgos perduodamos tik elektrinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.6.3.

Elektrinė vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurios tam tikroje dalyje vairavimo jėgos perduodamos tik elektrinėmis priemonėmis.

| 2.6.4. | Kombinuota vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurioje tam tikra vairavimo jėgų dalis perduodama viena, o kita vairavimo jėgų dalis – bet kuria kita iš pirmiau minėtų priemonių. Tačiau jei kuri nors mechaninė pavaros dalis skirta tik padėties grįžtamajam ryšiui užtikrinti ir yra per silpna visoms vairavimo jėgoms perduoti, ta sistema laikoma hidrauline arba elektrine vairavimo mechanizmo pavara. |
| --- | --- |

2.6.4.

Kombinuota vairavimo mechanizmo pavara – vairavimo mechanizmo pavara, kurioje tam tikra vairavimo jėgų dalis perduodama viena, o kita vairavimo jėgų dalis – bet kuria kita iš pirmiau minėtų priemonių. Tačiau jei kuri nors mechaninė pavaros dalis skirta tik padėties grįžtamajam ryšiui užtikrinti ir yra per silpna visoms vairavimo jėgoms perduoti, ta sistema laikoma hidrauline arba elektrine vairavimo mechanizmo pavara.

2.7.   Elektrinė valdymo linija – elektros jungtis, priekabai suteikianti valdančiojo vairo elemento funkciją. Ją sudaro elektros laidai ir jungtis, taip pat duomenų perdavimo dalys ir elektros energijos tiekimo sistema, skirta priekabos valdymo pavarai.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą, teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.2.   Su paraiška trimis egzemplioriais pateikiami toliau nurodyti dokumentai ir šie duomenys:

| 3.2.1. | transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į 2.2. punkte nurodytus elementus; apibrėžiamas transporto priemonės tipas; |
| --- | --- |

3.2.1.

transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į 2.2. punkte nurodytus elementus; apibrėžiamas transporto priemonės tipas;

| 3.2.2. | trumpas vairavimo mechanizmo aprašas su viso mechanizmo schema, kurioje parodoma įvairių vairavimui darančių įtaką įtaisų vieta transporto priemonėje. |
| --- | --- |

3.2.2.

trumpas vairavimo mechanizmo aprašas su viso mechanizmo schema, kurioje parodoma įvairių vairavimui darančių įtaką įtaisų vieta transporto priemonėje.

| 3.2.3. | Energijos šaltiniais valdomų vairavimo sistemų ir sistemų, kurioms taikomas šios taisyklės 6 priedas, atveju pateikiama sistemos apžvalga, kurioje nurodoma sistemos, saugaus veikimo (esant trikčiai) procedūrų, dubliavimo ir saugiam naudojimui transporto priemonėje užtikrinti būtinų įspėjimo sistemų samprata.
  Tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai ir (arba) technikos tarnybai turi būti pateikta su tokiomis sistemomis susijusi reikiama techninė informacija, kad būtų galima ją aptarti. Tokia informacija bus aptariama konfidencialiai. |
| --- | --- |

3.2.3.

Energijos šaltiniais valdomų vairavimo sistemų ir sistemų, kurioms taikomas šios taisyklės 6 priedas, atveju pateikiama sistemos apžvalga, kurioje nurodoma sistemos, saugaus veikimo (esant trikčiai) procedūrų, dubliavimo ir saugiam naudojimui transporto priemonėje užtikrinti būtinų įspėjimo sistemų samprata.

Tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai ir (arba) technikos tarnybai turi būti pateikta su tokiomis sistemomis susijusi reikiama techninė informacija, kad būtų galima ją aptarti. Tokia informacija bus aptariama konfidencialiai.

3.3.   Reprezentatyvioji tvirtintino tipo transporto priemonė turi būti pateikta už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta transporto priemonė atitinka visus ypatinguosius šioje taisyklėje pateiktus reikalavimus, jos tipas patvirtinamas, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą.

4.1.1.   Prieš suteikdama patvirtinimą, tipo patvirtinimą suteikianti institucija turi patikrinti, ar taikomos priemonės, kurių paskirtis užtikrinti veiksmingą gamybos atitikties kontrolę, kaip nurodyta šios taisyklės 7 punkte.

4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 01) žymi pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis neturi to paties numerio skirti kitam transporto priemonių tipui arba tam pačiam transporto priemonių tipui, pateiktam su kitokiu vairavimo mechanizmu nei aprašytas 3 punkte nustatytuose dokumentuose.

4.3.   Pranešimas apie patvirtinimą, tipo išplėtimą arba atsisakymą tvirtinti transporto priemonės tipą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį blanką.

4.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo blanke apibrėžtoje vietoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | Apskritimas aplink „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

Apskritimas aplink „E“ raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2);

| 4.4.2. | 4.4.1. punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.4.1. punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje nurodomas šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

4.5.   Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar daugiau kitų prie susitarimo prijungtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1. punkte nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, simboliai išdėstomi vertikaliai stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1. punkte nurodyto simbolio.

4.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.7.   Patvirtinimo ženklas turi būti prie transporto priemonės duomenų plokštelės, kurią pritvirtina gamintojas, arba ant jos.

4.8.   Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

5.   KONSTRUKCIJOS NUOSTATOS

5.1.   Bendrosios nuostatos

5.1.1.   Vairavimo sistema užtikrina lengvą ir saugų transporto priemonės valdymą važiuojant didžiausiu konstrukciniu greičiu arba, kai yra priekaba, važiuojant didžiausiu techniškai leidžiamu greičiu. Bandant pagal 6.2. punktą, kai vairavimo mechanizmas nesugedęs, turi pasireikšti centravimo tendencija. Variklinės transporto priemonės turi atitikti 6.2. punkto reikalavimus, o priekabos – 6.3. punkto reikalavimus. Jeigu transporto priemonėje įrengta pagalbinė vairavimo sistema, ji taip pat turi atitikti 4 priedo reikalavimus. Priekabos su įrengta hidrauline vairavimo pavara taip pat turi atitikti 5 priedo reikalavimus.

5.1.2.   Turi būti įmanoma važiuoti tiesia kelio atkarpa vairuotojui specialiai nereguliuojant važiavimo krypties ir neturi būti neįprastos vairavimo sistemos vibracijos, kai transporto priemonė važiuoja didžiausiu konstrukciniu greičiu.

5.1.3.   Valdančiojo vairo elemento veikimo kryptis turi atitikti numatytą transporto priemonės važiavimo krypties pokytį; turi būti nenutrūkstamas valdančiojo vairo elemento pokrypio ir ratų posūkio kampo ryšys. Šie reikalavimai netaikomi sistemoms, turinčioms automatiškai valdomą arba pataisinę vairavimo funkciją, taip pat pagalbiniam vairavimo mechanizmui.

Šie reikalavimai taip pat gali būti netaikomi, jei naudojamas energijos šaltiniais valdomas vairavimo mechanizmas, kai transporto priemonė stovi ir kai sistemai netiekiama energija.

5.1.4.   Vairavimo mechanizmas turi būti sukurtas, sukonstruotas ir įtaisytas taip, kad išlaikytų apkrovą, atsirandančią normalaus transporto priemonės arba transporto priemonių junginio eksploatavimo metu. Didžiausio vairuojamųjų ratų posūkio kampo neturi riboti jokia vairavimo mechanizmo pavaros dalis, jeigu vairavimo mechanizmo pavara nėra tam tikslui specialiai pritaikyta. Jeigu nenurodyta kitaip, bus laikoma, kad atsižvelgiant į šią taisyklę tuo pačiu metu gali įvykti ne daugiau kaip viena vairavimo mechanizmo triktis, o dvi vieno vežimėlio ašys laikomos viena ašimi.

5.1.5.   Vairavimo mechanizmo veiksmingumui, įskaitant elektrines valdymo linijas, neturi daryti neigiamo poveikio magnetiniai arba elektriniai laukai. Reikia įrodyti atitiktį taisyklės Nr. 10 (su tvirtinant tipą galiojančiais pakeitimais) techniniams reikalavimams.

5.1.6.   Pažangios pagalbinės vairavimo sistemos tvirtinamos tik pagal šią taisyklę, kai funkcija niekaip nekenkia pagrindinės vairavimo sistemos veikimui. Be to, šios sistemos turi būti sukurtos taip, kad vairuotojas bet kada sąmoningai galėtų sustabdyti funkcijos veikimą.

