# Jurnalul Oficial L 319/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 319 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 576 noiembrie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 319

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 576 noiembrie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1196/2014 al Comisiei din 30 octombrie 2014 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională (
  1
  ) | 36 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1197/2014 al Comisiei din 5 noiembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 55 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1196/2014 al Comisiei din 30 octombrie 2014 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională (
  1
  )

1

36

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1197/2014 al Comisiei din 5 noiembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 6.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1195/2014 AL COMISIEI

din 29 octombrie 2014

de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 12,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 15 februarie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). La 4 septembrie 2014, în Jurnalul Oficial (3) s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(1)

La 15 februarie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). La 4 septembrie 2014, în Jurnalul Oficial (3) s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere.

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor tipuri de păstrăv-curcubeu și generarea unui prejudiciu important din această cauză, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor tipuri de păstrăv-curcubeu și generarea unui prejudiciu important din această cauză, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”), anterior deschiderii procedurii, că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile subvenționate de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat GT la consultări cu scopul de a clarifica situația prezentată în plângere și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”), anterior deschiderii procedurii, că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile subvenționate de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat GT la consultări cu scopul de a clarifica situația prezentată în plângere și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.

| (4) | GT a acceptat să participe la consultări, iar acestea au avut loc ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. În urma consultărilor, a fost primit un document din partea GT. Comisia a luat act de observațiile prezentate. |
| --- | --- |

(4)

GT a acceptat să participe la consultări, iar acestea au avut loc ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. În urma consultărilor, a fost primit un document din partea GT. Comisia a luat act de observațiile prezentate.

2.   Procedura antidumping desfășurată în paralel

| (5) | Tot la 15 februarie 2014, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile în Uniune ale aceluiași produs originar din Turcia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Tot la 15 februarie 2014, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile în Uniune ale aceluiași produs originar din Turcia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4).

| (6) | Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și au condus la concluzii identice, cu excepția locurilor în care se specifică altfel. Această metodă s-a considerat a fi adecvată în vederea simplificării analizei prejudiciului și obținerii unei corelări a rezultatelor. Din acest motiv, observațiile pe marginea prejudiciului prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare în ambele anchete. |
| --- | --- |

(6)

Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și au condus la concluzii identice, cu excepția locurilor în care se specifică altfel. Această metodă s-a considerat a fi adecvată în vederea simplificării analizei prejudiciului și obținerii unei corelări a rezultatelor. Din acest motiv, observațiile pe marginea prejudiciului prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare în ambele anchete.

3.   Părțile interesate

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, ceilalți producători, utilizatori și importatori cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Turcia și autoritățile turce, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, ceilalți producători, utilizatori și importatori cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Turcia și autoritățile turce, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (8) | Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. Nu au fost formulate observații. |
| --- | --- |

(8)

Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. Nu au fost formulate observații.

4.   Eșantionarea

| (9) | Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în special din rândul producătorilor din Uniune, al importatorilor neafiliați și al producătorilor-exportatori din Turcia, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în special din rândul producătorilor din Uniune, al importatorilor neafiliați și al producătorilor-exportatori din Turcia, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

4.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (10) | În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și având în vedere gradul ridicat de fragmentare a industriei din Uniune, în care peste 700 de producători sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare răspândirea geografică și reprezentarea suficientă a diferitelor etape și tipuri de producție (producție de păstrăv viu, proaspăt, congelat, fileuri și afumat). Acest eșantion a fost alcătuit din nouă producători din Uniune. Potrivit datelor prezentate în cadrul plângerii, producătorii incluși în eșantion reprezentau peste 12 % din producția totală a Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și având în vedere gradul ridicat de fragmentare a industriei din Uniune, în care peste 700 de producători sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare răspândirea geografică și reprezentarea suficientă a diferitelor etape și tipuri de producție (producție de păstrăv viu, proaspăt, congelat, fileuri și afumat). Acest eșantion a fost alcătuit din nouă producători din Uniune. Potrivit datelor prezentate în cadrul plângerii, producătorii incluși în eșantion reprezentau peste 12 % din producția totală a Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

4.2.   Eșantionarea importatorilor

| (11) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (12) | Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor scăzut, Comisia a stabilit că nu este necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(12)

Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor scăzut, Comisia a stabilit că nu este necesară eșantionarea.

4.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori

| (13) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (14) | Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăv-curcubeu de tipul în cauză realizate în 2013 de aceste societăți către Uniune reprezintă totalitatea exporturilor realizate din Turcia către Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăv-curcubeu de tipul în cauză realizate în 2013 de aceste societăți către Uniune reprezintă totalitatea exporturilor realizate din Turcia către Uniune.

| (15) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare și răspândirea geografică. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproximativ 64 % din vânzările la export declarate către Uniune și se situează în două regiuni diferite. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare și răspândirea geografică. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproximativ 64 % din vânzările la export declarate către Uniune și se situează în două regiuni diferite.

| (16) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. O societate a contestat selecția și a susținut că ar trebui să fie inclusă și ea în eșantion. Aceasta a susținut că produce, prelucrează și vinde exclusiv păstrăv (cu alte cuvinte, nu desfășoară alte activități) încă din 1971, fiind primul producător din Turcia al produsului în cauză. Societatea a mai susținut că înregistrează vânzări semnificative pe piața internă și, în sfârșit, că este cel mai mare producător din regiunea Marmara. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. O societate a contestat selecția și a susținut că ar trebui să fie inclusă și ea în eșantion. Aceasta a susținut că produce, prelucrează și vinde exclusiv păstrăv (cu alte cuvinte, nu desfășoară alte activități) încă din 1971, fiind primul producător din Turcia al produsului în cauză. Societatea a mai susținut că înregistrează vânzări semnificative pe piața internă și, în sfârșit, că este cel mai mare producător din regiunea Marmara.

| (17) | Comisia reamintește că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. Având în vedere că reprezintă 64 % din exporturile de produs în cauză către Uniune, eșantionul propus este reprezentativ pentru situația industriei din Turcia. În plus, societățile incluse în eșantion se află în două regiuni diferite (din cele trei reprezentate), ceea ce se consideră a fi suficient în scopul anchetei. Prin urmare, Comisia susține că societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative ale importurilor care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. |
| --- | --- |

(17)

Comisia reamintește că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. Având în vedere că reprezintă 64 % din exporturile de produs în cauză către Uniune, eșantionul propus este reprezentativ pentru situația industriei din Turcia. În plus, societățile incluse în eșantion se află în două regiuni diferite (din cele trei reprezentate), ceea ce se consideră a fi suficient în scopul anchetei. Prin urmare, Comisia susține că societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative ale importurilor care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil.

5.   Examinarea individuală

| (18) | Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest stadiu al anchetei, Comisia nu a luat nicio decizie cu privire la cererile de examinare individuală și va hotărî dacă să realizeze sau nu examinări individuale în etapa finală a anchetei. |
| --- | --- |

(18)

Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest stadiu al anchetei, Comisia nu a luat nicio decizie cu privire la cererile de examinare individuală și va hotărî dacă să realizeze sau nu examinări individuale în etapa finală a anchetei.

6.   Răspunsurile la chestionar

| (19) | Comisia a transmis chestionare guvernului turc, tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, unui număr de trei importatori și grupurilor de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a transmis chestionare guvernului turc, tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, unui număr de trei importatori și grupurilor de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion.

| (20) | Trei societăți din cadrul unui grup de producători-exportatori din Turcia au solicitat să fie scutite de obligația de a furniza un răspuns la chestionar. Una dintre ele a susținut că obiectul său principal de activitate este producția de pagel argintiu și biban-de-mare și că produce doar o cantitate mică din produsul în cauză. O alta deține un mic supermarket și este doar marginal implicată în activități cu produsul în cauză, iar cea de a treia este un importator afiliat care nu a înregistrat vânzări semnificative din produsul în cauză pe durata anchetei. Comisia a hotărât să scutească societatea care deține supermarketul de la obligația de a completa răspunsurile la chestionar. Pe de altă parte, și-a menținut poziția conform căreia atât societatea a cărei activitate principală este producția de pagel argintiu și biban-de-mare, cât și importatorul afiliat trebuie să completeze chestionarul, având în vedere că volumele produse (în cazul producătorului-exportator) sau comercializate (în cazul importatorului afiliat) sunt totuși semnificative. |
| --- | --- |

(20)

Trei societăți din cadrul unui grup de producători-exportatori din Turcia au solicitat să fie scutite de obligația de a furniza un răspuns la chestionar. Una dintre ele a susținut că obiectul său principal de activitate este producția de pagel argintiu și biban-de-mare și că produce doar o cantitate mică din produsul în cauză. O alta deține un mic supermarket și este doar marginal implicată în activități cu produsul în cauză, iar cea de a treia este un importator afiliat care nu a înregistrat vânzări semnificative din produsul în cauză pe durata anchetei. Comisia a hotărât să scutească societatea care deține supermarketul de la obligația de a completa răspunsurile la chestionar. Pe de altă parte, și-a menținut poziția conform căreia atât societatea a cărei activitate principală este producția de pagel argintiu și biban-de-mare, cât și importatorul afiliat trebuie să completeze chestionarul, având în vedere că volumele produse (în cazul producătorului-exportator) sau comercializate (în cazul importatorului afiliat) sunt totuși semnificative.

| (21) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea GT și a tuturor celorlalte grupuri de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion, precum și de la societățile care au solicitat o examinare individuală. |
| --- | --- |

(21)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea GT și a tuturor celorlalte grupuri de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion, precum și de la societățile care au solicitat o examinare individuală.

7.   Vizitele de verificare

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea, cu titlu provizoriu, a subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:







  — | Aqualande SAS, Roquefort, Franța; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea, cu titlu provizoriu, a subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

Aqualande SAS, Roquefort, Franța;

| — | Danaqua, Grindsted, Danemarca; |
| --- | --- |

—

Danaqua, Grindsted, Danemarca;

| — | Danforel A/S, Grindsted, Danemarca; |
| --- | --- |

—

Danforel A/S, Grindsted, Danemarca;

| — | Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Danemarca; |
| --- | --- |

—

Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Danemarca;

| — | LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germania; |
| --- | --- |

—

LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;

| — | Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germania; |
| --- | --- |

—

Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;

| — | Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze — Mylof, Rytel, Polonia; |
| --- | --- |

—

Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze — Mylof, Rytel, Polonia;

| — | Piszolla, S.L., Guadalajara, Spania; |
| --- | --- |

—

Piszolla, S.L., Guadalajara, Spania;

| — | Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia; |
| --- | --- |

—

Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia;

| — | Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spania; |
| --- | --- |

—

Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spania;

| (b) | producători-exportatori din Turcia:







  — | grupul de societăți afiliate „GMS”, Bodrum, Turcia:






  — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori din Turcia:

—

grupul de societăți afiliate „GMS”, Bodrum, Turcia:

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști;

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști; |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști;

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști; |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști;

| — | Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ; |
| --- | --- |

—

Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ;

| — | Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști; |
| --- | --- |

—

Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști;

| — | Hakan Komandit Șirketi; |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Șirketi;

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști; |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști;

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști; |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști;

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști; |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști;

| — | grupul de societăți afiliate „Kilic”, Bodrum, Turcia:






  — | Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S; |
| --- | --- | --- |

—

grupul de societăți afiliate „Kilic”, Bodrum, Turcia:

—

Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S;

| — | Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ; |
| --- | --- |

—

Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ;

| — | KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș; |
| --- | --- |

—

KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș;

| — | Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști; |
| --- | --- |

—

Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști;

| — | grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Denizli, Turcia:






  — | Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.; |
| --- | --- | --- |

—

grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Denizli, Turcia:

—

Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.;

| — | Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști; |
| --- | --- |

—

Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști;

| — | Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turcia; |
| --- | --- |

—

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turcia;

| (c) | Guvernul Turciei:







  — | Ministerul Economiei, Ankara, Turcia; |
| --- | --- | --- |

(c)

Guvernul Turciei:

—

Ministerul Economiei, Ankara, Turcia;

| — | Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei, Ankara, Turcia; |
| --- | --- |

—

Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei, Ankara, Turcia;

| (d) | importatori din Uniune afiliați unor exportatori turci:







  — | Spador SRL („Spador”); |
| --- | --- | --- |

(d)

importatori din Uniune afiliați unor exportatori turci:

—

Spador SRL („Spador”);

| — | Ternäben Service GmbH („TSG”); |
| --- | --- |

—

Ternäben Service GmbH („TSG”);

| — | Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”); |
| --- | --- |

—

Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”);

| (e) | un producător din Uniune (operator din sectorul prelucrării) afiliat unui producător-exportator din Turcia (Ternäben):







  — | Ternäben Spółka z.o.o., Polonia („TPL”). |
| --- | --- | --- |

(e)

un producător din Uniune (operator din sectorul prelucrării) afiliat unui producător-exportator din Turcia (Ternäben):

—

Ternäben Spółka z.o.o., Polonia („TPL”).

8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (23) | Ancheta privind subvenția și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(23)

Ancheta privind subvenția și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (24) | Produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):






  — | viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- | --- |

(24)

Produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

—

viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:






  — | sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- | --- |

—

proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

—

sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

| — | sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, |
| --- | --- |

—

sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

originar din Turcia și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (25) | După cum s-a menționat deja la considerentul 1, definiția produsului în cauză a făcut obiectul unei rectificări. Rectificarea a avut caracter pur editorial, sfera de cuprindere a definiției nefiind afectată. |
| --- | --- |

(25)

După cum s-a menționat deja la considerentul 1, definiția produsului în cauză a făcut obiectul unei rectificări. Rectificarea a avut caracter pur editorial, sfera de cuprindere a definiției nefiind afectată.

2.   Produsul similar

| (26) | Ancheta a evidențiat faptul că produsul realizat și vândut pe piața internă din Turcia și/sau exportat în Uniune și produsul realizat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază. |
| --- | --- |

(26)

Ancheta a evidențiat faptul că produsul realizat și vândut pe piața internă din Turcia și/sau exportat în Uniune și produsul realizat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază.

| (27) | Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

| (28) | Unele părți interesate au afirmat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Potrivit lor, există diferențe între procesele de producție și în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice în comparație cu păstrăvul neafumat. În plus, autoritățile turce au afirmat că structura costurilor suportate de producătorii de fileuri afumate este semnificativ diferită de structura costurilor suportate de alți producători, ceea ce ar indica faptul că produsele afumate și cele neafumate nu reprezintă un singur produs. În sfârșit, părțile au făcut referire la două anchete antidumping anterioare privind produse similare (păstrăv-curcubeu mare și somon) efectuate în 2004 (5) și, respectiv, 2005 (6), în care produsele afumate nu s-au încadrat în definiția produsului. Părțile au făcut trimitere în special la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului (7), în care s-ar recunoaște că procesul de afumare aduce modificări caracteristicilor esențiale ale produsului în cauză. Astfel, păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(28)

Unele părți interesate au afirmat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Potrivit lor, există diferențe între procesele de producție și în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice în comparație cu păstrăvul neafumat. În plus, autoritățile turce au afirmat că structura costurilor suportate de producătorii de fileuri afumate este semnificativ diferită de structura costurilor suportate de alți producători, ceea ce ar indica faptul că produsele afumate și cele neafumate nu reprezintă un singur produs. În sfârșit, părțile au făcut referire la două anchete antidumping anterioare privind produse similare (păstrăv-curcubeu mare și somon) efectuate în 2004 (5) și, respectiv, 2005 (6), în care produsele afumate nu s-au încadrat în definiția produsului. Părțile au făcut trimitere în special la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului (7), în care s-ar recunoaște că procesul de afumare aduce modificări caracteristicilor esențiale ale produsului în cauză. Astfel, păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete.

| (29) | Ancheta a arătat că diferitele forme de prezentare — „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” — cuprinse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai exact, toți păstrăvii au aceleași calități intrinseci (chimice, nutriționale sau de altă natură), iar prelucrarea nu privează peștii de aceste calități, ci generează diverse forme de prezentare care reprezintă doar mijloace diferite de conservare a peștelui înainte de prelucrarea, prepararea, gătirea sau consumul ulterior. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia conform căreia conservarea prin afumare nu modifică substanțial caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produsului. |
| --- | --- |

(29)

Ancheta a arătat că diferitele forme de prezentare — „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” — cuprinse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai exact, toți păstrăvii au aceleași calități intrinseci (chimice, nutriționale sau de altă natură), iar prelucrarea nu privează peștii de aceste calități, ci generează diverse forme de prezentare care reprezintă doar mijloace diferite de conservare a peștelui înainte de prelucrarea, prepararea, gătirea sau consumul ulterior. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia conform căreia conservarea prin afumare nu modifică substanțial caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produsului.

| (30) | În ceea ce privește procesele de producție diferite și structurile diferite ale costurilor, părțile nu au explicat cum ar fi putut acestea să influențeze concluzia că produsele afumate și cele neafumate reprezintă un singur produs. În orice caz, eventualele diferențe dintre procesele de producție nu au în sine niciun impact asupra definiției produsului. În plus, în cazul specific de față, procesul de producție și structura costurilor aferente fileurilor afumate nu prezentau cu adevărat diferențe semnificative față de procesul de producție și structura costurilor aferente altor forme de prezentare a păstrăvului. Principalul element de cost al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. Prin urmare, afirmațiile făcute în această privință trebuie respinse. |
| --- | --- |

(30)

În ceea ce privește procesele de producție diferite și structurile diferite ale costurilor, părțile nu au explicat cum ar fi putut acestea să influențeze concluzia că produsele afumate și cele neafumate reprezintă un singur produs. În orice caz, eventualele diferențe dintre procesele de producție nu au în sine niciun impact asupra definiției produsului. În plus, în cazul specific de față, procesul de producție și structura costurilor aferente fileurilor afumate nu prezentau cu adevărat diferențe semnificative față de procesul de producție și structura costurilor aferente altor forme de prezentare a păstrăvului. Principalul element de cost al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. Prin urmare, afirmațiile făcute în această privință trebuie respinse.

| (31) | În cadrul anchetelor anterioare la care au făcut referire părțile interesate, spre deosebire de ancheta actuală, produsele afumate nu fuseseră incluse în plângerea care a condus la deschiderea procedurilor respective. Prin urmare, acestea nu se încadrau în sfera de cuprindere a anchetelor și, în consecință, nu au fost examinate. Considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 răspunde unei afirmații formulate de o parte interesată, potrivit căreia peștii întregi și fileurile congelate ar trebui să fie excluse din procedură. Cu toate acestea, în urma anchetei nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Având în vedere că ancheta de față a evidențiat că toate formele de prezentare a păstrăvului au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(31)

În cadrul anchetelor anterioare la care au făcut referire părțile interesate, spre deosebire de ancheta actuală, produsele afumate nu fuseseră incluse în plângerea care a condus la deschiderea procedurilor respective. Prin urmare, acestea nu se încadrau în sfera de cuprindere a anchetelor și, în consecință, nu au fost examinate. Considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 răspunde unei afirmații formulate de o parte interesată, potrivit căreia peștii întregi și fileurile congelate ar trebui să fie excluse din procedură. Cu toate acestea, în urma anchetei nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Având în vedere că ancheta de față a evidențiat că toate formele de prezentare a păstrăvului au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, acest argument ar trebui să fie respins.

| (32) | Din motivele de mai sus, afirmația că produsele afumate ar trebui să fie excluse din definiția produsului a fost respinsă în această etapă a anchetei. |
| --- | --- |

(32)

Din motivele de mai sus, afirmația că produsele afumate ar trebui să fie excluse din definiția produsului a fost respinsă în această etapă a anchetei.

C.   SUBVENȚIA

1.   Introducere

| (33) | Reclamantul a afirmat că GT subvenționează sectorul acvaculturii. Plângerea conține elemente de probă prima facie care relevă mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente de politică pe care se fundamentează sprijinul acordat de stat acestui sector. |
| --- | --- |

(33)

Reclamantul a afirmat că GT subvenționează sectorul acvaculturii. Plângerea conține elemente de probă prima facie care relevă mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente de politică pe care se fundamentează sprijinul acordat de stat acestui sector.

| (34) | Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documentele suplimentare furnizate în cursul anchetei de către GT și de producătorii-exportatori incluși în eșantion, constatând că toate aceste documente arată că sectorul acvaculturii din Republica Turcia beneficiază de un tratament preferențial în multe domenii. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documentele suplimentare furnizate în cursul anchetei de către GT și de producătorii-exportatori incluși în eșantion, constatând că toate aceste documente arată că sectorul acvaculturii din Republica Turcia beneficiază de un tratament preferențial în multe domenii.

| (35) | Decizia autorităților turce de a subvenționa în mod specific sectorul acvaculturii datează din 2003 și a avut ca rezultat transferul unor sume mari din bugetul public către producătorii și exportatorii turci în ultimii zece ani. |
| --- | --- |

(35)

Decizia autorităților turce de a subvenționa în mod specific sectorul acvaculturii datează din 2003 și a avut ca rezultat transferul unor sume mari din bugetul public către producătorii și exportatorii turci în ultimii zece ani.

| (36) | În cadrul consultărilor derulate între GT și Comisie premergător deschiderii anchetei, menționate în considerentele 3 și 4 de mai sus, GT nu a contestat existența niciuneia dintre schemele examinate. |
| --- | --- |

(36)

În cadrul consultărilor derulate între GT și Comisie premergător deschiderii anchetei, menționate în considerentele 3 și 4 de mai sus, GT nu a contestat existența niciuneia dintre schemele examinate.

2.   Schemele examinate

| (37) | Comisia a transmis chestionare guvernului turc și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la următoarele scheme, despre care se presupunea că implică acordarea de subvenții pentru sectorul acvaculturii:






  — | sprijin acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii:







  — | scutire de taxe vamale; |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Comisia a transmis chestionare guvernului turc și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la următoarele scheme, despre care se presupunea că implică acordarea de subvenții pentru sectorul acvaculturii:

—

sprijin acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii:

—

scutire de taxe vamale;

| — | scutire de TVA; |
| --- | --- |

—

scutire de TVA;

| — | reduceri de impozite; |
| --- | --- |

—

reduceri de impozite;

| — | sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor); |
| --- | --- |

—

sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor);

| — | subvenții la dobândă; |
| --- | --- |

—

subvenții la dobândă;

| — | alocare de terenuri; |
| --- | --- |

—

alocare de terenuri;

| — | sprijin pentru plata impozitului pe venit; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru plata impozitului pe venit;

| — | sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților); |
| --- | --- |

—

sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților);

| — | subvenții directe acordate producătorilor de păstrăvi:







  — | subvenții directe pentru crescătorii de păstrăvi; |
| --- | --- | --- |

—

subvenții directe acordate producătorilor de păstrăvi:

—

subvenții directe pentru crescătorii de păstrăvi;

| — | subvenții directe pentru producția ecologică de păstrăvi; |
| --- | --- |

—

subvenții directe pentru producția ecologică de păstrăvi;

| — | sprijin specific pentru puiet; |
| --- | --- |

—

sprijin specific pentru puiet;

| — | împrumuturi și asigurări subvenționate pentru producătorii de păstrăvi:







  — | împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de Ziraat Bankasi; |
| --- | --- | --- |

—

împrumuturi și asigurări subvenționate pentru producătorii de păstrăvi:

—

împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de Ziraat Bankasi;

| — | împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de cooperativele de credit agricol; |
| --- | --- |

—

împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de cooperativele de credit agricol;

| — | pool-ul de asigurări agricole și sprijin pentru plata primelor de asigurare; |
| --- | --- |

—

pool-ul de asigurări agricole și sprijin pentru plata primelor de asigurare;

| — | subvenții pentru consultanță; |
| --- | --- |

—

subvenții pentru consultanță;

| — | subvenții pentru navele de pescuit:







  — | achiziționare de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit (reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor); |
| --- | --- | --- |

—

subvenții pentru navele de pescuit:

—

achiziționare de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit (reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor);

| — | scoaterea din uz a navelor de pescuit; |
| --- | --- |

—

scoaterea din uz a navelor de pescuit;

| — | alte subvenții și alte programe de subvenționare. |
| --- | --- |

—

alte subvenții și alte programe de subvenționare.

3.   Sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

3.1.   Introducere

| (38) | GT a introdus o schemă de sprijin pentru întreprinderile care investesc fonduri în anumite sectoare și anumite regiuni, inclusiv în sectorul acvaculturii. Această schemă are scopul de a determina:






  — | creșterea nivelului de producție și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

(38)

GT a introdus o schemă de sprijin pentru întreprinderile care investesc fonduri în anumite sectoare și anumite regiuni, inclusiv în sectorul acvaculturii. Această schemă are scopul de a determina:

—

creșterea nivelului de producție și de ocupare a forței de muncă;

| — | încurajarea investițiilor mari care contribuie la competitivitatea pe plan internațional; |
| --- | --- |

—

încurajarea investițiilor mari care contribuie la competitivitatea pe plan internațional;

| — | stimularea investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

—

stimularea investițiilor străine directe;

| — | sprijinirea investițiilor în protecția mediului și în activități de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu obiectivele enunțate în diversele planuri de dezvoltare și programe anuale ale Turciei prezentate mai jos. |
| --- | --- |

—

sprijinirea investițiilor în protecția mediului și în activități de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu obiectivele enunțate în diversele planuri de dezvoltare și programe anuale ale Turciei prezentate mai jos.

3.2.   Temei juridic

| (39) | Următoarele dispoziții juridice ale Turciei prevăd acordarea de sprijin de către stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii: Decretul nr. 2012/3305 (publicat la 19 iunie 2012) privind sprijinul acordat de stat pentru investiții și Comunicarea nr. 2012/1 (publicată la 20 iunie 2012) privind punerea în aplicare a Decretului privind sprijinul acordat de stat pentru investiții, publicate în Jurnalul Oficial nr. 28328 și, respectiv, nr. 28329. |
| --- | --- |

(39)

Următoarele dispoziții juridice ale Turciei prevăd acordarea de sprijin de către stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii: Decretul nr. 2012/3305 (publicat la 19 iunie 2012) privind sprijinul acordat de stat pentru investiții și Comunicarea nr. 2012/1 (publicată la 20 iunie 2012) privind punerea în aplicare a Decretului privind sprijinul acordat de stat pentru investiții, publicate în Jurnalul Oficial nr. 28328 și, respectiv, nr. 28329.

3.3.   Constatările anchetei

| (40) | Chiar dacă schema de sprijin relevantă pentru perioada de anchetă este cea prevăzută în Decretul nr. 2012/3305, dispoziții similare au fost în vigoare încă din 2006 și chiar de dinainte. Acest aspect este relevant deoarece subvențiile legate de achiziționarea de active fixe, cum ar fi subvențiile pentru investiții, pot fi luate în considerare în perioada de anchetă chiar dacă au fost acordate înainte de această perioadă. |
| --- | --- |

(40)

Chiar dacă schema de sprijin relevantă pentru perioada de anchetă este cea prevăzută în Decretul nr. 2012/3305, dispoziții similare au fost în vigoare încă din 2006 și chiar de dinainte. Acest aspect este relevant deoarece subvențiile legate de achiziționarea de active fixe, cum ar fi subvențiile pentru investiții, pot fi luate în considerare în perioada de anchetă chiar dacă au fost acordate înainte de această perioadă.

| (41) | Ancheta a confirmat existența diverselor scheme de sprijin din partea statului. Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin legat de rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților). În funcție de nivelul de dezvoltare economică a celor șase regiuni stabilite prin Decretul nr. 2012/3305, intensitatea ajutorului poate varia. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a confirmat existența diverselor scheme de sprijin din partea statului. Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin legat de rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților). În funcție de nivelul de dezvoltare economică a celor șase regiuni stabilite prin Decretul nr. 2012/3305, intensitatea ajutorului poate varia.

| (42) | Chiar dacă ancheta a confirmat existența unor programe de „investiții regionale”, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de toate schemele. Câteva dintre societăți au beneficiat de scutiri de la plata TVA-ului și a taxelor vamale, scutiri care se aplică în mod egal tuturor celor șase regiuni din Turcia. Cu toate acestea, deoarece societățile incluse în eșantion au achiziționat utilaje și echipamente de la întreprinderi din Uniune în cadrul uniunii vamale UE-Turcia, nu s-au aplicat taxe vamale. În plus, deoarece Turcia aplică un sistem de TVA bazat pe intrări/ieșiri, avantajele obținute în cursul perioadei de anchetă au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale. Avantajul real ar consta în dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului. Acest avantaj este neglijabil și nu a fost analizat mai în profunzime. |
| --- | --- |

(42)

Chiar dacă ancheta a confirmat existența unor programe de „investiții regionale”, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de toate schemele. Câteva dintre societăți au beneficiat de scutiri de la plata TVA-ului și a taxelor vamale, scutiri care se aplică în mod egal tuturor celor șase regiuni din Turcia. Cu toate acestea, deoarece societățile incluse în eșantion au achiziționat utilaje și echipamente de la întreprinderi din Uniune în cadrul uniunii vamale UE-Turcia, nu s-au aplicat taxe vamale. În plus, deoarece Turcia aplică un sistem de TVA bazat pe intrări/ieșiri, avantajele obținute în cursul perioadei de anchetă au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale. Avantajul real ar consta în dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului. Acest avantaj este neglijabil și nu a fost analizat mai în profunzime.

| (43) | Una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de impozit deoarece a achiziționat utilaje în temeiul reglementărilor menționate privind sprijinul acordat de stat pentru investiții. În locul cotei general aplicabile a impozitului pe profit, și anume 20 %, societatea a plătit doar 4 %. |
| --- | --- |

(43)

Una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de impozit deoarece a achiziționat utilaje în temeiul reglementărilor menționate privind sprijinul acordat de stat pentru investiții. În locul cotei general aplicabile a impozitului pe profit, și anume 20 %, societatea a plătit doar 4 %.

| (44) | Aceeași societate inclusă în eșantion a beneficiat și de programul de sprijin pentru plata primelor de asigurare socială. În calitate de titular al unui certificat de încurajare a investițiilor, societatea a beneficiat de acest sprijin atât pentru acoperirea contribuției angajatorilor, cât și pentru contribuția angajaților. După finalizarea investiției sale, societatea a fost scutită de către Instituția Asigurărilor Sociale de la plata contribuției corespunzătoare angajatorilor și angajaților, la nivelul salariului minim, pentru locurile de muncă nou-create. Schema a fost finanțată de către Ministerul Economiei. |
| --- | --- |

(44)

Aceeași societate inclusă în eșantion a beneficiat și de programul de sprijin pentru plata primelor de asigurare socială. În calitate de titular al unui certificat de încurajare a investițiilor, societatea a beneficiat de acest sprijin atât pentru acoperirea contribuției angajatorilor, cât și pentru contribuția angajaților. După finalizarea investiției sale, societatea a fost scutită de către Instituția Asigurărilor Sociale de la plata contribuției corespunzătoare angajatorilor și angajaților, la nivelul salariului minim, pentru locurile de muncă nou-create. Schema a fost finanțată de către Ministerul Economiei.