5.1.6.1.   Automatiškai valdomai vairavimo funkcijai pradėjus veikti, vairuotojui turi būti apie tai pranešta ir turi automatiškai išsijungti valdymas, jei transporto priemonės greitis viršija nustatytą 10 km/h ribą daugiau kaip 20 % arba nebesiunčiami vertintini signalai. Apie kiekvieną valdymo nutraukimą vairuotojas turi būti trumpai, bet išskirtinai įspėjamas regimuoju signalu ir arba garsiniu signalu, arba valdančiuoju vairo elementu perduodamu lytimuoju įspėjimo signalu.

5.1.7.   Vairavimo mechanizmo pavara

5.1.7.1.   Vairavimo mechanizmo geometrijos derintuvai turi būti tokie, kad po sureguliavimo pritaikomuosius komponentus būtų galima patikimai sujungti tam tikrais fiksavimo įtaisais.

5.1.7.2.   Vairavimo mechanizmo pavara, kurią galima atjungti, kad būtų įmanoma pritaikyti skirtingoms transporto priemonės (pvz., keičiamosios bazės puspriekabėms) konfigūracijoms, turi turėti patikimą komponentų perkėlimą užtikrinančius fiksavimo įtaisus; jeigu naudojamas automatinis fiksavimo įtaisas, turi būti papildomas saugos užraktas, valdomas rankiniu būdu.

5.1.8.   Vairuojamieji ratai

Vairuojamieji ratai negali būti tik galiniai ratai. Šis reikalavimas netaikomas puspriekabėms.

5.1.9.   Energijos tiekimo sistema

Ta pati energijos tiekimo sistema gali būti naudojama vairavimo mechanizmui ir kitoms sistemoms. Tačiau jeigu kurioje nors sistemoje, kuri naudojasi ta pačia energijos tiekimo sistema, įvyksta triktis, vairavimas užtikrinamas pagal 5.3. punkto sąlygas, taikomas triktims.

5.1.10.   Valdymo sistemos

6 priedo reikalavimai taikomi transporto priemonių elektroninių valdymo sistemų, kurios kontroliuoja vairavimo funkcijos valdymo pavarą arba yra jos dalis, įskaitant pažangias pagalbines vairavimo sistemas, saugos aspektams. Tačiau sistemoms arba funkcijoms, kurios vairavimo sistema naudojasi aukštesnio lygio tikslams pasiekti, 6 priedas taikomas tiek, kiek jos tiesiogiai veikia vairavimo sistemą. Jei yra tokių sistemų, jos neturi būti išjungtos per vairavimo sistemos tipo tvirtinimo bandymus.

5.2.   Specialiosios priekaboms taikomos nuostatos

5.2.1.   Priekabos (išskyrus puspriekabes ir priekabas, kurių ašys sutampa su sunkio centru), kurios turi daugiau kaip vieną ašį su vairuojamaisiais ratais ir puspriekabės bei priekabos, kurių ašys sutampa su sunkio centru, turinčios bent vieną ašį su vairuojamaisiais ratais, turi atitikti 6.3. punkte pateiktas sąlygas. Tačiau priekaboms su priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinančia sistema 6.3. punkte nurodytas bandymas nereikalingas, jei visomis apkrovos sąlygomis nevairuojamosios ir švytuojamosios ašių apkrovos santykis yra ne mažiau kaip 1,6.

Tačiau priekaboms su priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinančia sistema, nevairuojamųjų arba šarnyrinių vairuojamųjų ašių ir frikcinių ašių apkrovos santykis visomis apkrovos sąlygomis turi būti bent 1.

5.2.2.   Jeigu transporto priemonės junginio vilkikas važiuoja tiesiai, priekaba ir vilkikas turi likti vienoje linijoje. Jeigu išlyginimas neišlaikomas automatiškai, priekaboje turi būti įtaisyta tinkama reguliavimo įranga.

5.3.   Triktims taikomos nuostatos ir veikimas

5.3.1.   Bendrosios nuostatos

5.3.1.1.   Šioje taisyklėje laikoma, kad vairuojamieji ratai, valdantysis vairo elementas ir visos vairavimo mechanizmo pavaros mechaninės dalys neturi sulūžti, jeigu tarp jų yra pakankami tarpai, juos galima lengvai pasiekti atliekant priežiūros darbus ir jie pasižymi ne blogesnėmis saugos savybėmis nei nurodytos kitiems svarbiems transporto priemonės komponentams (pvz., stabdžių sistemai). Jei dėl kurios nors iš tokių dalių trikties transporto priemonė taptų nevaldoma, ta dalis turi būti pagaminta iš metalo ar medžiagos, kurių savybės lygiavertės, ir negali smarkiai deformuotis normaliai eksploatuojant vairavimo sistemą.

5.3.1.2.   Sugedus vairavimo mechanizmui, taip pat laikomasi 5.1.2., 5.1.3. ir 6.2.1. punktų reikalavimų, kol transporto priemone galima važiuoti atitinkamose punktuose nurodytais greičiais.

Šiuo atveju 5.1.3. punktas netaikomas energijos šaltiniais valdomoms vairavimo sistemoms, kai transporto priemonė stovi.

5.3.1.3.   Transporto priemonės vairuotojo dėmesys turi būti atkreiptas į bet kokią pavaros triktį, išskyrus išimtinai mechaninę, kaip nurodyta 5.4. punkte. Įvykus trikčiai, leidžiamas vidutinio vairo mechanizmo perdavimo skaičiaus pokytis, jeigu neviršijama 6.2.6. punkte nurodyta vairavimo pastanga.

5.3.1.4.   Kai transporto priemonės stabdžių sistema naudoja tą patį energijos šaltinį kaip vairavimo sistema, o šis energijos šaltinis sugenda, pirmumas teikiamas vairavimo sistemai, kuri turi atitikti 5.3.2. ir 5.3.3. punktų reikalavimus. Be to, stabdymo savybės, kai stabdoma pirmą kartą po gedimo, neturi būti blogesnės už nurodytas darbinių stabdžių savybes (šios taisyklės 3 priedo 2 punktas).

5.3.1.5.   Kai transporto priemonės stabdžių sistema naudoja tą pačią energijos tiekimo sistemą kaip vairavimo sistema ir energijos tiekimo sistema sugenda, pirmumas teikiamas vairavimo sistemai, kuri turi atitikti 5.3.2. ir 5.3.3. punktų reikalavimus. Be to, stabdymo savybės, kai stabdoma pirmą kartą po gedimo, turi atitikti šios taisyklės 3 priedo 3 punkto nurodymus.

5.3.1.6.   Priekabų atveju, sugedus vairavimo sistemai, taip pat turi būti laikomasi 5.2.2. ir 6.3.4.1. punktų reikalavimų.

5.3.2.   Vairavimo sistemos su papildomu energijos šaltiniu

5.3.2.1.   Jeigu užgestų variklis arba sugestų pavaros dalis, išskyrus 5.3.1.1. punkte išvardytas dalis, neturi būti staigių vairuojamųjų ratų posūkio kampo pokyčių. Kol transporto priemonė gali važiuoti didesniu kaip 10 km/h greičiu, turi būti laikomasi 6 punkte nurodytų reikalavimų, taikomų sugedusiai sistemai.

5.3.3.   Energijos šaltiniais valdomos vairavimo sistemos

5.3.3.1.   Sistema turi būti sukurta taip, kad transporto priemonė negalėtų neribotai važiuoti didesniu kaip 10 km/h greičiu, kai įvyksta gedimas, apie kurį turi būti pranešama 5.4.2.1.1. punkte nurodytu įspėjimo signalu.

5.3.3.2.   Sugedus valdymo pavarai, išskyrus 5.1.4. punkte išvardytas dalis, vis dar turi būti įmanoma vairuoti ir turi išlikti nesugedusiai vairavimo sistemai 6 punkte nustatytos eksploatacinės charakteristikos.

5.3.3.3.   Kai sugenda valdymo pavaros energijos šaltinis, turi būti įmanoma atlikti bent 24 aštuoneto formos manevrus, kai kiekvienos skaičiaus kilpos skersmuo važiuojant 10 km/h greičiu yra 40 m ir eksploatacinių charakteristikų lygis atitinka 6 punkte nesugedusiai sistemai nurodytą lygį.

Bandymo manevrai pradedami esant 5.3.3.5. punkte nurodytam sukauptosios energijos lygiui.

5.3.3.4.   Sugedus energijos pavarai, išskyrus 5.3.1.1. punkte išvardytas dalis, neturi būti staigių vairuojamųjų ratų posūkio kampo pokyčių. Kol transporto priemonė gali važiuoti didesniu kaip 10 km/h greičiu, turi būti laikomasi sugedusiai sistemai 6 punkte nurodytų reikalavimų, atlikus bent 25 aštuoneto formos manevrus ne mažesniu kaip 10 km/h greičiu, kai kiekvienos skaičiaus kilpos skersmuo yra 40 m.

Bandymo manevrai pradedami, kai sukauptosios energijos lygis atitinka nurodytąjį 5.3.3.5. punkte.

5.3.3.5.   5.3.3.3. ir 5.3.3.4. punktuose nurodytiems bandymams naudotinos energijos lygis turi atitikti sukauptosios energijos lygį, buvusį tuo metu, kai vairuotojas buvo įspėtas apie triktį.

Elektra varomoms sistemoms (pagal 6 priedą) šis lygis yra blogiausias atvejis, aprašytas kartu su 6 priedu pateiktuose gamintojo dokumentuose, atsižvelgiant į temperatūros ir senėjimo poveikį akumuliatoriaus eksploatavimo charakteristikoms.

5.4.   Įspėjimo signalai

5.4.1.   Bendrosios nuostatos

5.4.1.1.   Transporto priemonės vairuotojas turi būti aiškiai įspėtas apie bet kokias vairavimo funkcijos ir nemechanines triktis.

Nepaisant 5.1.2. punkto reikalavimų, vairavimo sistemos vibravimas gali būti naudojamas kaip papildomas įspėjimas apie šios sistemos gedimą.

Variklinės transporto priemonės atveju įspėjimu laikomas vairavimo jėgos padidėjimas; priekabos atveju leidžiama naudoti mechaninį indikatorių.

5.4.1.2.   Jeigu tas pats energijos šaltinis naudojamas tiekti energiją vairavimo sistemai ir kitoms sistemos, vairuotojui turi būti įspėtas garsiniu arba optiniu signalu, kai energijos (kaupimo) talpykloje sukauptosios energijos (skysčio) lygis sumažėja tiek, kad gali prireikti didesnės vairavimo jėgos. Šis įspėjimas gali būti derinamas su įtaisu, kurio paskirtis įspėti apie stabdžių gedimą, jeigu stabdžių sistema naudoja tą patį energijos šaltinį. Vairuotojui turi būti sudaryta galimybė lengvai patikrinti, ar įspėjimo įtaiso būklė patenkinama.

5.4.2.   Specialiosios nuostatos, taikomos energijos šaltiniais valdomam vairavimo mechanizmui

5.4.2.1.   Variklinėse transporto priemonėse turi būti sudaryta galimybė šiais signalais įspėti apie vairavimo triktis ir defektus:

| 5.4.2.1.1. | Raudonu įspėjimo signalu, kuriuo įspėjama apie 5.3.1.3. punkte apibrėžtus pagrindinio vairavimo mechanizmo gedimus. |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

Raudonu įspėjimo signalu, kuriuo įspėjama apie 5.3.1.3. punkte apibrėžtus pagrindinio vairavimo mechanizmo gedimus.

| 5.4.2.1.2. | Kai taikoma, geltonu įspėjimo signalu, kuriuo įspėjama apie elektriniu būdu nustatytą vairavimo mechanizmo defektą, apie kurį neįspėjama raudonu įspėjimo signalu. |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

Kai taikoma, geltonu įspėjimo signalu, kuriuo įspėjama apie elektriniu būdu nustatytą vairavimo mechanizmo defektą, apie kurį neįspėjama raudonu įspėjimo signalu.

| 5.4.2.1.3. | Jei naudojamas simbolis, jis turi atitikti simbolį J 04, ISO/IEC registracijos numeris 7000-2441, kaip apibrėžta ISO 2575:2000. |
| --- | --- |

5.4.2.1.3.

Jei naudojamas simbolis, jis turi atitikti simbolį J 04, ISO/IEC registracijos numeris 7000-2441, kaip apibrėžta ISO 2575:2000.

| 5.4.2.1.4. | Pirmiau nurodytas(-i) įspėjimo signalas(-ai) užsidega, kai transporto priemonės elektros įrangai (ir vairavimo sistemai) pradedama tiekti energija. Transporto priemonei stovint vairavimo sistema patikrina, ar prieš užgęstant signalui nėra nurodytų trikčių arba defektų.
  Nurodytos triktys arba defektai, dėl kurių turėtų įsijungti pirmiau nurodytas įspėjimo signalas, bet kurie nenustatomi transporto priemonei stovint, nustačius juos, turi būti saugomi ir parodomi užvedant transporto priemonę bei visada tais atvejais, kai užvedimo (paleidimo) jungiklis yra įjungimo („on“) padėtyje, kol triktis nedingo. |
| --- | --- |

5.4.2.1.4.

Pirmiau nurodytas(-i) įspėjimo signalas(-ai) užsidega, kai transporto priemonės elektros įrangai (ir vairavimo sistemai) pradedama tiekti energija. Transporto priemonei stovint vairavimo sistema patikrina, ar prieš užgęstant signalui nėra nurodytų trikčių arba defektų.

Nurodytos triktys arba defektai, dėl kurių turėtų įsijungti pirmiau nurodytas įspėjimo signalas, bet kurie nenustatomi transporto priemonei stovint, nustačius juos, turi būti saugomi ir parodomi užvedant transporto priemonę bei visada tais atvejais, kai užvedimo (paleidimo) jungiklis yra įjungimo („on“) padėtyje, kol triktis nedingo.

5.4.3.   Kai veikia papildomas vairavimo mechanizmas ir (arba) kai to mechanizmo nustatytas ratų posūkio kampas išlieka, o ratai negrąžinami į normaliąją važiavimo padėtį, vairuotojas turi būtį įspėjamas signalu.

5.5.   Vairavimo mechanizmo periodinės techninės priežiūros nuostatos

5.5.1.   Praktiniais tikslais ir atsižvelgiant į transporto priemonės gamintojo ir tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos susitarimą, vairavimo mechanizmas ir jo įranga turi būti sukurti taip, kad mechanizmo veikimą būtų galima tikrinti jo neardant, prireikus naudojantis įprastais prietaisais, būdais arba bandymo įranga.

5.5.2.   Turi būti sudaryta galimybė paprastai patikrinti elektroninių vairavimo kontrolės sistemų tinkamą eksploatavimo būklę. Jeigu reikia specialios informacijos, sudaroma galimybė ją lengvai gauti.

5.5.2.1.   Tvirtinant tipą turi būti konfidencialiai apibrėžtos priemonės, pritaikytos tam, kad nebūtų galima neleistinai pakeisti gamintojo pasirinktų tikrinimo priemonių (pvz., įspėjimo signalo).

Šis apsaugos reikalavimas taip pat įvykdomas, kai yra antrinės eksploatavimo būklės tikrinimo priemonės.

6.   BANDYMO NUOSTATOS

6.1.   Bendrosios nuostatos

6.1.1.   Bandymas atliekamas ant lygaus paviršiaus, kuriuo užtikrinamas geras sukibimas.

6.1.2.   Atliekant bandymą(-us) transporto priemonė pakraunama iki didžiausios techniškai leidžiamos masės, o jos vairuojamąją(-ąsias) ašį(-is) turi veikti didžiausia techniškai leidžiama apkrova.

Kai ašyse įtaisytas ASE, šis bandymas kartojamas transporto priemonei esant pakrautai iki jos didžiausios techniškai leidžiamos masės, o ašis su įtaisytu ASE turi būti apkrauta iki jos didžiausios leidžiamos masės.

6.1.3.   Prieš prasidedant bandymui, padangų oro slėgis turi būti toks, kokį gamintojas nurodė 6.1.2. punkte apibrėžtai masei, kai transporto priemonė nejuda.