3.4.   Concluzie

| (45) | Cu titlu provizoriu, sprijinul de stat pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se anulează sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile. |
| --- | --- |

(45)

Cu titlu provizoriu, sprijinul de stat pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se anulează sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile.

| (46) | Subvenția este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare. |
| --- | --- |

(46)

Subvenția este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.

| (47) | Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la decret drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(47)

Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la decret drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.

| (48) | În consecință, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvențiile menționate sunt considerate o contribuție financiară a guvernului care conferă un avantaj beneficiarilor. |
| --- | --- |

(48)

În consecință, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvențiile menționate sunt considerate o contribuție financiară a guvernului care conferă un avantaj beneficiarilor.

3.5.   Calculul valorii subvenției

| (49) | Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de schemele menționate mai sus. Cu toate acestea, avantajul oferit societății s-a dovedit a fi neglijabil. |
| --- | --- |

(49)

Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de schemele menționate mai sus. Cu toate acestea, avantajul oferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.

4.   Subvențiile directe acordate producătorilor de păstrăvi

4.1.   Introducere

| (50) | Subvențiile directe pe kilogramul de păstrăv produs reprezintă principala schemă de subvenționare de care beneficiază produsul în cauză. Aceste subvenții sunt revizuite în fiecare an cu ocazia revizuirii anuale a subvențiilor din agricultură. |
| --- | --- |

(50)

Subvențiile directe pe kilogramul de păstrăv produs reprezintă principala schemă de subvenționare de care beneficiază produsul în cauză. Aceste subvenții sunt revizuite în fiecare an cu ocazia revizuirii anuale a subvențiilor din agricultură.

4.2.   Temei juridic

| (51) | Subvențiile directe se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4463 privind subvențiile din agricultură pe anul 2013, datat 7 martie 2013 și publicat în Jurnalul Oficial nr. 28612 la 8 aprilie 2013 (cu aplicare retroactivă de la 1 ianuarie 2013). |
| --- | --- |

(51)

Subvențiile directe se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4463 privind subvențiile din agricultură pe anul 2013, datat 7 martie 2013 și publicat în Jurnalul Oficial nr. 28612 la 8 aprilie 2013 (cu aplicare retroactivă de la 1 ianuarie 2013).

4.3.   Constatările anchetei

| (52) | Ancheta a confirmat existența unor subvenții directe pentru păstrăv. S-a constatat că, pe perioada de anchetă, nivelul subvențiilor pe kilogram de păstrăv era stabilit la 0,65 TL/kg pentru o producție de maximum 250 de tone pe an. Pentru producțiile în cantități de 251-500 tone/an se acorda jumătate din această valoare (0,325 TL/kg), iar pentru producțiile care depășeau 500 de tone nu se acordau subvenții. Subvenția se acorda producătorilor de produs în cauză care dețineau licență emisă de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. |
| --- | --- |

(52)

Ancheta a confirmat existența unor subvenții directe pentru păstrăv. S-a constatat că, pe perioada de anchetă, nivelul subvențiilor pe kilogram de păstrăv era stabilit la 0,65 TL/kg pentru o producție de maximum 250 de tone pe an. Pentru producțiile în cantități de 251-500 tone/an se acorda jumătate din această valoare (0,325 TL/kg), iar pentru producțiile care depășeau 500 de tone nu se acordau subvenții. Subvenția se acorda producătorilor de produs în cauză care dețineau licență emisă de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei.

| (53) | Înainte de efectuarea oricărei plăți, producătorii trebuie să fie înscriși în sistemul de înregistrare a fermelor de acvacultură, aflat în responsabilitatea Ministerului Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. Ei sunt supuși unor controale periodice și inopinate. |
| --- | --- |

(53)

Înainte de efectuarea oricărei plăți, producătorii trebuie să fie înscriși în sistemul de înregistrare a fermelor de acvacultură, aflat în responsabilitatea Ministerului Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. Ei sunt supuși unor controale periodice și inopinate.

| (54) | Trei dintre cele patru grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de subvenții directe pe parcursul perioadei de anchetă, deoarece se ocupau ele însele de creșterea păstrăvilor. Pe de altă parte, cel mai mare grup, Ternäben, nu se ocupa cu creșterea păstrăvilor, ci îi achiziționa (în special păstrăvi vii și pește congelat întreg) de la crescători neafiliați, în vederea prelucrării. Prin urmare, acest grup nu a primit subvenții directe. În consecință, s-a pus întrebarea dacă avantajul subvențiilor directe exista și în cazul grupului Ternäben, și în cazul celorlalte trei grupuri de societăți incluse în eșantion care nu realizau doar activități de acvacultură, ci și achiziționau păstrăv de la societăți neafiliate în vederea prelucrării. |
| --- | --- |

(54)

Trei dintre cele patru grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de subvenții directe pe parcursul perioadei de anchetă, deoarece se ocupau ele însele de creșterea păstrăvilor. Pe de altă parte, cel mai mare grup, Ternäben, nu se ocupa cu creșterea păstrăvilor, ci îi achiziționa (în special păstrăvi vii și pește congelat întreg) de la crescători neafiliați, în vederea prelucrării. Prin urmare, acest grup nu a primit subvenții directe. În consecință, s-a pus întrebarea dacă avantajul subvențiilor directe exista și în cazul grupului Ternäben, și în cazul celorlalte trei grupuri de societăți incluse în eșantion care nu realizau doar activități de acvacultură, ci și achiziționau păstrăv de la societăți neafiliate în vederea prelucrării.

| (55) | În această privință, Comisia subliniază faptul că produsul în cauză cuprinde atât materia primă subvenționată în mod direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval (pește proaspăt, pește congelat întreg, fileuri, păstrăv afumat). Având în vedere că producția de păstrăv viu este subvenționată și că, practic, toți crescătorii de păstrăv din Turcia beneficiază de această schemă, toți producătorii produsului în cauză (păstrăv viu și produse din aval) beneficiază de această schemă de subvenționare directă, indiferent dacă se ocupă ei înșiși de creșterea păstrăvului sau îl achiziționează în vederea prelucrării ulterioare. |
| --- | --- |

(55)

În această privință, Comisia subliniază faptul că produsul în cauză cuprinde atât materia primă subvenționată în mod direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval (pește proaspăt, pește congelat întreg, fileuri, păstrăv afumat). Având în vedere că producția de păstrăv viu este subvenționată și că, practic, toți crescătorii de păstrăv din Turcia beneficiază de această schemă, toți producătorii produsului în cauză (păstrăv viu și produse din aval) beneficiază de această schemă de subvenționare directă, indiferent dacă se ocupă ei înșiși de creșterea păstrăvului sau îl achiziționează în vederea prelucrării ulterioare.

| (56) | În orice caz, avantajul pentru producătorii produsului în cauză poate fi demonstrat. În acest scop, Comisia a comparat costul aferent activităților de acvacultură ale celor trei societăți incluse în eșantion care au ca obiect de activitate creșterea păstrăvului (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat de la furnizori neafiliați. Comisia a constatat că, în cazul tuturor celor trei societăți, prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat era mai mic decât costul mediu de producție. |
| --- | --- |

(56)

În orice caz, avantajul pentru producătorii produsului în cauză poate fi demonstrat. În acest scop, Comisia a comparat costul aferent activităților de acvacultură ale celor trei societăți incluse în eșantion care au ca obiect de activitate creșterea păstrăvului (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat de la furnizori neafiliați. Comisia a constatat că, în cazul tuturor celor trei societăți, prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat era mai mic decât costul mediu de producție.

| (57) | În cazul grupului Ternaeben, Comisia a comparat costul mediu aferent activităților de acvacultură ale celorlalte trei societăți incluse în eșantion (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul individual mediu de achiziționare pe care îl plătea Ternaeben pentru peștele refrigerat sau viu. După cum s-a constatat, costul mediu de producție al celorlalte trei societăți incluse în eșantion era mai mare decât prețul mediu de achiziție plătit de Ternaeben. Acest preț mediu de achiziție s-a dovedit a fi comparabil cu cel plătit de celelalte societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(57)

În cazul grupului Ternaeben, Comisia a comparat costul mediu aferent activităților de acvacultură ale celorlalte trei societăți incluse în eșantion (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul individual mediu de achiziționare pe care îl plătea Ternaeben pentru peștele refrigerat sau viu. După cum s-a constatat, costul mediu de producție al celorlalte trei societăți incluse în eșantion era mai mare decât prețul mediu de achiziție plătit de Ternaeben. Acest preț mediu de achiziție s-a dovedit a fi comparabil cu cel plătit de celelalte societăți incluse în eșantion.

| (58) | Prin urmare, Comisia consideră că societățile incluse în eșantion au beneficiat de schema de subvenționare directă, inclusiv în condițiile în care au achiziționat păstrăv de la societăți neafiliate. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, Comisia consideră că societățile incluse în eșantion au beneficiat de schema de subvenționare directă, inclusiv în condițiile în care au achiziționat păstrăv de la societăți neafiliate.

| (59) | Reclamantul a susținut că s-a acordat un sprijin suplimentar pentru producția ecologică de păstrăv și producția pe bucată de puiet. Ancheta a confirmat existența sprijinului suplimentar destinat producției ecologice de păstrăv. Cu toate acestea, s-a constatat că în Turcia exista o singură societate care avea ca obiect de activitate producția ecologică de păstrăv, dar aceasta a intrat recent în faliment. Drept urmare, în cursul perioadei de anchetă nu s-au acordat subvenții pentru producția ecologică de păstrăv. |
| --- | --- |

(59)

Reclamantul a susținut că s-a acordat un sprijin suplimentar pentru producția ecologică de păstrăv și producția pe bucată de puiet. Ancheta a confirmat existența sprijinului suplimentar destinat producției ecologice de păstrăv. Cu toate acestea, s-a constatat că în Turcia exista o singură societate care avea ca obiect de activitate producția ecologică de păstrăv, dar aceasta a intrat recent în faliment. Drept urmare, în cursul perioadei de anchetă nu s-au acordat subvenții pentru producția ecologică de păstrăv.

| (60) | În plus, Comisia a constatat că sprijinul specific destinat producției de puiet exista în 2012, dar a fost sistat în 2013, deoarece nivelul producției de puiet din Turcia satisfăcea deja cerințele pieței. |
| --- | --- |

(60)

În plus, Comisia a constatat că sprijinul specific destinat producției de puiet exista în 2012, dar a fost sistat în 2013, deoarece nivelul producției de puiet din Turcia satisfăcea deja cerințele pieței.

4.4.   Concluzie

| (61) | Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează cu titlu provizoriu că sus-menționata contribuție publică ia forma unei subvenții directe în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și, prin urmare, conferă un avantaj direct producătorilor de păstrăvi din Turcia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se conferă un „avantaj” deoarece finanțarea (subvenția) directă este oferită de autoritățile publice fără a se percepe nicio dobândă sau redevență. Astfel de fonduri gratuite nu sunt de obicei disponibile pe piață. |
| --- | --- |

(61)

Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează cu titlu provizoriu că sus-menționata contribuție publică ia forma unei subvenții directe în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și, prin urmare, conferă un avantaj direct producătorilor de păstrăvi din Turcia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se conferă un „avantaj” deoarece finanțarea (subvenția) directă este oferită de autoritățile publice fără a se percepe nicio dobândă sau redevență. Astfel de fonduri gratuite nu sunt de obicei disponibile pe piață.

| (62) | Schema de subvenționare directă este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece accesul la ea este rezervat anumitor întreprinderi. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. Subvenția directă este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la aceste subvenții, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii. |
| --- | --- |

(62)

Schema de subvenționare directă este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece accesul la ea este rezervat anumitor întreprinderi. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. Subvenția directă este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la aceste subvenții, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii.

4.5.   Calculul valorii subvenției

| (63) | Avantajul total al fiecărei societăți a constat în valoarea medie a subvenției directe primite în cursul perioadei de anchetă pentru peștele viu produs în crescătoria proprie și în valoarea medie a subvenției acordate de către GT pentru peștii vii achiziționați, calculată împărțind valoarea totală a subvențiilor acordate la cantitatea totală de păstrăvi produși în Turcia. |
| --- | --- |

(63)

Avantajul total al fiecărei societăți a constat în valoarea medie a subvenției directe primite în cursul perioadei de anchetă pentru peștele viu produs în crescătoria proprie și în valoarea medie a subvenției acordate de către GT pentru peștii vii achiziționați, calculată împărțind valoarea totală a subvențiilor acordate la cantitatea totală de păstrăvi produși în Turcia.

| (64) | Tabelul de mai jos prezintă valoarea, stabilită cu titlu provizoriu, a avantajului conferit de subvențiile menționate mai sus, acest avantaj fiind considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă de către societățile în cauză.






  Subvenții directe și indirecte |
| --- | --- |
| Denumirea societății | Marja de subvenție |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,6 % |
| Özpekler | 6,8 % |
| Ternaeben | 9,5 % |

(64)

Tabelul de mai jos prezintă valoarea, stabilită cu titlu provizoriu, a avantajului conferit de subvențiile menționate mai sus, acest avantaj fiind considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă de către societățile în cauză.

Subvenții directe și indirecte

Denumirea societății

Marja de subvenție

GMS

7,0 %

Kilic

9,6 %

Özpekler

6,8 %

Ternaeben

9,5 %

5.   Împrumuturile subvenționate

5.1.   Introducere

| (65) | Anumite entități publice și private au acordat împrumuturi preferențiale societăților care operează în sectorul acvaculturii. Principalele entități responsabile sunt enumerate mai jos. |
| --- | --- |

(65)

Anumite entități publice și private au acordat împrumuturi preferențiale societăților care operează în sectorul acvaculturii. Principalele entități responsabile sunt enumerate mai jos.

| (66) | Cooperativele de credit agricol (CCA) sunt entități de drept privat care au fost înființate de producători agricoli (persoane fizice sau juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a satisface nevoile de natură financiară ale activității lor. |
| --- | --- |

(66)

Cooperativele de credit agricol (CCA) sunt entități de drept privat care au fost înființate de producători agricoli (persoane fizice sau juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a satisface nevoile de natură financiară ale activității lor.

| (67) | Banca Agricolă a Republicii Turcia (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi sau „Ziraat Bankasi”) este o bancă deținută de stat și un organism public, ale cărui acțiuni sunt deținute în totalitate de Subsecretariatul Trezoreriei. În cadrul programului guvernamental prezentat în considerentul 70 de mai jos, aplicabil și perioadei de anchetă, Ziraat Bankasi oferă împrumuturi preferențiale pentru sectorul acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. Prin urmare, se consideră că Ziraat Bankasi este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public. |
| --- | --- |

(67)

Banca Agricolă a Republicii Turcia (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi sau „Ziraat Bankasi”) este o bancă deținută de stat și un organism public, ale cărui acțiuni sunt deținute în totalitate de Subsecretariatul Trezoreriei. În cadrul programului guvernamental prezentat în considerentul 70 de mai jos, aplicabil și perioadei de anchetă, Ziraat Bankasi oferă împrumuturi preferențiale pentru sectorul acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. Prin urmare, se consideră că Ziraat Bankasi este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public.

| (68) | Organizația pentru Dezvoltarea Întreprinderilor Mici și Mijlocii (KOSGEB) este un organism public al cărui obiectiv este acela de a determina creșterea cotei întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) în dezvoltarea economică și socială, prin oferirea de servicii de calitate și de sprijin pentru creșterea puterii concurențiale a IMM-urilor și pentru răspândirea culturii antreprenoriale. Activitățile KOSGEB intră în competența Ministerului Științei, Industriei și Tehnologiei, organizația fiind parțial independentă. |
| --- | --- |

(68)

Organizația pentru Dezvoltarea Întreprinderilor Mici și Mijlocii (KOSGEB) este un organism public al cărui obiectiv este acela de a determina creșterea cotei întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) în dezvoltarea economică și socială, prin oferirea de servicii de calitate și de sprijin pentru creșterea puterii concurențiale a IMM-urilor și pentru răspândirea culturii antreprenoriale. Activitățile KOSGEB intră în competența Ministerului Științei, Industriei și Tehnologiei, organizația fiind parțial independentă.

| (69) | Türk Eximbank („Eximbank”) a fost constituită de guvernul Turciei la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332. Este o bancă deținută integral de stat și un organism public care acționează ca principal instrument al guvernului Turciei de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export durabil a Republicii Turcia. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public. |
| --- | --- |

(69)

Türk Eximbank („Eximbank”) a fost constituită de guvernul Turciei la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332. Este o bancă deținută integral de stat și un organism public care acționează ca principal instrument al guvernului Turciei de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export durabil a Republicii Turcia. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public.

5.2.   Temei juridic

| (70) | Împrumuturile subvenționate se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4271 din 16 februarie 2013, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28561, privind extinderea împrumuturilor cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi de către Ziraat Bankasi și CCA în 2013, Decretul nr. 2010/27612 privind împrumuturile cu rate ale dobânzii de 0 % pentru IMM-uri, publicat în Jurnalul Oficial la 15 iunie 2010, și Legea nr. 3332, publicată la 31 martie 1987 în Jurnalul Oficial nr. 19417 (bis) privind creditele de export acordate de către Eximbank, banca Turciei pentru credite de export. |
| --- | --- |

(70)

Împrumuturile subvenționate se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4271 din 16 februarie 2013, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28561, privind extinderea împrumuturilor cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi de către Ziraat Bankasi și CCA în 2013, Decretul nr. 2010/27612 privind împrumuturile cu rate ale dobânzii de 0 % pentru IMM-uri, publicat în Jurnalul Oficial la 15 iunie 2010, și Legea nr. 3332, publicată la 31 martie 1987 în Jurnalul Oficial nr. 19417 (bis) privind creditele de export acordate de către Eximbank, banca Turciei pentru credite de export.

5.3.   Constatările anchetei

| (71) | Împrumuturile preferențiale acordate de Eximbank și KOSGEB au fost investigate pe baza afirmațiilor din plângere privind împrumuturile subvenționate. Ancheta a confirmat existența unor împrumuturi cu dobândă mică. Cu toate acestea, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de împrumuturi acordate de CCA. |
| --- | --- |

(71)

Împrumuturile preferențiale acordate de Eximbank și KOSGEB au fost investigate pe baza afirmațiilor din plângere privind împrumuturile subvenționate. Ancheta a confirmat existența unor împrumuturi cu dobândă mică. Cu toate acestea, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de împrumuturi acordate de CCA.

| (72) | Comisia a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a obținut în cursul perioadei de anchetă patru împrumuturi preferențiale de la Ziraat Bankasi în temeiul Decretului nr. 2013/4271. Sub umbrela împrumuturilor pentru sectorul acvaculturii, Ziraat Bankasi a acordat împrumuturi pentru investiții destinate achiziționării de utilaje și echipamente, precum și împrumuturi operaționale în vederea finanțării costurilor operaționale. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a obținut în cursul perioadei de anchetă patru împrumuturi preferențiale de la Ziraat Bankasi în temeiul Decretului nr. 2013/4271. Sub umbrela împrumuturilor pentru sectorul acvaculturii, Ziraat Bankasi a acordat împrumuturi pentru investiții destinate achiziționării de utilaje și echipamente, precum și împrumuturi operaționale în vederea finanțării costurilor operaționale.

| (73) | Pe lângă împrumuturile preferențiale acordate de Ziraat Bankasi, una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de un împrumut cu rata dobânzii 0 % în temeiul Decretului nr. 2010/27612, pe baza căruia KOSGEB administrează diferitele programe de sprijinire a IMM-urilor. IMM-urile care operează în sectorul acvaculturii au dreptul de a beneficia și de aceste programe de sprijin. |
| --- | --- |

(73)

Pe lângă împrumuturile preferențiale acordate de Ziraat Bankasi, una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de un împrumut cu rata dobânzii 0 % în temeiul Decretului nr. 2010/27612, pe baza căruia KOSGEB administrează diferitele programe de sprijinire a IMM-urilor. IMM-urile care operează în sectorul acvaculturii au dreptul de a beneficia și de aceste programe de sprijin.

| (74) | În plus, în timpul anchetei s-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au primit două, respectiv șase împrumuturi cu dobândă mică de la Eximbank. Reprezentanții băncii au confirmat în cursul vizitei de verificare efectuate împreună cu GT că Eximbank acordă exportatorilor turci împrumuturi în condiții mai bune decât cele disponibile în general pe piață. |
| --- | --- |

(74)

În plus, în timpul anchetei s-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au primit două, respectiv șase împrumuturi cu dobândă mică de la Eximbank. Reprezentanții băncii au confirmat în cursul vizitei de verificare efectuate împreună cu GT că Eximbank acordă exportatorilor turci împrumuturi în condiții mai bune decât cele disponibile în general pe piață.

5.4.   Concluzie

| (75) | Împrumuturile cu dobândă mică menționate mai sus sunt considerate în mod provizoriu subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

Împrumuturile cu dobândă mică menționate mai sus sunt considerate în mod provizoriu subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (76) | Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că avantajul conferit beneficiarului ia forma unei reduceri a ratelor dobânzilor la împrumuturile contractate pentru producția sectorului acvaculturii. Schema împrumuturilor finanțate de stat conferă un avantaj beneficiarilor, întrucât acestea se acordă în condiții financiare care nu reflectă condițiile de piață asociate împrumuturilor cu scadență comparabilă, fiind caracterizate de rate ale dobânzilor aflate sub nivelul pieței. |
| --- | --- |

(76)

Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că avantajul conferit beneficiarului ia forma unei reduceri a ratelor dobânzilor la împrumuturile contractate pentru producția sectorului acvaculturii. Schema împrumuturilor finanțate de stat conferă un avantaj beneficiarilor, întrucât acestea se acordă în condiții financiare care nu reflectă condițiile de piață asociate împrumuturilor cu scadență comparabilă, fiind caracterizate de rate ale dobânzilor aflate sub nivelul pieței.

| (77) | Aceste scheme sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât autoritățile care acordă împrumuturile sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul la acestea, rezervându-l doar anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

(77)

Aceste scheme sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât autoritățile care acordă împrumuturile sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul la acestea, rezervându-l doar anumitor întreprinderi.

| (78) | Prin urmare, toate împrumuturile menționate mai sus sunt considerate a fi subvenții pasibile de măsuri compensatorii, care conferă un avantaj și sunt specifice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(78)

Prin urmare, toate împrumuturile menționate mai sus sunt considerate a fi subvenții pasibile de măsuri compensatorii, care conferă un avantaj și sunt specifice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

5.5.   Calculul valorii subvenției

| (79) | Conform dispozițiilor prevăzute la articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul generat de împrumuturile preferențiale a fost calculat provizoriu ca diferență între valoarea dobânzii plătite și suma care s-ar plăti pentru un împrumut comercial comparabil, pe care societățile îl pot obține de pe piață. Ca nivel de referință, Comisia a aplicat rata medie ponderată a dobânzii pentru împrumuturile acordate în Turcia în cursul perioadei de anchetă, cu ajutorul platformei de tranzacționare electronică Bloomberg (indicele WAIRCOMM). |
| --- | --- |

(79)

Conform dispozițiilor prevăzute la articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul generat de împrumuturile preferențiale a fost calculat provizoriu ca diferență între valoarea dobânzii plătite și suma care s-ar plăti pentru un împrumut comercial comparabil, pe care societățile îl pot obține de pe piață. Ca nivel de referință, Comisia a aplicat rata medie ponderată a dobânzii pentru împrumuturile acordate în Turcia în cursul perioadei de anchetă, cu ajutorul platformei de tranzacționare electronică Bloomberg (indicele WAIRCOMM).

| (80) | Avantajul pe perioada de anchetă a fost calculat ca diferență între dobânda plătită efectiv în cursul perioadei de anchetă și dobânda care ar fi fost plătită la nivelul de referință. |
| --- | --- |

(80)

Avantajul pe perioada de anchetă a fost calculat ca diferență între dobânda plătită efectiv în cursul perioadei de anchetă și dobânda care ar fi fost plătită la nivelul de referință.

| (81) | Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:






  Împrumuturi preferențiale |
| --- | --- |
| Denumirea societății | Marja de subvenție |
| Kilic | 0,1 % |
| Özpekler | 0,3 % |

(81)

Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:

Împrumuturi preferențiale

Denumirea societății

Marja de subvenție

Kilic

0,1 %

Özpekler

0,3 %

6.   Pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare

6.1.   Introducere

| (82) | Legea asigurărilor agricole și Regulamentul privind principiile de instituire a pool-ului de asigurări agricole stabilesc obiectivul guvernului de a oferi o asigurare împotriva tuturor pierderilor de stoc și producție de pește ale producătorilor de păstrăv, cauzate de numeroase boli, dezastre naturale, accidente etc. posibile. |
| --- | --- |

(82)

Legea asigurărilor agricole și Regulamentul privind principiile de instituire a pool-ului de asigurări agricole stabilesc obiectivul guvernului de a oferi o asigurare împotriva tuturor pierderilor de stoc și producție de pește ale producătorilor de păstrăv, cauzate de numeroase boli, dezastre naturale, accidente etc. posibile.

| (83) | Tipurile de asigurări oferite de pool-ul de asigurări agricole sunt: (i) asigurarea recoltelor; (ii) asigurarea serelor; (iii) asigurarea bovinelor mari; (iv) asigurarea bovinelor mici; (v) asigurarea păsărilor de curte; și (vi) asigurarea pentru acvacultură. |
| --- | --- |

(83)

Tipurile de asigurări oferite de pool-ul de asigurări agricole sunt: (i) asigurarea recoltelor; (ii) asigurarea serelor; (iii) asigurarea bovinelor mari; (iv) asigurarea bovinelor mici; (v) asigurarea păsărilor de curte; și (vi) asigurarea pentru acvacultură.

6.2.   Temei juridic

| (84) | Temeiul juridic al acestui program este constituit din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28537 și datat 23 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(84)

Temeiul juridic al acestui program este constituit din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28537 și datat 23 ianuarie 2013.

6.3.   Constatările anchetei

| (85) | Ancheta a confirmat existența acestei scheme de subvenționare. În conformitate cu articolele 12 și 13 din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și cu Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare („Decretul nr. 2012/4138”), producătorii din sectorul acvaculturii pot beneficia de sprijin din partea guvernului pentru plata primelor de asigurare astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (6) din Decretul nr. 2012/4138. |
| --- | --- |

(85)

Ancheta a confirmat existența acestei scheme de subvenționare. În conformitate cu articolele 12 și 13 din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și cu Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare („Decretul nr. 2012/4138”), producătorii din sectorul acvaculturii pot beneficia de sprijin din partea guvernului pentru plata primelor de asigurare astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (6) din Decretul nr. 2012/4138.

| (86) | O societate care dorește să apeleze la pool-ul de asigurări agricole depune un proiect pentru polița de asigurare pe care o dorește. În continuare, pool-ul efectuează o inspecție la societate în vederea evaluării riscurilor și îi oferă o poliță de asigurare care menționează cuantumul primei de plată. În cazul în care societatea care își desfășoară activitatea în sectorul agricol acceptă oferta, guvernul plătește jumătate din prima de asigurare. |
| --- | --- |

(86)

O societate care dorește să apeleze la pool-ul de asigurări agricole depune un proiect pentru polița de asigurare pe care o dorește. În continuare, pool-ul efectuează o inspecție la societate în vederea evaluării riscurilor și îi oferă o poliță de asigurare care menționează cuantumul primei de plată. În cazul în care societatea care își desfășoară activitatea în sectorul agricol acceptă oferta, guvernul plătește jumătate din prima de asigurare.

| (87) | Comisia a constatat că, în general, fermierii din Turcia nu își asigură produsele. Doar una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de programul guvernamental de acordare a unui sprijin pentru plata primelor de asigurare pe durata perioadei de anchetă, timp de 3 luni. Apoi, a ales o societate privată de asigurări. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a constatat că, în general, fermierii din Turcia nu își asigură produsele. Doar una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de programul guvernamental de acordare a unui sprijin pentru plata primelor de asigurare pe durata perioadei de anchetă, timp de 3 luni. Apoi, a ales o societate privată de asigurări.