6.1.4.   Kai bandomos sistemos, kurios naudoja dalį arba visą elektros energijos sistemos energiją, visi eksploatacinių charakteristikų bandymai atliekami visų svarbių sistemų arba sistemų komponentų, kurie bendrai naudoja tą pačią energijos tiekimo sistemą, faktinės arba imituojamos elektrinės apkrovos sąlygomis. Svarbios sistemos visų pirma yra apšvietimo sistemos, priekinio stiklo valytuvai, variklio valdymo ir stabdžių sistemos.

6.2.   Variklinėms transporto priemonėms taikomos nuostatos

6.2.1.   Važiuojant turi būti įmanoma nubrėžti 50 m spindulio kreivę tiesia linija ir neturi būti neįprastos vairavimo mechanizmo vibracijos, kai važiuojama šiuo greičiu:

| | M1 kategorijos transporto priemonės: 50 km/h |
| --- | --- |

M1 kategorijos transporto priemonės: 50 km/h

| | M2, M3, N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės: 40 km/h arba didžiausiu konstrukciniu greičiu, jeigu jis yra mažesnis nei pirmiau nurodyti greičiai. |
| --- | --- |

M2, M3, N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės: 40 km/h arba didžiausiu konstrukciniu greičiu, jeigu jis yra mažesnis nei pirmiau nurodyti greičiai.

6.2.2.   Jeigu transporto priemonė važiuoja ratu vienodu, bent 10 km/h greičiu, kai jos vairuojamieji ratai pasukti maždaug per pusę posūkio kampo, paleidus valdantįjį vairo elementą, posūkio spindulys neturi keistis arba didėti.

6.2.3.   Matuojant valdančiojo vairo elemento jėgą, neatsižvelgiama į mažesnę kaip 0,2 sekundės trukmės jėgą.

6.2.4.   Nesugedusį vairavimo mechanizmą turinčių variklinių transporto priemonių vairavimo jėgos matavimas.

6.2.4.1.   Tiesiai į priekį 10 km/h greičiu važiuojanti transporto priemonė pasukama taip, kad imtų važiuoti įstrižai. Valdančiojo vairaračio jėga matuojama valdančiojo vairo elemento nominalaus spindulio atstumu tol, kol tos dalies padėtis atitiks toliau lentelėje nurodytą nesugedusį vairo mechanizmą turinčios konkrečios kategorijos transporto priemonės posūkio spindulį. Vairaratis vieną kartą sukamas į dešinę, po to – į kairę.

6.2.4.2.   Visų kategorijų transporto priemonių didžiausia leidžiama vairo mechanizmo veikimo trukmė ir didžiausia leidžiama valdančiojo vairo elemento jėga, jeigu vairavimo mechanizmas nesugedęs, nurodytos toliau pateiktoje lentelėje.

6.2.5.   Sugedusį vairavimo mechanizmą turinčių variklinių transporto priemonių vairavimo jėgos matavimas.

6.2.5.1.   6.2.4. punkte aprašytas bandymas kartojamas su sugedusiu vairavimo mechanizmu. Vairavimo jėga matuojama tol, kol valdančiojo vairo elemento padėtis atitiks toliau lentelėje nurodytą sugedusį vairavimo mechanizmą turinčios konkrečios kategorijos transporto priemonės posūkio spindulį.

6.2.5.2.   Visų kategorijų transporto priemonių didžiausia leidžiama vairavimo mechanizmo veikimo trukmė ir didžiausia leidžiama valdančiojo vairo elemento jėga, jeigu vairo mechanizmas sugedęs, nurodytos toliau pateiktoje lentelėje.

lentelė

Valdančiojo vairo elemento jėgai taikomi reikalavimai

| Transporto priemonės kategorija | Nesugedęs | Sugedęs |
| --- | --- | --- |
| Didžiausia jėga
  (daN) | Laikas
  (s) | Posūkio spindulys
  (m) | Didžiausia jėga
  (daN) | Laikas
  (s) | Posūkio spindulys
  (m) |
| M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |
| N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |
| N3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |

Transporto priemonės kategorija

Nesugedęs

Sugedęs

Didžiausia jėga

(daN)

Laikas

(s)

Posūkio spindulys

(m)

Didžiausia jėga

(daN)

Laikas

(s)

Posūkio spindulys

(m)

M1

15

4

12

30

4

20

M2

15

4

12

30

4

20

M3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

N1

20

4

12

30

4

20

N2

25

4

12

40

4

20

N3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

6.3.   Priekaboms taikomos nuostatos

6.3.1.   Priekabos, kurią 80 km/h greičiu arba didžiausiu leidžiamu priekabos gamintojo nurodytu greičiu, jeigu tas greitis yra mažesnis kaip 80 km/h, velka lygiu horizontaliu keliu tiesia linija važiuojantis vilkikas, vairavimo sistema turi užtikrinti, kad priekaba važiuotų pernelyg nenukrypdama į šalis ir nebūtų neįprastos vairavimo mechanizmo vibracijos.

6.3.2.   Vilkikui ir priekabai vienodu 5 km/h greičiu tolygiai sukantis taip, kad priekinis išorinis vilkiko kraštas brėžtų 25 m spindulio apskritimą (žr. 2.4.6. punktą), išmatuojamas galinio išorinio priekabos krašto nubrėžtas apskritimas. Šis manevras kartojamas tokiomis pačiomis sąlygomis, tačiau vilkikui važiuojant 25 km/h ± 1 km/h greičiu. Atliekant šiuos manevrus, 25 km/h ± 1 km/h greičiu važiuojančios priekabos galinis išorinis kraštas už vienodu 5 km/h greičiu važiuojant nubrėžto apskritimo neturi išsikišti daugiau kaip 0,7 m.

6.3.3.   Jokia priekabos dalis neturi daugiau kaip per 0,5 m atsidurti už 25 m spindulio apskritimo liestinės, kai tą priekabą velkantis 6.3.2. punkte aprašytą apskritimą brėžiantis vilkikas išilgai liestinės važiuoja 25 km/h greičiu. Šio reikalavimo turi būti laikomasi nuo liestinės kirtimosi su apskritimu vietos iki už 40 m išilgai liestinės nuo pirmiau minėtos vietos esančio taško. Nuo to taško priekaba turi atitikti 6.3.1. punkte nurodytą sąlygą.

6.3.4.   Turi būti išmatuota žiedo pavidalo žemės sritis, kurią apima vilkiko (priekabos) junginio su nesugedusia vairavimo sistema, važiuojančio ne didesniu kaip 5 km/h greičiu vienodu posūkio spinduliu, priekinio išorinio vilkiko kampo brėžiamas 0,67 spindulys, padaugintas iš ne mažesnio kaip 12,5 m transporto priemonės junginio ilgio.

6.3.4.1.   Jeigu, sugedus vairavimo sistemai, išmatuotos žiedinės srities plotis yra > 8,3 m, jis neturi padidėti daugiau kaip 15 %, palyginti su atitinkama verte, išmatuota, kai vairavimo sistema nesugedusi.

Išorinis žiedinės srities spindulys neturi didėti.

6.3.5.   6.3.2., 6.3.3. ir 6.3.4. punktuose aprašyti bandymai turi būti atliekami pagal laikrodžio rodyklę ir prieš laikrodžio rodyklę.

7.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias 1958 m. susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| 7.1. | Patvirtinimo turėtojas turi užtikrinti, kad gaminių atitikties bandymų rezultatai būtų užregistruoti ir kad pridėtus dokumentus būtų galima gauti visą laikotarpį, kuris nustatytas sutartyje su patvirtinimą suteikiančia institucija arba technikos tarnyba. Šis laikotarpis neturi būti ilgesnis kaip 10 metų, pradedant skaičiuoti nuo visiško gamybos nutraukimo. |
| --- | --- |

7.1.

Patvirtinimo turėtojas turi užtikrinti, kad gaminių atitikties bandymų rezultatai būtų užregistruoti ir kad pridėtus dokumentus būtų galima gauti visą laikotarpį, kuris nustatytas sutartyje su patvirtinimą suteikiančia institucija arba technikos tarnyba. Šis laikotarpis neturi būti ilgesnis kaip 10 metų, pradedant skaičiuoti nuo visiško gamybos nutraukimo.

| 7.2. | Tipą patvirtinusi institucija arba technikos tarnyba gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

7.2.

Tipą patvirtinusi institucija arba technikos tarnyba gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

8.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

8.1.   Transporto priemonių tipui pagal šią taisyklę suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nevykdomi 7.1. punkte išdėstyti reikalavimai arba jei transporto priemonių pavyzdžiai neatitinka šios taisyklės 6 punkto reikalavimų.

8.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai nedelsdama informuoja pranešimo blanku, atitinkančiu šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį.

9.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMAS

9.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą pranešama tipą patvirtinusiai institucijai. Tuomet patvirtinimą suteikianti institucija gali:

| 9.1.1. | Laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

9.1.1.

Laikyti, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus, arba

| 9.1.2. | Reikalauti, kad už bandymų atlikimą atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomo bandymo ataskaitą. |
| --- | --- |

9.1.2.

Reikalauti, kad už bandymų atlikimą atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomo bandymo ataskaitą.

9.2.   Apie patvirtinimą, išplėtimą arba atsisakymą tvirtinti, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3. punkte aprašyta tvarka.

9.3.   Išplėtimą suteikianti patvirtinimo institucija tokiam išplėtimui paskiria serijos numerį ir taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančiu pranešimo blanku informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį blanką, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami kitose šalyse išduodamo patvirtinimo ar patvirtinimo išplėtimo, atsisakymo tvirtinti ar panaikinimo blankai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3) (TRANS/SC.1/WP.29/78/Rev.1).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės, naudodamos atitinkamus savo EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta ir 51 – Korėjos Respublika. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius

(3)  50 vientisoms transporto priemonėms su ne mažiau kaip 2 vairuojamosiomis ašimis, išskyrus priekinio ir galinio rato riedėjimą ta pačia tarpvėže užtikrinančią sistemą

(4)  arba pasukant į kraštinę padėtį, jei nepasiekiamas 12 m spindulys.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A   PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritaisytas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į vairavimo mechanizmą, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 79, patvirtinimo Nr. 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 79 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

B   PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritaisytas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal taisykles Nr. 79 ir 31 (1). Patvirtinimo numeriai rodo, kad tuo metu, kai buvo suteikti tam tikri patvirtinimai, į taisyklę Nr. 79 buvo įtraukti 01 serijos pakeitimai, o į taisyklę Nr. 31 taip pat įtraukti 01 serijos pakeitimai.

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

Transporto priemonių stabdymo veiksmingumas, kai vairavimo mechanizmo ir stabdymo įrenginio energijos šaltinis tas pats

| 1. | Atliekant bandymus pagal šį priedą, transporto priemonė turi atitikti šias sąlygas:






  1.1. | Transporto priemonė pakraunama iki didžiausios techniškai leidžiamos masės, kuri paskirstoma tarp ašių, kaip yra nurodęs transporto priemonės gamintojas. Kai numatomi keli masės paskirstymo ašims būdai, didžiausios masės pasiskirstymas tarp ašių turi būti toks, kad kiekvieną ašį veikianti masė būtų proporcinga didžiausiai leidžiamai kiekvienos ašies masei. Puspriekabių vilkikų atveju masė gali būti paskirstyta maždaug per vidurį tarp sukabintuvo padėties, atsižvelgiant į pirmiau pateiktas apkrovos sąlygas, ir galinės(-ių) ašies(-ių) vidurio linijos. |
| --- | --- | --- |

1.

Atliekant bandymus pagal šį priedą, transporto priemonė turi atitikti šias sąlygas:

1.1.

Transporto priemonė pakraunama iki didžiausios techniškai leidžiamos masės, kuri paskirstoma tarp ašių, kaip yra nurodęs transporto priemonės gamintojas. Kai numatomi keli masės paskirstymo ašims būdai, didžiausios masės pasiskirstymas tarp ašių turi būti toks, kad kiekvieną ašį veikianti masė būtų proporcinga didžiausiai leidžiamai kiekvienos ašies masei. Puspriekabių vilkikų atveju masė gali būti paskirstyta maždaug per vidurį tarp sukabintuvo padėties, atsižvelgiant į pirmiau pateiktas apkrovos sąlygas, ir galinės(-ių) ašies(-ių) vidurio linijos.

| 1.2. | Padangos pripučiamos iki šaltų padangų oro slėgio, numatyto padangoms tenkančiai masei, kai transporto priemonė stovi. |
| --- | --- |

1.2.

Padangos pripučiamos iki šaltų padangų oro slėgio, numatyto padangoms tenkančiai masei, kai transporto priemonė stovi.

| 1.3. | Prieš pradedant bandymus stabdžiai turi būti šalti, t. y. disko arba išorinio stabdžių būgno paviršiaus temperatūra turi būti mažesnė kaip 100 °C. |
| --- | --- |

1.3.

Prieš pradedant bandymus stabdžiai turi būti šalti, t. y. disko arba išorinio stabdžių būgno paviršiaus temperatūra turi būti mažesnė kaip 100 °C.

| 2. | Jeigu įvyksta energijos šaltinio triktis, darbinių stabdžių stabdymo veiksmingumas (naudojant pirmą kartą po trikties) turi pasiekti toliau lentelėje nurodytas vertes.








  Kategorija | V (km/h) | m/s2 | FdaN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 5,8 | 50 |
| M2 ir M3 | 60 | 5,0 | 70 |
| N1 | 80 | 5,0 | 70 |
| N2 ir N3 | 60 | 5,0 | 70 |

2.

Jeigu įvyksta energijos šaltinio triktis, darbinių stabdžių stabdymo veiksmingumas (naudojant pirmą kartą po trikties) turi pasiekti toliau lentelėje nurodytas vertes.

Kategorija

V (km/h)

m/s2

FdaN

M1

80

5,8

50

M2 ir M3

60

5,0

70

N1

80

5,0

70

N2 ir N3

60

5,0

70

| 3. | Po kokios nors vairavimo mechanizmo arba energijos tiekimo sistemos trikties turi būti įmanoma po aštuonių pilnutinių darbinių stabdžių panaudojimo ciklų devintuoju bandymu pasiekti bent antrinei (avarinei) stabdymo sistemai numatytą veiksmingumą (žr. tolesnę lentelę).
  Kai antriniams stabdžiams reikalinga sukauptoji energija ir tam būtinas atskiras valdytuvas, po aštuonių pilnutinių darbinių stabdžių panaudojimo ciklų devintuoju bandymu turi būti įmanoma pasiekti liekamąjį veiksmingumą (žr. toliau pateiktą lentelę).
  Antrinis ir liekamasis veiksmingumas








  Kategorija | V km/h | Antrinis stabdymas m/s2 | Liekamasis stabdymas m/s2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |
| M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |
| N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |
| N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |

3.

Po kokios nors vairavimo mechanizmo arba energijos tiekimo sistemos trikties turi būti įmanoma po aštuonių pilnutinių darbinių stabdžių panaudojimo ciklų devintuoju bandymu pasiekti bent antrinei (avarinei) stabdymo sistemai numatytą veiksmingumą (žr. tolesnę lentelę).

Kai antriniams stabdžiams reikalinga sukauptoji energija ir tam būtinas atskiras valdytuvas, po aštuonių pilnutinių darbinių stabdžių panaudojimo ciklų devintuoju bandymu turi būti įmanoma pasiekti liekamąjį veiksmingumą (žr. toliau pateiktą lentelę).

Antrinis ir liekamasis veiksmingumas

Kategorija

V km/h

Antrinis stabdymas m/s2

Liekamasis stabdymas m/s2

M1

80

2,9

1,7

M2

60

2,5

1,5

M3

60

2,5

1,5

N1

70

2,2

1,3

N2

50

2,2

1,3

N3

40

2,2

1,3

---

4 PRIEDAS

Transporto priemonėms, kuriose įrengtas ASE, taikomos papildomos nuostatos

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Transporto priemonės, kuriose įtaisytas papildomas vairavimo mechanizmas (ASE), be šios taisyklės reikalavimų taip pat turi atitikti ir šio priedo nuostatas.

2.   SPECIALIOSIOS NUOSTATOS

2.1.   Pavara

2.1.1.   Mechaninės vairavimo mechanizmo pavaros

Taikomas šios taisyklės 5.3.1.1 punktas.