6.4.   Concluzie

| (88) | În practică, avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având forma unei subvenții directe acordate de guvern producătorilor de păstrăvi, și o „contribuție financiară” în sensul regulamentului de bază, deoarece beneficiarul subvenției primește o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea riscurilor comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată. |
| --- | --- |

(88)

În practică, avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având forma unei subvenții directe acordate de guvern producătorilor de păstrăvi, și o „contribuție financiară” în sensul regulamentului de bază, deoarece beneficiarul subvenției primește o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea riscurilor comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.

| (89) | Subvenția este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la subvenție, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii. |
| --- | --- |

(89)

Subvenția este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la subvenție, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.

6.5.   Calculul cuantumului subvenției

| (90) | Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de această schemă. Cu toate acestea, avantajul conferit societății s-a dovedit a fi neglijabil. |
| --- | --- |

(90)

Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de această schemă. Cu toate acestea, avantajul conferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.

6.6.   Subvențiile pentru consultanță

| (91) | Această schemă are ca scop furnizarea cunoștințelor și a know-how-ului necesare producătorilor din sectorul acvaculturii în vederea modernizării și creșterii producției și a eficientizării activității. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de această schemă pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(91)

Această schemă are ca scop furnizarea cunoștințelor și a know-how-ului necesare producătorilor din sectorul acvaculturii în vederea modernizării și creșterii producției și a eficientizării activității. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de această schemă pe durata perioadei de anchetă.

6.7.   Subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit

| (92) | Aceste subvenții se referă la achiziționarea de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit sau la scoaterea din uz a navelor de pescuit. De aceste plăți compensatorii beneficiază în special operatorii care desfășoară activități în domeniul pescuitului. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de astfel de subvenții în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(92)

Aceste subvenții se referă la achiziționarea de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit sau la scoaterea din uz a navelor de pescuit. De aceste plăți compensatorii beneficiază în special operatorii care desfășoară activități în domeniul pescuitului. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de astfel de subvenții în cursul perioadei de anchetă.

6.8.   Concluzie privind subvenționarea

| (93) | Pentru fiecare schemă, Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii acordate societăților examinate în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a însumat rezultatele, obținând valoarea totală a subvenției acordate fiecărui grup în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(93)

Pentru fiecare schemă, Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii acordate societăților examinate în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a însumat rezultatele, obținând valoarea totală a subvenției acordate fiecărui grup în cursul perioadei de anchetă.

| (94) | Pentru a obține marjele globale de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând valoarea procentuală a subvenției, adică procentul din cifra de afaceri totală a societății reprezentat de subvenție. Acest procent a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(94)

Pentru a obține marjele globale de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând valoarea procentuală a subvenției, adică procentul din cifra de afaceri totală a societății reprezentat de subvenție. Acest procent a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă.

| (95) | În continuare, s-a calculat valoarea subvenției pe echivalentul în pești întregi al produsului în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procent din valoarea CIF a acelorași exporturi, exprimate în echivalent pești întregi. |
| --- | --- |

(95)

În continuare, s-a calculat valoarea subvenției pe echivalentul în pești întregi al produsului în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procent din valoarea CIF a acelorași exporturi, exprimate în echivalent pești întregi.

| (96) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de subvenție medie ponderată. Prin urmare, această marjă a fost stabilită pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(96)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de subvenție medie ponderată. Prin urmare, această marjă a fost stabilită pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (97) | Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a stabilit marja de subvenție pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți, exprimat ca procent din volumul total al exporturilor — astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile — din țara în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(97)

Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a stabilit marja de subvenție pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți, exprimat ca procent din volumul total al exporturilor — astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile — din țara în cauză către Uniune.

| (98) | În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În baza acestui fapt, Comisia a decis să stabilească marja reziduală a subvenției la nivelul celei mai mari marje de subvenție înregistrate printre societățile incluse în eșantion.






  Denumirea societății | Marja de subvenție |
| --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % |
| Media ponderată a eșantionului | 8,2 % |
| Marjă de subvenție la nivel național | 9,7 % |

(98)

În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În baza acestui fapt, Comisia a decis să stabilească marja reziduală a subvenției la nivelul celei mai mari marje de subvenție înregistrate printre societățile incluse în eșantion.

Denumirea societății

Marja de subvenție

GMS

7,0 %

Kilic

9,7 %

Özpekler

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

Media ponderată a eșantionului

8,2 %

Marjă de subvenție la nivel național

9,7 %

D.   PREJUDICIUL

1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (99) | Pe durata perioadei de anchetă, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(99)

Pe durata perioadei de anchetă, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (100) | Producția totală a Uniunii din cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 170 de milioane de kilograme „echivalent pești întregi” (whole fish equivalents — WFE), pe baza datelor furnizate de către asociațiile naționale și europene de producători și de către societăți individuale. După cum s-a indicat la considerentul 10, în eșantion au fost incluși nouă producători din Uniune, reprezentând peste 12 % din producția totală a produsului similar din Uniune. |
| --- | --- |

(100)

Producția totală a Uniunii din cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 170 de milioane de kilograme „echivalent pești întregi” (whole fish equivalents — WFE), pe baza datelor furnizate de către asociațiile naționale și europene de producători și de către societăți individuale. După cum s-a indicat la considerentul 10, în eșantion au fost incluși nouă producători din Uniune, reprezentând peste 12 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (101) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor rezultat din datele Eurostat. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor rezultat din datele Eurostat.

| (102) | Volumul total al vânzărilor producătorilor din Uniune a fost estimat în modul prezentat în considerentul 130 de mai jos. |
| --- | --- |

(102)

Volumul total al vânzărilor producătorilor din Uniune a fost estimat în modul prezentat în considerentul 130 de mai jos.

| (103) | În ceea ce privește volumul importurilor, Eurostat raportează greutatea netă pentru șase coduri NC diferite, și anume pentru pește viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg, eviscerat sau fileuri. Pentru comparație, greutățile nete au fost transformate în WFE prin împărțirea cantității importurilor înregistrate în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Acești factori de conversie au fost menționați în plângere și sunt utilizați în mod obișnuit în industria în cauză.

  Tabelul 1


  Factori de conversie







  Prezentarea produsului | Factor |
| --- | --- | --- |
| Viu | 1,00 |
| Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat) | 0,85 |
| Fileuri: proaspete/refrigerate/congelate | 0,47 |
| Fileuri: afumate | 0,40 |

(103)

În ceea ce privește volumul importurilor, Eurostat raportează greutatea netă pentru șase coduri NC diferite, și anume pentru pește viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg, eviscerat sau fileuri. Pentru comparație, greutățile nete au fost transformate în WFE prin împărțirea cantității importurilor înregistrate în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Acești factori de conversie au fost menționați în plângere și sunt utilizați în mod obișnuit în industria în cauză.

Tabelul 1

Factori de conversie

Prezentarea produsului

Factor

Viu

1,00

Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat)

0,85

Fileuri: proaspete/refrigerate/congelate

0,47

Fileuri: afumate

0,40

| (104) | Codurile NC relevante vizează și alte tipuri de pește, care nu fac obiectul prezentei anchete, precum păstrăvul comun (Salmo trutta), păstrăvul din specia Oncorhynchus clarki, păstrăvul auriu (Oncorhynchus aguabonita) și păstrăvul din specia Oncorhynchus gilae. Cu toate acestea, în cursul anchetei s-a constatat că, în afară de produsul în cauză, celelalte specii nu erau produse în Turcia sau erau produse în cantități neglijabile. Această constatare s-a bazat pe informațiile furnizate Federației Europene a Producătorilor din Acvacultură (Federation of European Aquaculture Producers — FEAP) de către industria din Turcia sau provenite din alte surse publice de informații (8) și confruntate, ori de câte ori acest lucru a fost posibil, cu statisticile oficiale ale Turciei. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că statisticile Eurostat au oferit date suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la importuri. |
| --- | --- |

(104)

Codurile NC relevante vizează și alte tipuri de pește, care nu fac obiectul prezentei anchete, precum păstrăvul comun (Salmo trutta), păstrăvul din specia Oncorhynchus clarki, păstrăvul auriu (Oncorhynchus aguabonita) și păstrăvul din specia Oncorhynchus gilae. Cu toate acestea, în cursul anchetei s-a constatat că, în afară de produsul în cauză, celelalte specii nu erau produse în Turcia sau erau produse în cantități neglijabile. Această constatare s-a bazat pe informațiile furnizate Federației Europene a Producătorilor din Acvacultură (Federation of European Aquaculture Producers — FEAP) de către industria din Turcia sau provenite din alte surse publice de informații (8) și confruntate, ori de câte ori acest lucru a fost posibil, cu statisticile oficiale ale Turciei. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că statisticile Eurostat au oferit date suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la importuri.

| (105) | Consumul la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat, a rămas stabil între 2010 și 2011, apoi s-a redus cu 5 % în perioada 2011-2012, ulterior scăzând din nou cu 7 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată consumul s-a redus cu 12 %.

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii (kg WFE) | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total la nivelul Uniunii | 183 399 382 | 183 932 215 | 173 599 493 | 162 108 475 |
| Indice | 100 | 100 | 95 | 88 |
| Surse: FEAP, Eurostat. |

(105)

Consumul la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat, a rămas stabil între 2010 și 2011, apoi s-a redus cu 5 % în perioada 2011-2012, ulterior scăzând din nou cu 7 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată consumul s-a redus cu 12 %.

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii (kg WFE)

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Consum total la nivelul Uniunii

183 399 382

183 932 215

173 599 493

162 108 475

Indice

100

100

95

88

Surse: FEAP, Eurostat.

3.   Importurile provenite din țara în cauză

3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (106) | După cum s-a menționat în considerentul 103, Comisia a stabilit volumul importurilor, exprimat în kg WFE, pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din Turcia și a consumului total la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(106)

După cum s-a menționat în considerentul 103, Comisia a stabilit volumul importurilor, exprimat în kg WFE, pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din Turcia și a consumului total la nivelul Uniunii.

| (107) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul (kg WFE) și cota de piață a importurilor | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Turcia (kg WFE) | 15 664 502 | 21 510 620 | 22 113 656 | 27 008 376 |
| Indice | 100 | 137 | 141 | 172 |
| Cotă de piață | 9 % | 12 % | 13 % | 17 % |
| Indice | 100 | 137 | 149 | 195 |
| Sursă: Eurostat. |

(107)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Volumul (kg WFE) și cota de piață a importurilor

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul importurilor din Turcia (kg WFE)

15 664 502

21 510 620

22 113 656

27 008 376

Indice

100

137

141

172

Cotă de piață

9 %

12 %

13 %

17 %

Indice

100

137

149

195

Sursă: Eurostat.

| (108) | În pofida reducerii consumului, volumul importurilor de produs în cauză în Uniune a crescut în mod constant pe parcursul perioadei examinate, cu 72 % în total. Acest lucru a condus la o creștere a cotei de piață corespunzătoare, de la 9 % în 2010 la 17 % în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere de 8 puncte procentuale sau de 95 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(108)

În pofida reducerii consumului, volumul importurilor de produs în cauză în Uniune a crescut în mod constant pe parcursul perioadei examinate, cu 72 % în total. Acest lucru a condus la o creștere a cotei de piață corespunzătoare, de la 9 % în 2010 la 17 % în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere de 8 puncte procentuale sau de 95 % în cursul perioadei examinate.

3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (109) | Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în kg WFE, la valoarea totală a importurilor respective. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(109)

Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în kg WFE, la valoarea totală a importurilor respective. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (110) | Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețurile de import (EUR/kg WFE) | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | 2,63 | 2,78 | 2,83 | 2,75 |
| Indice | 100 | 106 | 108 | 105 |
| Sursă: Eurostat. |

(110)

Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Prețurile de import (EUR/kg WFE)

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Turcia

2,63

2,78

2,83

2,75

Indice

100

106

108

105

Sursă: Eurostat.

| (111) | Prețul mediu de import al produsului în cauză a crescut cu 8 % între 2010 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 3 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(111)

Prețul mediu de import al produsului în cauză a crescut cu 8 % între 2010 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 3 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

| (112) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: (a) prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și (b) prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, pentru importurile de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază CIF (cost, asigurare și navlu). |
| --- | --- |

(112)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: (a) prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și (b) prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, pentru importurile de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază CIF (cost, asigurare și navlu).

| (113) | Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 5 % și 18 % pentru importurile din țara în cauză pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 5 % și 18 % pentru importurile din țara în cauză pe piața din Uniune.

| (114) | Potrivit afirmațiilor unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia ar trebui să acorde atenția necesară oricărei diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare. Ancheta a arătat însă că nu există diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare aferent producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cel aferent producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion. Prin urmare, acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(114)

Potrivit afirmațiilor unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia ar trebui să acorde atenția necesară oricărei diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare. Ancheta a arătat însă că nu există diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare aferent producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cel aferent producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

| (115) | Uniunea Exportatorilor Egeeni (care îi reprezintă pe exportatorii turci) și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că industria din Uniune se axează în principal pe producția de păstrăv ecologic și păstrăv roz, care au un preț semnificativ mai mare în comparație cu păstrăvul exportat din Turcia. Prin urmare, aceștia au susținut că prețurile nu sunt comparabile. Cu toate acestea, potrivit explicațiilor din considerentul 113 de mai sus, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe de preț cauzate de existența unor tipuri diferite de produs. |
| --- | --- |

(115)

Uniunea Exportatorilor Egeeni (care îi reprezintă pe exportatorii turci) și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că industria din Uniune se axează în principal pe producția de păstrăv ecologic și păstrăv roz, care au un preț semnificativ mai mare în comparație cu păstrăvul exportat din Turcia. Prin urmare, aceștia au susținut că prețurile nu sunt comparabile. Cu toate acestea, potrivit explicațiilor din considerentul 113 de mai sus, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe de preț cauzate de existența unor tipuri diferite de produs.

| (116) | Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că industria din Uniune utilizează procese de producție diferite, ceea ce determină caracteristici optice și senzoriale diferite, precum și diferențe în ceea ce privește termenul de valabilitate. S-a mai afirmat că păstrăvul produs de industria din Uniune se înscrie în categorii de greutate diferite față de păstrăvul produs în Turcia. Toate aceste elemente ar avea un impact asupra comparației prețurilor și, prin urmare, ar trebui luate în considerare. Nu a fost adusă însă nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații, care nu sunt susținute nici de dovezile obținute în cursul anchetei. Potrivit explicațiilor din considerentul 113, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe între diversele tipuri de produs. |
| --- | --- |

(116)

Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că industria din Uniune utilizează procese de producție diferite, ceea ce determină caracteristici optice și senzoriale diferite, precum și diferențe în ceea ce privește termenul de valabilitate. S-a mai afirmat că păstrăvul produs de industria din Uniune se înscrie în categorii de greutate diferite față de păstrăvul produs în Turcia. Toate aceste elemente ar avea un impact asupra comparației prețurilor și, prin urmare, ar trebui luate în considerare. Nu a fost adusă însă nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații, care nu sunt susținute nici de dovezile obținute în cursul anchetei. Potrivit explicațiilor din considerentul 113, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe între diversele tipuri de produs.

| (117) | Prin urmare, argumentele referitoare la comparațiile de prețuri trebuie respinse. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, argumentele referitoare la comparațiile de prețuri trebuie respinse.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.1.   Observații generale

| (118) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care au făcut obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(118)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care au făcut obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (119) | După cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea. |
| --- | --- |

(119)

După cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.

| (120) | În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în plângere și a datelor provenite de la FEAP și Eurostat. Aceste date au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din Uniune incluși în eșantion. Aceste date au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(120)

În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în plângere și a datelor provenite de la FEAP și Eurostat. Aceste date au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din Uniune incluși în eșantion. Aceste date au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (121) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de subvenție. |
| --- | --- |

(121)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de subvenție.

| (122) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(122)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.2.   Indicatorii macroeconomici

4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (123) | Volumul de producție al industriei din Uniune a fost obținut de la FEAP și de la reclamant. Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. Întrucât datele FEAP acopereau doar o parte din perioada de anchetă, acestea au fost completate pe baza estimărilor reclamantului. În plus, deoarece datele FEAP se colectează pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat, precum și pentru a evita contabilizarea dublă, la producția de pește viu din UE s-a adăugat proporția importurilor de pește destinat reprocesării, provenite din toate sursele (aproximativ 20 % din volumul total al importurilor, excluzând produsul afumat, pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile la chestionar). |
| --- | --- |

(123)

Volumul de producție al industriei din Uniune a fost obținut de la FEAP și de la reclamant. Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. Întrucât datele FEAP acopereau doar o parte din perioada de anchetă, acestea au fost completate pe baza estimărilor reclamantului. În plus, deoarece datele FEAP se colectează pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat, precum și pentru a evita contabilizarea dublă, la producția de pește viu din UE s-a adăugat proporția importurilor de pește destinat reprocesării, provenite din toate sursele (aproximativ 20 % din volumul total al importurilor, excluzând produsul afumat, pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile la chestionar).

| (124) | Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (kg WFE) | 168 291 314 | 161 896 836 | 151 960 522 | 136 950 842 |
| Indice | 100 | 96 | 90 | 81 |
| Capacitatea de producție (kg WFE) | 220 309 323 | 215 689 275 | 209 607 237 | 183 616 771 |
| Indice | 100 | 98 | 95 | 83 |
| Gradul de utilizare a capacității | 76 % | 75 % | 72 % | 75 % |
| Indice | 100 | 98 | 95 | 98 |
| Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Eurostat. |

(124)

Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul producției (kg WFE)

168 291 314

161 896 836

151 960 522

136 950 842

Indice

100

96

90

81

Capacitatea de producție (kg WFE)

220 309 323

215 689 275

209 607 237

183 616 771

Indice

100

98

95

83

Gradul de utilizare a capacității

76 %

75 %

72 %

75 %

Indice

100

98

95

98

Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Eurostat.

| (125) | În cursul perioadei examinate, producția a scăzut în fiecare an. În perioada de anchetă, producția a scăzut cu 19 % față de anul 2010. Această scădere a fost mai pronunțată decât reducerea consumului înregistrată în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(125)

În cursul perioadei examinate, producția a scăzut în fiecare an. În perioada de anchetă, producția a scăzut cu 19 % față de anul 2010. Această scădere a fost mai pronunțată decât reducerea consumului înregistrată în cursul perioadei examinate.

| (126) | Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(126)

Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (127) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Constatările din cadrul anchetei indică faptul că o serie de producători din Uniune și-au închis unitățile de producție în cursul perioadei examinate, determinând astfel o reducere a capacității totale de producție a Uniunii. |
| --- | --- |

(127)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Constatările din cadrul anchetei indică faptul că o serie de producători din Uniune și-au închis unitățile de producție în cursul perioadei examinate, determinând astfel o reducere a capacității totale de producție a Uniunii.

| (128) | Rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune a fost de aproximativ 75 % în perioada examinată, scăzând cu 1 punct procentual între anul 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(128)

Rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune a fost de aproximativ 75 % în perioada examinată, scăzând cu 1 punct procentual între anul 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă.

4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (129) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (kg WFE) | 163 321 913 | 156 440 124 | 146 677 898 | 130 729 993 |
| Indice | 100 | 96 | 90 | 80 |
| Cota de piață | 89 % | 85 % | 84 % | 81 % |
| Indice | 100 | 96 | 95 | 91 |
| Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion, Eurostat. |

(129)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (kg WFE)

163 321 913

156 440 124

146 677 898

130 729 993

Indice

100

96

90

80

Cota de piață

89 %

85 %

84 %

81 %

Indice

100

96

95

91

Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion, Eurostat.

| (130) | Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost stabilit pe baza volumului producției totale, descris la considerentul 123, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(130)

Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost stabilit pe baza volumului producției totale, descris la considerentul 123, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei din Uniune.

| (131) | Volumul vânzărilor la export a fost determinat pe baza datelor Eurostat convertite în kg WFE. Celelalte specii de păstrăv care ar fi putut fi incluse în codurile NC în cauză au fost considerate neglijabile, deoarece nu erau produse în Uniune sau erau produse doar în cantități foarte mici. Prin urmare, s-a considerat că Eurostat a furnizat date suficient de fiabile cu privire la exporturile de păstrăv-curcubeu în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(131)

Volumul vânzărilor la export a fost determinat pe baza datelor Eurostat convertite în kg WFE. Celelalte specii de păstrăv care ar fi putut fi incluse în codurile NC în cauză au fost considerate neglijabile, deoarece nu erau produse în Uniune sau erau produse doar în cantități foarte mici. Prin urmare, s-a considerat că Eurostat a furnizat date suficient de fiabile cu privire la exporturile de păstrăv-curcubeu în cursul perioadei examinate.

| (132) | Astfel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut în mod constant între anul 2010 și perioada de anchetă, scăderea globală fiind de 20 % în cursul perioadei examinate. Această tendință negativă a fost mai pronunțată decât reducerea consumului total înregistrată în aceeași perioadă, descrisă în considerentul 105. |
| --- | --- |

(132)

Astfel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut în mod constant între anul 2010 și perioada de anchetă, scăderea globală fiind de 20 % în cursul perioadei examinate. Această tendință negativă a fost mai pronunțată decât reducerea consumului total înregistrată în aceeași perioadă, descrisă în considerentul 105.

| (133) | În consecință, în perioada examinată a scăzut și cota de piață deținută de industria din Uniune, scăderea globală fiind de 8 puncte procentuale în cursul acestei perioade. În același timp, importurile din Turcia au crescut cu 72 %, iar cota de piață corespunzătoare a crescut cu 8 puncte procentuale, potrivit explicațiilor din considerentul 108, ceea ce corespunde cu diminuarea cotei de piață a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(133)

În consecință, în perioada examinată a scăzut și cota de piață deținută de industria din Uniune, scăderea globală fiind de 8 puncte procentuale în cursul acestei perioade. În același timp, importurile din Turcia au crescut cu 72 %, iar cota de piață corespunzătoare a crescut cu 8 puncte procentuale, potrivit explicațiilor din considerentul 108, ceea ce corespunde cu diminuarea cotei de piață a industriei din Uniune.

4.2.3.   Creșterea

| (134) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida scăderii cererii pe piața Uniunii, importurile din Turcia aproape s-au dublat, ceea ce a determinat o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. Astfel, industria din Uniune a pierdut o parte din cota sa de piață, iar importurile în cauză au reușit să înregistreze o creștere a cotei de piață în cadrul pieței aflate în regres a Uniunii. În același timp, reducerea volumului de producție al industriei din Uniune a fost mai mare decât contractarea pieței, iar volumul importurilor din Turcia a crescut atât ca valoare absolută, cât și ca valoare relativă. |
| --- | --- |

(134)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida scăderii cererii pe piața Uniunii, importurile din Turcia aproape s-au dublat, ceea ce a determinat o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. Astfel, industria din Uniune a pierdut o parte din cota sa de piață, iar importurile în cauză au reușit să înregistreze o creștere a cotei de piață în cadrul pieței aflate în regres a Uniunii. În același timp, reducerea volumului de producție al industriei din Uniune a fost mai mare decât contractarea pieței, iar volumul importurilor din Turcia a crescut atât ca valoare absolută, cât și ca valoare relativă.

4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (135) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 3 692 | 3 413 | 3 144 | 2 862 |
| Indice | 100 | 92 | 85 | 78 |
| Productivitate (kg WFE/angajat) | 45 578 | 47 431 | 48 332 | 47 847 |
| Indice | 100 | 104 | 106 | 105 |
| Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(135)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Număr de angajați

3 692

3 413

3 144

2 862

Indice

100

92

85

78

Productivitate (kg WFE/angajat)

45 578

47 431

48 332

47 847

Indice

100

104

106

105

Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (136) | Ocuparea forței de muncă în această industrie a Uniunii a fost estimată pe baza volumului producției totale, împărțit la productivitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere scăderea volumului producției (tabelul 5), nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune s-a redus cu 22 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(136)

Ocuparea forței de muncă în această industrie a Uniunii a fost estimată pe baza volumului producției totale, împărțit la productivitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere scăderea volumului producției (tabelul 5), nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune s-a redus cu 22 % în cursul perioadei examinate.

| (137) | Deoarece gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut într-un ritm mai accelerat decât volumul producției, productivitatea pe angajat estimată, măsurată ca producție exprimată în kg WFE pe angajat, a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(137)

Deoarece gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut într-un ritm mai accelerat decât volumul producției, productivitatea pe angajat estimată, măsurată ca producție exprimată în kg WFE pe angajat, a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

4.2.5.   Importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare sau de dumping anterioare

| (138) | Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din Turcia, se poate considera că impactul acesteia nu este neglijabil. |
| --- | --- |

(138)

Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din Turcia, se poate considera că impactul acesteia nu este neglijabil.

| (139) | Deoarece aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare sau de dumping din trecut. |
| --- | --- |

(139)

Deoarece aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare sau de dumping din trecut.

4.3.   Indicatorii microeconomici

4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (140) | Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile unitare medii de vânzare practicate față de clienți neafiliați EUR/kg WFE | 2,76 | 2,91 | 2,89 | 2,95 |
| Indice | 100 | 105 | 105 | 107 |
| Costul de producție unitar EUR/kg WFE | 2,73 | 2,84 | 2,89 | 2,98 |
| Indice | 100 | 104 | 106 | 109 |
| Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(140)

Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Prețurile unitare medii de vânzare practicate față de clienți neafiliați EUR/kg WFE

2,76

2,91

2,89

2,95

Indice

100

105

105

107

Costul de producție unitar EUR/kg WFE

2,73

2,84

2,89

2,98

Indice

100

104

106

109

Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (141) | Prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut mai întâi, de la 2,76 EUR pe kg WFE în 2010 la 2,91 EUR în 2011, apoi au scăzut la 2,89 EUR în 2012 și au crescut din nou la 2,95 EUR în perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această creștere nu a fost însă suficientă pentru a face față creșterii paralele de 9 % a costului de producție, înregistrată în cursul aceleiași perioade. În consecință, în cursul perioadei de anchetă prețul unitar mediu net de vânzare a scăzut sub nivelul costului de producție. |
| --- | --- |

(141)

Prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut mai întâi, de la 2,76 EUR pe kg WFE în 2010 la 2,91 EUR în 2011, apoi au scăzut la 2,89 EUR în 2012 și au crescut din nou la 2,95 EUR în perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această creștere nu a fost însă suficientă pentru a face față creșterii paralele de 9 % a costului de producție, înregistrată în cursul aceleiași perioade. În consecință, în cursul perioadei de anchetă prețul unitar mediu net de vânzare a scăzut sub nivelul costului de producție.

| (142) | Costul de producție înregistrat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut de la 2,73 EUR pe kg WFE în 2010 până la 2,84 EUR în 2011. În 2012 s-a observat o creștere mai moderată, costul ajungând la 2,89 EUR. În cursul perioadei de anchetă s-a produs o creștere mai puternică, de până la 2,98 EUR, atunci când costul de producție a depășit prețurile unitare medii de vânzare, producția Uniunii devenind astfel nerentabilă în ansamblu. Cel mai important element al costului de producție este costul hranei (făină și ulei de pește), împreună cu costul energiei și costul icrelor și al puietului, care a crescut în cursul perioadei examinate și care se reflectă astfel în creșterea costului mediu de producție. |
| --- | --- |

(142)

Costul de producție înregistrat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut de la 2,73 EUR pe kg WFE în 2010 până la 2,84 EUR în 2011. În 2012 s-a observat o creștere mai moderată, costul ajungând la 2,89 EUR. În cursul perioadei de anchetă s-a produs o creștere mai puternică, de până la 2,98 EUR, atunci când costul de producție a depășit prețurile unitare medii de vânzare, producția Uniunii devenind astfel nerentabilă în ansamblu. Cel mai important element al costului de producție este costul hranei (făină și ulei de pește), împreună cu costul energiei și costul icrelor și al puietului, care a crescut în cursul perioadei examinate și care se reflectă astfel în creșterea costului mediu de producție.

4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (143) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă pe angajat | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 26 585 | 26 958 | 28 276 | 27 757 |
| Indice | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(143)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

26 585

26 958

28 276

27 757

Indice

100

101

106

104

Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (144) | Între anul 2010 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă pe angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 4 %. Această creștere globală înregistrată în cursul perioadei examinate este relativ minoră și în orice caz inferioară creșterii generale a costului forței de muncă (7,5 %) (9) și a ratei inflației (9,6 %) (10) înregistrate în Uniune în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(144)

Între anul 2010 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă pe angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 4 %. Această creștere globală înregistrată în cursul perioadei examinate este relativ minoră și în orice caz inferioară creșterii generale a costului forței de muncă (7,5 %) (9) și a ratei inflației (9,6 %) (10) înregistrate în Uniune în cursul aceleiași perioade.