2.1.2.   Hidraulinės vairavimo mechanizmo pavaros

Hidraulinė vairavimo mechanizmo pavara turi būti apsaugota nuo didžiausio leidžiamo darbinio slėgio T perviršijimo.

2.1.3.   Elektrinės vairavimo mechanizmo pavaros

Elektrinė vairavimo mechanizmo pavara turi būti apsaugota nuo energijos pertekliaus.

2.1.4.   Vairavimo mechanizmo pavarų derinys

Mechaninės, hidraulinės ir elektrinės pavarų derinys turi atitikti 2.1.1, 2.1.2 ir 2.1.3 punktų reikalavimus.

2.2.   Trikčiai taikomi bandymo reikalavimai

2.2.1.   Dėl bet kurios ASE dalies gedimo arba trikties (išskyrus dalis, kurios nelaikomos itin gendančiomis, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.3.1.1 punkte) neturi staiga pasikeisti transporto priemonės veikimas, todėl turi būti laikomasi šios taisyklės 6 punkto reikalavimų. Be to, turi būti įmanoma valdyti transporto priemonę neatlikus nenormalios vairavimo mechanizmo pataisos. Tai patikrinama atliekant šiuos bandymus.

2.2.1.1.   Žiedinis bandymas

Transporto priemone „V“ km/h greičiu įvažiuojama į bandymo apskritimą, kurio spindulys „R“ m, atsižvelgiant į lentelėje nurodytą transporto priemonės kategoriją ir vertes:

| Transporto priemonės kategorija | R (3) | V (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| M1 ir N1 | 100 | 80 |
| M2 ir N2 | 50 | 50 |
| M3 ir N3 | 50 | 45 |

Transporto priemonės kategorija

R (3)

V (1)
   (2)

M1 ir N1

100

80

M2 ir N2

50

50

M3 ir N3

50

45

Pasiekus nustatytą bandymo greitį, turi būti sukelta triktis. Per bandymą važiuojama pagal laikrodžio rodyklę ir prieš laikrodžio rodyklę.

2.2.1.2.   Pereinamasis bandymas

2.2.1.2.1.   Kol bus susitarta dėl vienodų bandymo procedūrų, transporto priemonės gamintojas technikos tarnybai pateikia savo bandymo procedūras ir rezultatus dėl pereinamojo pobūdžio transporto priemonės veikimo trikties atveju.

2.3.   Įspėjimo signalai trikties atveju

2.3.1.   Išskyrus ASE dalis, kurios nelaikomos itin gendančiomis, kaip nurodyta šios taisyklės 5.3.1.1 punkte, vairuotojo dėmesys turi būti aiškiai atkreiptas į šias ASE triktis.

| 2.3.1.1. | Bendrą ASE elektrinio arba hidraulinio valdymo nutraukimą. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Bendrą ASE elektrinio arba hidraulinio valdymo nutraukimą.

| 2.3.1.2. | ASE energijos tiekimo sistemos triktį. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

ASE energijos tiekimo sistemos triktį.

| 2.3.1.3. | Elektrinio valdymo (jei yra) išorinių laidų nutrūkimą. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Elektrinio valdymo (jei yra) išorinių laidų nutrūkimą.

---

(1)  Jeigu ASE mechaniškai užfiksuojamas esant šiam nustatytam greičiui, bandymo greitis bus pakeistas, kad atitiktų didžiausią greitį, kai sistema veikia. Didžiausiu greičiu laikomas greitis, kurį pasiekus ASE užfiksuojamas, minus 5 km/h.

(2)  Jeigu dėl transporto priemonės matmenų savybių kyla pavojus apsiversti, gamintojas technikos tarnybai pateikia veikimo imitavimo duomenis, rodančius, kad bandymui atlikti būtina naudoti mažesnį didžiausią greitį. Tada technikos tarnyba pasirinks šį bandymo greitį.

(3)  Jeigu dėl bandymo vietos konfigūracijos negalima atsižvelgti į spindulio vertes, bandymus galima atlikti kitokiu spinduliu (didžiausias pokytis ± 25 %), jeigu greitis pritaikomas, kad būtų pasiektas skersinis greitėjimas, atsižvelgiant į lentelėje tam tikrai transporto priemonių kategorijai nurodytą spindulį ir greitį.

---

5 PRIEDAS

Hidraulinę vairavimo mechanizmo pavarą turinčioms priekaboms taikomos nuostatos

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Transporto priemonės, kuriose įtaisyta hidraulinė vairavimo mechanizmo pavara, be šios taisyklės reikalavimų taip pat atitinka šio priedo nuostatas.

2.   SPECIALIOSIOS NUOSTATOS

2.1.   Hidraulinės sistemos linijų ir žarnų su jungiamaisiais antgaliais eksploatacinės charakteristikos.

2.1.1.   Hidraulinės vairavimo pavaros linijos turi išlaikyti už transporto priemonės gamintojo nurodytą didžiausią įprastą darbinį slėgį (T) bent keturis kartus aukštesnį trūkimo slėgį. Žarnos su jungiamaisiais antgaliais turi atitikti ISO standartus 1402:1994, 6605:1986 ir 7751:1991.

2.2.   Nuo energijos tiekimo sistemos priklausomos sistemos

2.2.1.   Energijos tiekimo sistemą nuo pernelyg aukšto slėgio turi saugoti slėgio ribojimo vožtuvas, veikiantis esant slėgiui T.

2.3.   Vairavimo mechanizmo pavaros apsauga

2.3.1.   Vairavimo mechanizmo pavarą nuo pernelyg aukšto slėgio turi saugoti slėgio ribojimo vožtuvas, kurio veikimo sritis nuo 1,5 T iki 2,2 T.

---

6 PRIEDAS

Specialieji reikalavimai, taikytini transporto priemonių sudėtinių elektroninių valdymo sistemų saugos aspektams

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Šiame priede apibrėžiami specialieji reikalavimai, taikomi dokumentams, trikčių strategijai ir patikrai, atsižvelgiant į transporto priemonių sudėtinių elektroninių valdymo sistemų (2.3. punktas) saugos aspektus, kiek jiems taikoma ši taisyklė.

Šis priedas taip pat gali būti nurodomas tam tikrose šios taisyklės punktuose dėl su sauga susijusių funkcijų, kurios valdomos elektronine(-ėmis) sistema(-omis).

Šiame priede nėra apibrėžiami Sistemos veiksmingumo kriterijai, bet aptariama projektavimo procesui taikoma metodologija ir informacija, kuri turi būti atskleista technikos tarnybai, kai siekiama tipo patvirtinimo.

Ši informacija turi parodyti, kad įprastomis ir trikties sąlygomis Sistema atitinka visus taikomus veiksmingumo reikalavimus, apibrėžtus kitose šios taisyklės vietose.

2.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede:

| 2.1. | Saugos samprata – sistemoje, pvz., elektroniniuose įtaisuose, įrengtų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti sistemos vientisumą ir saugų veikimą net įvykus elektros sistemos trikčiai, aprašas. Į saugos sampratą gali įeiti galimybė atkurti dalinį veikimą arba netgi esminėms transporto priemonės funkcijoms skirta atsarginė sistema. |
| --- | --- |

2.1.

Saugos samprata – sistemoje, pvz., elektroniniuose įtaisuose, įrengtų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti sistemos vientisumą ir saugų veikimą net įvykus elektros sistemos trikčiai, aprašas. Į saugos sampratą gali įeiti galimybė atkurti dalinį veikimą arba netgi esminėms transporto priemonės funkcijoms skirta atsarginė sistema.

| 2.2. | Elektroninė valdymo sistema – įtaisų, sukurtų veikti kartu, siekiant užtikrinti nurodytos transporto priemonės valdymo funkciją, taikant elektroninį duomenų apdorojimą, derinys. Tokios sistemos, kurios dažniausiai valdomos programine įranga, yra sukurtos iš atskirų funkcinių komponentų, pvz., jutiklių, elektroninių valdymo įtaisų ir paleidiklių, sujungtų ryšio linijomis. Į jas gali įeiti mechaniniai, elektropneumatiniai arba elektrohidrauliniai elementai. Šiame dokumente minima sistema – tai sistema, kuriai siekiama gauti tipo patvirtinimą. |
| --- | --- |

2.2.

Elektroninė valdymo sistema – įtaisų, sukurtų veikti kartu, siekiant užtikrinti nurodytos transporto priemonės valdymo funkciją, taikant elektroninį duomenų apdorojimą, derinys. Tokios sistemos, kurios dažniausiai valdomos programine įranga, yra sukurtos iš atskirų funkcinių komponentų, pvz., jutiklių, elektroninių valdymo įtaisų ir paleidiklių, sujungtų ryšio linijomis. Į jas gali įeiti mechaniniai, elektropneumatiniai arba elektrohidrauliniai elementai. Šiame dokumente minima sistema – tai sistema, kuriai siekiama gauti tipo patvirtinimą.

| 2.3. | Transporto priemonių sudėtinės elektroninės valdymo sistemos – elektroninės valdymo sistemos, kurioms taikoma valdymo hierarchija, kai valdomą funkciją gali atšaukti aukštesnio lygio elektroninė valdymo sistema (funkcija).
  Atšaukiama funkcija tampa sudėtinės sistemos dalimi. |
| --- | --- |

2.3.

Transporto priemonių sudėtinės elektroninės valdymo sistemos – elektroninės valdymo sistemos, kurioms taikoma valdymo hierarchija, kai valdomą funkciją gali atšaukti aukštesnio lygio elektroninė valdymo sistema (funkcija).

Atšaukiama funkcija tampa sudėtinės sistemos dalimi.

| 2.4. | Aukštesnio lygio valdymas – sistemos (funkcijos), kuriose taikomos papildomos apdorojimo ir (arba) kontrolės nuostatos, siekiant pakeisti transporto priemonės veikimą nurodant atlikti įprastos(-ų) transporto priemonės valdymo sistemos funkcijos(-ų) pakeitimus.
  Tai leidžia automatiškai pakeisti sudėtinių sistemų tikslus, atsižvelgiant į pirmumą, kurį lemia nustatytos aplinkybės. |
| --- | --- |

2.4.

Aukštesnio lygio valdymas – sistemos (funkcijos), kuriose taikomos papildomos apdorojimo ir (arba) kontrolės nuostatos, siekiant pakeisti transporto priemonės veikimą nurodant atlikti įprastos(-ų) transporto priemonės valdymo sistemos funkcijos(-ų) pakeitimus.

Tai leidžia automatiškai pakeisti sudėtinių sistemų tikslus, atsižvelgiant į pirmumą, kurį lemia nustatytos aplinkybės.

| 2.5. | Įtaisai – mažiausi sistemos komponentų skyriai, kurie aptariami šiame priede, nes identifikavimo, analizės arba pakeitimo požiūriu šie komponentų deriniai laikomi vienu objektu. |
| --- | --- |

2.5.

Įtaisai – mažiausi sistemos komponentų skyriai, kurie aptariami šiame priede, nes identifikavimo, analizės arba pakeitimo požiūriu šie komponentų deriniai laikomi vienu objektu.

| 2.6. | Perdavimo linijos – įtaisų sujungimo priemonės, naudojamos signalams, darbiniams duomenims perduoti arba energijai tiekti.
  Ši įranga iš esmės yra elektrinė, bet iš dalies gali būti mechaninė, pneumatinė arba hidraulinė. |
| --- | --- |

2.6.

Perdavimo linijos – įtaisų sujungimo priemonės, naudojamos signalams, darbiniams duomenims perduoti arba energijai tiekti.

Ši įranga iš esmės yra elektrinė, bet iš dalies gali būti mechaninė, pneumatinė arba hidraulinė.

| 2.7. | Valdymo sritis nurodo našumo kitimą ir apibrėžia sritį, kurią sistema turi valdyti. |
| --- | --- |

2.7.

Valdymo sritis nurodo našumo kitimą ir apibrėžia sritį, kurią sistema turi valdyti.

| 2.8. | Funkcinio veikimo riba apibrėžia išorines fizines ribas, kuriose sistema gali atlikti valdymą. |
| --- | --- |

2.8.

Funkcinio veikimo riba apibrėžia išorines fizines ribas, kuriose sistema gali atlikti valdymą.

3.   DOKUMENTAI

3.1.   Reikalavimai

Gamintojas pateikia dokumentų paketą, kuriame pateikta informacija apie pagrindinę Sistemos konstrukciją ir priemones, kuriomis sistema yra susijusi su kitomis transporto priemonės sistemomis arba kuriomis tiesiogiai valdo našumo kintamuosius.

Paaiškinama Sistemos funkcija(-os) ir gamintojo nurodyta saugos samprata.

Dokumentai turi būti trumpi, juose turi būti pateikiami įrodymai, kad projektuojant ir kuriant buvo naudojamasi visų susijusių sistemos sričių ekspertize.

Kalbant apie periodines technines apžiūras, dokumentuose nurodoma, kaip patikrinti esamą Sistemos darbinę būseną.

3.1.1.   Dokumentai yra dviejų dalių:

| a) | patvirtinimui skirtas oficialių dokumentų paketas, kurį sudaro 3 punkte nurodyta medžiaga (išskyrus 3.4.4. punktą), technikos tarnybai pateikiama kartu su tipo patvirtinimo paraiška. Tai yra pagrindinė informacinė medžiaga, atliekant šio priedo 4 punkte nurodytą patikrinimą. |
| --- | --- |

a)

patvirtinimui skirtas oficialių dokumentų paketas, kurį sudaro 3 punkte nurodyta medžiaga (išskyrus 3.4.4. punktą), technikos tarnybai pateikiama kartu su tipo patvirtinimo paraiška. Tai yra pagrindinė informacinė medžiaga, atliekant šio priedo 4 punkte nurodytą patikrinimą.

| b) | papildoma 3.4.4. punkte nurodyta medžiaga ir analizės duomenys, kuriuos saugo gamintojas, tačiau kurie pateikiami tvirtinant tipą. |
| --- | --- |

b)

papildoma 3.4.4. punkte nurodyta medžiaga ir analizės duomenys, kuriuos saugo gamintojas, tačiau kurie pateikiami tvirtinant tipą.

3.2.   Sistemos funkcijų aprašas.

Apraše pateikiamas paprastas visų Sistemos valdymo funkcijų paaiškinimas ir tikslams pasiekti naudojami būdai, įskaitant valdymo mechanizmo(-ų) ataskaitą.

3.2.1.   Pateikiamas įvesties ir nustatytų kintamųjų sąrašas, apibrėžiama jų veikimo sritis.

3.2.2.   Pateikiamas visų Sistemos kontroliuojamų išvesties kintamųjų sąrašas ir kiekvienu atveju nurodoma, ar valdymas atliekamas tiesiogiai ar naudojant kitą transporto priemonės sistemą. Apibrėžiama kiekvieno tokio kintamojo valdymo sritis (2.7. punktas).

3.2.3.   Tam tikrais atvejais sistemos veiksmingumui nurodomos funkcinio veikimo ribos (2.8. punktas).

3.3.   Sistemos schema

3.3.1.   Komponentų aprašas.

Pateikiamas sąrašas, kuriame sugrupuojami visi Sistemos įtaisai ir nurodomos kitos tam tikrai valdymo funkcijai atlikti būtinos transporto priemonės sistemos.

Pateikiama schema, kurioje parodytas šių įtaisų junginys ir paaiškinamas įrangos išdėstymas ir sujungimai.

3.3.2.   Įtaisų funkcijos

Apibūdinama kiekvieno Sistemos įtaiso funkcija ir pateikiami signalai, sujungiantys ją su kitais įtaisais arba kitomis transporto priemonės sistemomis. Tam gali būti naudojama sužymėta bloko schema, kitokios schemos arba prie tokios schemos pridėtas aprašas.

3.3.3.   Sujungimai

Sistemos sujungimai pateikiami elektros perdavimo linijų skrituline diagrama, pneumatinės arba hidraulinės įrangos vamzdyno schema ir supaprastinta grafine mechaninių jungčių schema.

3.3.4.   Signalų srautas ir ypatybės

Turi būti aiški šių perdavimo linijų ir tarp įtaisų siunčiamų signalų atitiktis.

Nurodomas sutankintais duomenų kanalais perduodamų signalų pirmumas, kai jis gali būti svarbus veiksmingumui arba saugai, kiek tai susiję su šia taisykle.