4.3.3.   Stocurile

| (145) | Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Întrucât producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu congelează cantități semnificative din producție, nivelul stocurilor nu este considerat un indicator relevant pentru stabilirea prejudiciului în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(145)

Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Întrucât producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu congelează cantități semnificative din producție, nivelul stocurilor nu este considerat un indicator relevant pentru stabilirea prejudiciului în cadrul prezentei anchete.

4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (146) | Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor) | 1,1 % | 2,5 % | – 0,1 % | – 0,8 % |
| Indice | 100 | 230 | – 13 | – 88 |
| Flux de numerar (1 000 EUR) | – 1 242 | 2 828 | 1 715 | – 5 210 |
| Indice | 100 | 428 | 338 | – 220 |
| Investiții (1 000 EUR) | 3 952 | 4 158 | 4 371 | 10 265 |
| Indice | 100 | 105 | 111 | 260 |
| Randamentul investițiilor | 1,8 % | 4,3 % | – 0,2 % | – 1,3 % |
| Indice | 100 | 238 | – 13 | – 74 |
| Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(146)

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)

1,1 %

2,5 %

– 0,1 %

– 0,8 %

Indice

100

230

– 13

– 88

Flux de numerar (1 000 EUR)

– 1 242

2 828

1 715

– 5 210

Indice

100

428

338

– 220

Investiții (1 000 EUR)

3 952

4 158

4 371

10 265

Indice

100

105

111

260

Randamentul investițiilor

1,8 %

4,3 %

– 0,2 %

– 1,3 %

Indice

100

238

– 13

– 74

Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (147) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. În 2010 și 2011 rentabilitatea a crescut ușor, dar a rămas la un nivel scăzut, depășind cu puțin pragul de rentabilitate. Situația a continuat să se înrăutățească atât în 2012, când rentabilitatea a devenit negativă, cât și în cursul perioadei de anchetă, când pierderile au crescut și mai mult. Potrivit explicației din considerentul 142, aceasta este o consecință a tendinței ascendente a costului de producție, în condițiile în care industria din Uniune nu a putut majora prețurile în mod corespunzător. Pe parcursul perioadei examinate, o serie de producători din Uniune și-au încetat activitatea. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. În 2010 și 2011 rentabilitatea a crescut ușor, dar a rămas la un nivel scăzut, depășind cu puțin pragul de rentabilitate. Situația a continuat să se înrăutățească atât în 2012, când rentabilitatea a devenit negativă, cât și în cursul perioadei de anchetă, când pierderile au crescut și mai mult. Potrivit explicației din considerentul 142, aceasta este o consecință a tendinței ascendente a costului de producție, în condițiile în care industria din Uniune nu a putut majora prețurile în mod corespunzător. Pe parcursul perioadei examinate, o serie de producători din Uniune și-au încetat activitatea.

| (148) | Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a înregistrat o tendință ascendentă între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior. Între anul 2012 și perioada de anchetă, el s-a redus dramatic, astfel încât fluxul de numerar cumulat al perioadei examinate a fost negativ. În general, tendința negativă a fluxului de numerar urmează tendința descendentă a rentabilității, însă fluxul negativ din 2010 și scăderea substanțială survenită între anul 2012 și perioada de anchetă au fost determinate și de investițiile efectuate ca urmare a eforturilor de consolidare explicate în considerentul 149. |
| --- | --- |

(148)

Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a înregistrat o tendință ascendentă între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior. Între anul 2012 și perioada de anchetă, el s-a redus dramatic, astfel încât fluxul de numerar cumulat al perioadei examinate a fost negativ. În general, tendința negativă a fluxului de numerar urmează tendința descendentă a rentabilității, însă fluxul negativ din 2010 și scăderea substanțială survenită între anul 2012 și perioada de anchetă au fost determinate și de investițiile efectuate ca urmare a eforturilor de consolidare explicate în considerentul 149.

| (149) | Investițiile au înregistrat doar o creștere ușoară între 2010 și 2012, dar au crescut semnificativ în cursul perioadei de anchetă. Investițiile respective au vizat achiziționarea unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea și/sau consolidarea societăților afiliate, nu înlocuirea unor active existente sau achiziționarea de echipamente suplimentare și/sau noi. Astfel, nivelul maxim al investițiilor observat în perioada de anchetă s-a datorat în primul rând consolidării. Acest lucru este confirmat de faptul că, în cursul perioadei examinate, capacitatea totală de producție a scăzut cu 17 %. |
| --- | --- |

(149)

Investițiile au înregistrat doar o creștere ușoară între 2010 și 2012, dar au crescut semnificativ în cursul perioadei de anchetă. Investițiile respective au vizat achiziționarea unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea și/sau consolidarea societăților afiliate, nu înlocuirea unor active existente sau achiziționarea de echipamente suplimentare și/sau noi. Astfel, nivelul maxim al investițiilor observat în perioada de anchetă s-a datorat în primul rând consolidării. Acest lucru este confirmat de faptul că, în cursul perioadei examinate, capacitatea totală de producție a scăzut cu 17 %.

| (150) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică a crescut între 2010 și 2011, dar a rămas la un nivel care depășea cu puțin pragul de rentabilitate. Ulterior randamentul investițiilor s-a redus, devenind negativ în 2012, iar în cursul perioadei de anchetă a continuat să scadă. Această evoluție negativă a fost o consecință a faptului că industria din Uniune nu a putut majora prețurile, în pofida tendinței ascendente a costului de producție. |
| --- | --- |

(150)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică a crescut între 2010 și 2011, dar a rămas la un nivel care depășea cu puțin pragul de rentabilitate. Ulterior randamentul investițiilor s-a redus, devenind negativ în 2012, iar în cursul perioadei de anchetă a continuat să scadă. Această evoluție negativă a fost o consecință a faptului că industria din Uniune nu a putut majora prețurile, în pofida tendinței ascendente a costului de producție.

| (151) | În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, deteriorarea capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a genera lichidități pentru produsul similar le-a degradat situația financiară prin reducerea fondurilor generate la nivel intern. În ceea ce privește eventuala finanțare din partea unor bănci, s-au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în obținerea de fonduri bancare. Ancheta a constatat că, în ansamblu, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat. |
| --- | --- |

(151)

În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, deteriorarea capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a genera lichidități pentru produsul similar le-a degradat situația financiară prin reducerea fondurilor generate la nivel intern. În ceea ce privește eventuala finanțare din partea unor bănci, s-au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în obținerea de fonduri bancare. Ancheta a constatat că, în ansamblu, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (152) | Ancheta a arătat clar în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Prejudiciul a constat în special în diminuarea cotei de piață și în scăderea rentabilității. În același timp, importurile produsului în cauză au câștigat cotă de piață și s-a constatat că au produs subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(152)

Ancheta a arătat clar în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Prejudiciul a constat în special în diminuarea cotei de piață și în scăderea rentabilității. În același timp, importurile produsului în cauză au câștigat cotă de piață și s-a constatat că au produs subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii.

| (153) | Anumiți indicatori ai prejudiciului, precum prețul unitar de vânzare, costul mediu al forței de muncă pe angajat, productivitatea și investițiile, au evoluat pozitiv. În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare, creșterea a fost determinată de creșterea costului de producție. Totuși, această creștere nu a compensat în totalitate creșterea costului unitar, ceea ce a avut ca efect o rentabilitate negativă în 2012. Potrivit explicațiilor de la considerentul 144, creșterea înregistrată de industria din Uniune în privința costului mediu al forței de muncă pe angajat a fost inferioară creșterii generale a costului forței de muncă și ratei inflației în Uniune. Industria din Uniune a fost nevoită să reducă numărul angajaților, ceea ce a determinat o creștere a productivității pe angajat. Creșterea investițiilor s-a produs în principal ca urmare a consolidării și a achiziționării unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea, nu prin înlocuirea activelor existente sau achiziționarea unor echipamente noi. |
| --- | --- |

(153)

Anumiți indicatori ai prejudiciului, precum prețul unitar de vânzare, costul mediu al forței de muncă pe angajat, productivitatea și investițiile, au evoluat pozitiv. În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare, creșterea a fost determinată de creșterea costului de producție. Totuși, această creștere nu a compensat în totalitate creșterea costului unitar, ceea ce a avut ca efect o rentabilitate negativă în 2012. Potrivit explicațiilor de la considerentul 144, creșterea înregistrată de industria din Uniune în privința costului mediu al forței de muncă pe angajat a fost inferioară creșterii generale a costului forței de muncă și ratei inflației în Uniune. Industria din Uniune a fost nevoită să reducă numărul angajaților, ceea ce a determinat o creștere a productivității pe angajat. Creșterea investițiilor s-a produs în principal ca urmare a consolidării și a achiziționării unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea, nu prin înlocuirea activelor existente sau achiziționarea unor echipamente noi.

| (154) | Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat tendințe negative. Industria din Uniune a suferit o scădere a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Rentabilitatea și randamentul investițiilor, al căror nivel depășea cu puțin pragul de rentabilitate în 2010 și 2011, au devenit negative în 2012 și au continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă. În același timp, volumul producției, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă și cotele de piață s-au redus ca efect al presiunii exercitate de importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(154)

Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat tendințe negative. Industria din Uniune a suferit o scădere a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Rentabilitatea și randamentul investițiilor, al căror nivel depășea cu puțin pragul de rentabilitate în 2010 și 2011, au devenit negative în 2012 și au continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă. În același timp, volumul producției, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă și cotele de piață s-au redus ca efect al presiunii exercitate de importurile subvenționate.

| (155) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(155)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (156) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt:






  (a) | importurile din alte țări terțe; |
| --- | --- | --- |

(156)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt:

(a)

importurile din alte țări terțe;

| (b) | rezultatele la export ale industriei din Uniune; |
| --- | --- |

(b)

rezultatele la export ale industriei din Uniune;

| (c) | evoluția consumului; |
| --- | --- |

(c)

evoluția consumului;

| (d) | concurența cu alte specii de pești; |
| --- | --- |

(d)

concurența cu alte specii de pești;

| (e) | sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice; |
| --- | --- |

(e)

sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice;

| (f) | presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori; |
| --- | --- |

(f)

presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori;

| (g) | investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii. |
| --- | --- |

(g)

investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii.

1.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții

| (157) | Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile din Turcia ale produsului în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat volumul și nivelul prețurilor importurilor subvenționate și măsura în care acestea ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(157)

Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile din Turcia ale produsului în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat volumul și nivelul prețurilor importurilor subvenționate și măsura în care acestea ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

| (158) | Ancheta a arătat că importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții aproape s-au dublat în cursul perioadei examinate. Acest lucru a determinat o creștere a cotei de piață cu 8 puncte procentuale, de la 9 % în 2010 până la 17 % în perioada de anchetă. Aceasta s-a produs în pofida tendinței descendente a consumului. În același timp, industria din Uniune a pierdut 8 puncte procentuale din cota sa de piață. |
| --- | --- |

(158)

Ancheta a arătat că importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții aproape s-au dublat în cursul perioadei examinate. Acest lucru a determinat o creștere a cotei de piață cu 8 puncte procentuale, de la 9 % în 2010 până la 17 % în perioada de anchetă. Aceasta s-a produs în pofida tendinței descendente a consumului. În același timp, industria din Uniune a pierdut 8 puncte procentuale din cota sa de piață.

| (159) | Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 5 % între 2010 și perioada de anchetă. Această creștere a fost determinată de creșterea globală a costului de producție. Cu toate acestea, prețurile importurilor s-au menținut la un nivel semnificativ mai scăzut decât cele ale industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unor subvenții au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă de subcotare medie de 9 % în cursul perioadei de anchetă. În același timp, din cauza creșterii importurilor subvenționate de produs în cauză, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut majora prețurile suficient de mult încât să acopere creșterea costului de producție și, în orice caz, nu putea depăși prețurile importurilor subvenționate din Turcia. |
| --- | --- |

(159)

Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 5 % între 2010 și perioada de anchetă. Această creștere a fost determinată de creșterea globală a costului de producție. Cu toate acestea, prețurile importurilor s-au menținut la un nivel semnificativ mai scăzut decât cele ale industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unor subvenții au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă de subcotare medie de 9 % în cursul perioadei de anchetă. În același timp, din cauza creșterii importurilor subvenționate de produs în cauză, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut majora prețurile suficient de mult încât să acopere creșterea costului de producție și, în orice caz, nu putea depăși prețurile importurilor subvenționate din Turcia.

| (160) | S-a constatat că creșterea importurilor subvenționate din Turcia și creșterea cotei de piață a acestora au coincis în mod clar cu diminuarea cotei de piață suferită de industria din Uniune, cu reducerea volumelor producției, a capacității de producție și a ocupării forței de muncă, precum și cu tendința descendentă înregistrată de profitabilitate, de fluxul de numerar și de randamentul investițiilor. Astfel, s-a considerat că importurile care făceau obiectul unor subvenții au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, ceea ce a contribuit ulterior la incapacitatea acesteia de a majora prețurile de vânzare în paralel cu costurile, la diminuarea cotei sale de piață și la deteriorarea globală a situației sale economice și financiare. |
| --- | --- |

(160)

S-a constatat că creșterea importurilor subvenționate din Turcia și creșterea cotei de piață a acestora au coincis în mod clar cu diminuarea cotei de piață suferită de industria din Uniune, cu reducerea volumelor producției, a capacității de producție și a ocupării forței de muncă, precum și cu tendința descendentă înregistrată de profitabilitate, de fluxul de numerar și de randamentul investițiilor. Astfel, s-a considerat că importurile care făceau obiectul unor subvenții au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, ceea ce a contribuit ulterior la incapacitatea acesteia de a majora prețurile de vânzare în paralel cu costurile, la diminuarea cotei sale de piață și la deteriorarea globală a situației sale economice și financiare.

| (161) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că deteriorarea situației industriei din Uniune trebuie atribuită creșterii importurilor cu prețuri subvenționate din Turcia și că aceste importuri au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(161)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că deteriorarea situației industriei din Uniune trebuie atribuită creșterii importurilor cu prețuri subvenționate din Turcia și că aceste importuri au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

2.   Efectele altor factori

2.1.   Importurile din țări terțe

| (162) | Volumul importurilor din alte țări terțe (Chile, Norvegia, Bosnia și Herțegovina și altele) a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză | Volum (kg WFE) | 4 412 967 | 5 981 471 | 4 807 938 | 4 370 106 |
| | Indice | 100 | 136 | 109 | 99 |
| | Cotă de piață | 2,4 % | 3,3 % | 2,8 % | 2,7 % |
| | Indice | 100 | 135 | 115 | 112 |
| | Preț mediu (EUR/kg WFE) | 2,63 | 2,85 | 2,80 | 2,94 |
| | Indice | 100 | 108 | 106 | 112 |
| Sursă: Eurostat. |