3.3.5.   Įtaisų atpažintis

Visi įtaisai aiškiai ir vienodai identifikuojami (pvz., aparatinė įranga paženklinta, o programinė įranga paženklinta arba nurodyta jos išvestis), kad būtų galima susieti tam tikrą aparatinę įrangą ir dokumentus.

Kai derinamos vieno įtaiso arba vieno kompiuterio funkcijos, bet, siekiant aiškumo ir lengvesnio aiškinimo, bloko schemoje jos yra parodomos keliuose blokuose, taikomas tik vienas aparatinės įrangos atpažinimo ženklas.

Gamintojas, taikydamas šį atpažinimo ženklą, patvirtina, kad tiekiama įranga atitinka tam tikrą dokumentą.

3.3.5.1.   Identifikuojant apibūdinama aparatinės ir programinės įrangos versija; kai ji pasikeičia, pasikeitus įtaiso funkcijai, kiek tai susiję su šia taisykle, atpažinimo informacija taip pat turi būti pakeista.

3.4.   Gamintojo saugos samprata

3.4.1.   Gamintojas pateikia pareikštį, kurioje patvirtinama, kad Sistemos tikslams pasiekti pasirinkta strategija jokiomis sąlygomis (nesant gedimų) netrukdys sistemoms, kurioms taikomi šios taisyklės nurodymai, saugiai veikti.

3.4.2.   Apibūdinama sistemoje naudojamos programinės įrangos architektūra ir nurodomi naudojami konstravimo būdai ir priemonės. Gamintojas turi būti pasirengęs, prireikus, nurodyti priemones, kuriomis konstravimo ir tobulinimo proceso metu įgyvendinama sistemos logika.

3.4.3.   Gamintojas technikos institucijoms pateikia Sistemoje taikomų konstravimo nuostatų, kuriomis siekiama užtikrinti saugų veikimą gedimų sąlygomis, paaiškinimą. Galimų konstravimo nuostatų Sistemos trikčių atvejų pavyzdžiai:

| a) | veikimo atkūrimas naudojant dalinę sistemą, |
| --- | --- |

a)

veikimo atkūrimas naudojant dalinę sistemą,

| b) | atskiros atsarginės sistemos įjungimas, |
| --- | --- |

b)

atskiros atsarginės sistemos įjungimas,

| c) | aukšto lygio funkcijos pašalinimas. |
| --- | --- |

c)

aukšto lygio funkcijos pašalinimas.

Trikties atveju vairuotojas įspėjamas, pvz., įspėjimo signalu arba atvaizduojamu pranešimu. Jeigu vairuotojas neišjungia sistemos, pvz., pasukdamas užvedimo (veikimo) jungiklį į padėtį išjungta („off“) arba išjungdamas tam tikrą funkciją, jei tam yra skirtas specialus jungiklis, įspėjimas turi tęstis tol, kol yra triktis.

3.4.3.1.   Jeigu pagal pasirinktą nuostatą pasirenkamas dalinis veikimo režimas tam tikromis trikties sąlygomis, tada turi būti nurodomos šios sąlygos ir nustatomos veiksmingumo ribos.

3.4.3.2.   Jeigu pagal pasirinktą nuostatą transporto priemonės valdymo sistemos tikslui įgyvendinti pasirenkama antra (atsarginė) priemonė, paaiškinamas perjungimo mechanizmas, logika, dubliavimo lygis ir visos įrengtos atsarginio tikrinimo funkcijos bei atsarginio veiksmingumo ribos.

3.4.3.3.   Jei pagal pasirinktą nuostatą pasirenkama pašalinti aukštesnio lygio funkciją, visi su šia funkcija susiję atitinkami išvesties valdymo signalai turi būti nuslopinti taip, kad būtų galima apriboti perjungimo trikdžius.

3.4.4.   Prie dokumentų pridedama analizė, kurioje bendrais bruožais parodoma, kaip sistema veiks įvykus bet kuriam iš nurodytų gedimų, kurie svarbūs transporto priemonės valdymo veiksmingumui arba saugai.

Analizė gali būti pagrįsta trikties režimo ir poveikio analize (FMEA), gedimų medžio analize (FTA) arba bet kokiu panašiu, sistemos saugos sampratai tinkamu procesu.

Pasirinktą(-us) analitinį(-ius) požiūrį(-ius) nustato ir prižiūri gamintojas, kuris tą (tuos) požiūrį(-ius) turi atskleisti tipą tvirtinančiai technikos tarnybai.

3.4.4.1.   Šiuose dokumentuose išvardijami stebimi parametrai ir kiekvienai šio priedo 3.4.4. punkte apibrėžto tipo gedimo sąlygai nustatomas įspėjimo signalas, kuris pateikiamas vairuotojui ir (arba) priežiūros (technikos) darbuotojams.

4.   PATIKRINIMAS IR BANDYMAS

4.1.   Sistemos funkcinis veikimas, kaip nustatyta 3 punkte reikalaujamuose dokumentuose, išbandomas taip:

4.1.1.   Sistemos funkcijos patikrinimas

Kaip įprastų veikimo lygių nustatymo priemonės, transporto priemonės sistemos veikimo patikrinimas (tomis sąlygomis, kai nėra gedimų) atliekamas pagal pagrindinį gamintojo kontrolinio tikrinimo aprašą, jei tam netaikomas nustatytas veikimo bandymas kaip šios arba kitos taisyklės patvirtinimo procedūros dalis.

4.1.2.   Saugos sampratos pagal 3.4. punktą patikrinimas

Tipo patvirtinimą suteikiančios patvirtinimo institucijos nuožiūra sistemos reakcija patikrinama trikties bet kuriame įtaise sąlygomis, taikant tam tikrus išvesties signalus elektriniams įtaisams arba mechaniniams elementams, siekiant imituoti vidinių įtaiso gedimų poveikį.

4.1.2.1.   Patikrinimo rezultatai turi atitikti dokumentais patvirtintą trikties analizės suvestinę tiek, kad, atsižvelgiant į bendrą poveikio lygį, būtų patvirtintas saugos sampratos ir vykdymo adekvatumas.

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 27.5.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 137/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 137/52

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/391/BUSP

2008 m. gegužės 26 d.

iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2008/131/BUSP, pratęsiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane įgaliojimų terminą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį, 18 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/131/BUSP (1), pratęsiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane Francesc Vendrell įgaliojimų terminą iki 2008 m. gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/131/BUSP (1), pratęsiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane Francesc Vendrell įgaliojimų terminą iki 2008 m. gegužės 31 d.

| (2) | Francesc Vendrell pranešė Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, kad Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio pareigas jis gali eiti iki 2008 m. birželio 30 d.; jo, kaip ES specialiojo įgaliotinio, įgaliojimų terminas turėtų būti dar pratęstas iki tos datos. Taryba ketina paskirti naują ES specialųjį įgaliotinį kitam laikotarpiui iki 2009 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(2)

Francesc Vendrell pranešė Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, kad Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio pareigas jis gali eiti iki 2008 m. birželio 30 d.; jo, kaip ES specialiojo įgaliotinio, įgaliojimų terminas turėtų būti dar pratęstas iki tos datos. Taryba ketina paskirti naują ES specialųjį įgaliotinį kitam laikotarpiui iki 2009 m. vasario 28 d.

| (3) | Bendruosiuose veiksmuose 2008/131/BUSP numatyta orientacinė finansavimo suma, skirta su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu iki 2008 m. gegužės 31 d. susijusioms išlaidoms padengti, taip pat turėtų apimti laikotarpį, dar pratęstą iki 2008 m. birželio 30 d., |
| --- | --- |

(3)

Bendruosiuose veiksmuose 2008/131/BUSP numatyta orientacinė finansavimo suma, skirta su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu iki 2008 m. gegužės 31 d. susijusioms išlaidoms padengti, taip pat turėtų apimti laikotarpį, dar pratęstą iki 2008 m. birželio 30 d.,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2008/131/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
  Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane Francesc Vendrell įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2008 m. birželio 30 d.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis

Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane Francesc Vendrell įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2008 m. birželio 30 d.“

| 2. | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2008 m. kovo 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 975 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2008 m. kovo 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 975 000 EUR.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

3 straipsnis

Skelbimas

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 43, 2008 2 19, p. 26.

1

---