(162)

Volumul importurilor din alte țări terțe (Chile, Norvegia, Bosnia și Herțegovina și altele) a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Importurile din țări terțe

Țara

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Total pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză

Volum (kg WFE)

4 412 967

5 981 471

4 807 938

4 370 106

Indice

100

136

109

99

Cotă de piață

2,4 %

3,3 %

2,8 %

2,7 %

Indice

100

135

115

112

Preț mediu (EUR/kg WFE)

2,63

2,85

2,80

2,94

Indice

100

108

106

112

Sursă: Eurostat.

| (163) | Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe s-a situat la un nivel scăzut și chiar s-a redus ușor în cursul perioadei examinate. A crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior și a atins în cursul perioadei de anchetă valori ușor mai mici decât cele din 2010, la începutul perioadei examinate. Cota de piață a înregistrat o tendință similară. Aceasta a crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut din nou în 2012 și în perioada de anchetă. În ansamblu, cota de piață a acestor importuri a crescut ușor în cursul perioadei examinate, de la 2,4 % la 2,7 %. În același timp, importurile din Turcia s-au situat la niveluri mult superioare atât din punctul de vedere al volumului, cât și al cotei de piață, și au înregistrat o tendință constant ascendentă. |
| --- | --- |

(163)

Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe s-a situat la un nivel scăzut și chiar s-a redus ușor în cursul perioadei examinate. A crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior și a atins în cursul perioadei de anchetă valori ușor mai mici decât cele din 2010, la începutul perioadei examinate. Cota de piață a înregistrat o tendință similară. Aceasta a crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut din nou în 2012 și în perioada de anchetă. În ansamblu, cota de piață a acestor importuri a crescut ușor în cursul perioadei examinate, de la 2,4 % la 2,7 %. În același timp, importurile din Turcia s-au situat la niveluri mult superioare atât din punctul de vedere al volumului, cât și al cotei de piață, și au înregistrat o tendință constant ascendentă.

| (164) | Prețurile medii ale importurilor au fost în creștere în perioada examinată, crescând în total cu 12 % pe durata acesteia. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, dar mai mari decât prețurile importurilor din Turcia, cu excepția anului 2012, când au fost puțin mai mici. |
| --- | --- |

(164)

Prețurile medii ale importurilor au fost în creștere în perioada examinată, crescând în total cu 12 % pe durata acesteia. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, dar mai mari decât prețurile importurilor din Turcia, cu excepția anului 2012, când au fost puțin mai mici.

| (165) | Având în vedere volumele scăzute și stabile ale importurilor, precum și cotele de piață mici și destul de stabile ale tuturor celorlalte țări terțe și faptul că prețurile acestora au urmat tendința înregistrată de nivelul global al prețurilor din Uniune, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile din celelalte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(165)

Având în vedere volumele scăzute și stabile ale importurilor, precum și cotele de piață mici și destul de stabile ale tuturor celorlalte țări terțe și faptul că prețurile acestora au urmat tendința înregistrată de nivelul global al prețurilor din Uniune, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile din celelalte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.2.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune

| (166) | Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (kg WFE) | 4 969 401 | 5 456 712 | 5 282 624 | 6 220 849 |
| Indice | 100 | 110 | 106 | 125 |
| Preț mediu (EUR/kg WFE) | 4,08 | 4,60 | 4,13 | 4,16 |
| Indice | 100 | 113 | 101 | 102 |
| Sursă: Eurostat. |

(166)

Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul exporturilor (kg WFE)

4 969 401

5 456 712

5 282 624

6 220 849

Indice

100

110

106

125

Preț mediu (EUR/kg WFE)

4,08

4,60

4,13

4,16

Indice

100

113

101

102

Sursă: Eurostat.

| (167) | Vânzările la export realizate de industria din Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, principala piață pentru industria din Uniune este însăși piața Uniunii, iar exporturile au reprezentat doar aproximativ 3 % din producția acesteia în perioada 2010-2011 și aproximativ 5 % în perioada de anchetă. Prețurile de vânzare la export practicate de industria din Uniune au fost cu aproximativ 30 % mai mari decât prețurile medii de vânzare pe teritoriul Uniunii, generând prin urmare profituri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(167)

Vânzările la export realizate de industria din Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, principala piață pentru industria din Uniune este însăși piața Uniunii, iar exporturile au reprezentat doar aproximativ 3 % din producția acesteia în perioada 2010-2011 și aproximativ 5 % în perioada de anchetă. Prețurile de vânzare la export practicate de industria din Uniune au fost cu aproximativ 30 % mai mari decât prețurile medii de vânzare pe teritoriul Uniunii, generând prin urmare profituri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii.

| (168) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că rezultatele la export ale industriei din Uniune nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(168)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că rezultatele la export ale industriei din Uniune nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.3.   Evoluția consumului

| (169) | Consumul la nivelul Uniunii a rămas stabil între 2010 și 2011 și a scăzut cu 12 % între 2011 și perioada de anchetă, în ansamblu acesta diminuându-se cu 12 %. În contextul unui nivel al consumului aflat în scădere, importurile subvenționate din Turcia au reușit totuși să își mărească cota de piață cu 8 puncte procentuale sau cu 95 %, în timp ce industria din Uniune a pierdut din cota de piață tot 8 puncte procentuale. Prin urmare, pierderea suferită de industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață nu poate fi explicată doar prin reducerea globală a consumului. În consecință, creșterea constantă înregistrată pe o piață în scădere de importurile subvenționate vândute la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii a cauzat în mod independent un prejudiciu și, potrivit concluziilor formulate în considerentul 160, a avut un rol determinant. |
| --- | --- |

(169)

Consumul la nivelul Uniunii a rămas stabil între 2010 și 2011 și a scăzut cu 12 % între 2011 și perioada de anchetă, în ansamblu acesta diminuându-se cu 12 %. În contextul unui nivel al consumului aflat în scădere, importurile subvenționate din Turcia au reușit totuși să își mărească cota de piață cu 8 puncte procentuale sau cu 95 %, în timp ce industria din Uniune a pierdut din cota de piață tot 8 puncte procentuale. Prin urmare, pierderea suferită de industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață nu poate fi explicată doar prin reducerea globală a consumului. În consecință, creșterea constantă înregistrată pe o piață în scădere de importurile subvenționate vândute la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii a cauzat în mod independent un prejudiciu și, potrivit concluziilor formulate în considerentul 160, a avut un rol determinant.

| (170) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că reducerea consumului ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, dar nu ar putea explica de una singură prejudiciul respectiv; prin urmare, ea nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(170)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că reducerea consumului ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, dar nu ar putea explica de una singură prejudiciul respectiv; prin urmare, ea nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.4.   Concurența cu alte specii de pești

| (171) | Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești, precum pangasius, păstrăvul mare și somonul. |
| --- | --- |

(171)

Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești, precum pangasius, păstrăvul mare și somonul.

| (172) | Cu privire la pangasius, importurile au scăzut cu aproximativ 24 % în cursul perioadei examinate. Acest lucru contrastează cu creșterea înregistrată de importurile produsului în cauză în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(172)

Cu privire la pangasius, importurile au scăzut cu aproximativ 24 % în cursul perioadei examinate. Acest lucru contrastează cu creșterea înregistrată de importurile produsului în cauză în aceeași perioadă.

| (173) | În ceea ce privește celelalte specii de pești, se remarcă faptul că, potrivit informațiilor disponibile, și anume un studiu accesibil publicului realizat de Fødevareøkonomisk Institut din cadrul Universității din Copenhaga (11), păstrăvul mare și somonul sunt produse substituibile care concurează pe același segment de piață. Spre deosebire de acestea, păstrăvul care face obiectul prezentei anchete se comercializează în segmente de piață diferite și nu există o corelație directă între prețul păstrăvului mare sau al somonului și prețul păstrăvului care face obiectul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(173)

În ceea ce privește celelalte specii de pești, se remarcă faptul că, potrivit informațiilor disponibile, și anume un studiu accesibil publicului realizat de Fødevareøkonomisk Institut din cadrul Universității din Copenhaga (11), păstrăvul mare și somonul sunt produse substituibile care concurează pe același segment de piață. Spre deosebire de acestea, păstrăvul care face obiectul prezentei anchete se comercializează în segmente de piață diferite și nu există o corelație directă între prețul păstrăvului mare sau al somonului și prețul păstrăvului care face obiectul prezentei anchete.

| (174) | Pe baza celor de mai sus, aceste argumente trebuie respinse. |
| --- | --- |

(174)

Pe baza celor de mai sus, aceste argumente trebuie respinse.

| (175) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că concurența cu alte specii de pești nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(175)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că concurența cu alte specii de pești nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.5.   Sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice

| (176) | Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de sarcinile administrative și de reglementare, precum și de obligația de a utiliza anumite zone geografice pentru acvacultură. |
| --- | --- |

(176)

Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de sarcinile administrative și de reglementare, precum și de obligația de a utiliza anumite zone geografice pentru acvacultură.

| (177) | Presupusa legătură de cauzalitate dintre prejudiciu și respectivele cerințe administrative și de reglementare nu a fost fundamentată. În special, nu s-a demonstrat în ce fel s-ar fi schimbat cadrul administrativ și de reglementare, incluzând limitările geografice cu privire la zonele disponibile pentru acvacultură, în cursul perioadei examinate, astfel încât să poată cauza prejudiciul. În fapt, elementele menționate sunt simple caracteristici ale mediului economic și de reglementare global al sectorului acvaculturii din Uniune și nu pot explica degradarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(177)

Presupusa legătură de cauzalitate dintre prejudiciu și respectivele cerințe administrative și de reglementare nu a fost fundamentată. În special, nu s-a demonstrat în ce fel s-ar fi schimbat cadrul administrativ și de reglementare, incluzând limitările geografice cu privire la zonele disponibile pentru acvacultură, în cursul perioadei examinate, astfel încât să poată cauza prejudiciul. În fapt, elementele menționate sunt simple caracteristici ale mediului economic și de reglementare global al sectorului acvaculturii din Uniune și nu pot explica degradarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

| (178) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele sarcini administrative și de reglementare și limitările geografice nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(178)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele sarcini administrative și de reglementare și limitările geografice nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.6.   Presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori

| (179) | Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că marii distribuitori din Uniune dețin o mare putere de negociere și că eventualul prejudiciu suferit de producătorii din Uniune a fost determinat de presiunea exercitată asupra prețurilor de către acești distribuitori, nu de importurile din Turcia. |
| --- | --- |

(179)

Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că marii distribuitori din Uniune dețin o mare putere de negociere și că eventualul prejudiciu suferit de producătorii din Uniune a fost determinat de presiunea exercitată asupra prețurilor de către acești distribuitori, nu de importurile din Turcia.

| (180) | Niciunul dintre marii distribuitori nu s-a oferit să coopereze în prezenta anchetă. În orice caz, prețurile importurilor din Turcia au făcut obiectul unor subvenții și s-au aflat la un nivel inferior prețurilor practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate. În cursul perioadei de anchetă, marjele de subcotare s-au situat între 5 % și 18 %. În acest scenariu, presupusa presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu ar putea explica, în niciun caz, deteriorarea economică și financiară globală și, în special, diminuarea cotei de piață și nu ar fi putut contribui decât în mică măsură sau deloc la prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

(180)

Niciunul dintre marii distribuitori nu s-a oferit să coopereze în prezenta anchetă. În orice caz, prețurile importurilor din Turcia au făcut obiectul unor subvenții și s-au aflat la un nivel inferior prețurilor practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate. În cursul perioadei de anchetă, marjele de subcotare s-au situat între 5 % și 18 %. În acest scenariu, presupusa presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu ar putea explica, în niciun caz, deteriorarea economică și financiară globală și, în special, diminuarea cotei de piață și nu ar fi putut contribui decât în mică măsură sau deloc la prejudiciul suferit.

| (181) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că eventuala presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(181)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că eventuala presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

2.7.   Investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii

| (182) | Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că rezultatele în scădere înregistrate de cel puțin o parte a producătorilor din Uniune au fost determinate de investițiile excesive, și nu de importurile din Turcia. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că scăderea înregistrată de industria din Uniune în ceea ce privește rentabilitatea a fost determinată în parte de creșterea cheltuielilor financiare, de fluctuațiile cursului de schimb și de costurile suportate ca urmare a litigiilor. |
| --- | --- |

(182)

Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că rezultatele în scădere înregistrate de cel puțin o parte a producătorilor din Uniune au fost determinate de investițiile excesive, și nu de importurile din Turcia. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că scăderea înregistrată de industria din Uniune în ceea ce privește rentabilitatea a fost determinată în parte de creșterea cheltuielilor financiare, de fluctuațiile cursului de schimb și de costurile suportate ca urmare a litigiilor.

| (183) | Argumentele referitoare la presupusele investiții excesive și la costurile suportate ca urmare a litigiilor nu au fost fundamentate. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact important asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(183)

Argumentele referitoare la presupusele investiții excesive și la costurile suportate ca urmare a litigiilor nu au fost fundamentate. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact important asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (184) | Argumentele referitoare la creșterea cheltuielilor financiare și la fluctuațiile cursului de schimb nu au fost nici detaliate, nici fundamentate în vreun fel. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(184)

Argumentele referitoare la creșterea cheltuielilor financiare și la fluctuațiile cursului de schimb nu au fost nici detaliate, nici fundamentate în vreun fel. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (185) | Prin urmare, acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(185)

Prin urmare, acest argument trebuie respins.

| (186) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele investiții excesive, cheltuieli financiare, fluctuații ale cursului de schimb și pierderi extraordinare nu au contribuit la prejudiciul suferit și nu puteau afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(186)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele investiții excesive, cheltuieli financiare, fluctuații ale cursului de schimb și pierderi extraordinare nu au contribuit la prejudiciul suferit și nu puteau afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (187) | Analiza de mai sus a demonstrat că s-a înregistrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață aferente importurilor subvenționate din țara în cauză. Creșterea acestor importuri la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare ale Uniunii a condus la deteriorarea situației industriei din Uniune. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că importurile din Turcia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(187)

Analiza de mai sus a demonstrat că s-a înregistrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață aferente importurilor subvenționate din țara în cauză. Creșterea acestor importuri la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare ale Uniunii a condus la deteriorarea situației industriei din Uniune. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că importurile din Turcia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

| (188) | Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, concurența cu alte specii de pești, sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice, investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori, precum evoluția consumului la nivelul Uniunii și presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori, este posibil ca aceștia să fi contribuit la prejudiciul suferit, dar nu pot afecta legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(188)

Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, concurența cu alte specii de pești, sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice, investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori, precum evoluția consumului la nivelul Uniunii și presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori, este posibil ca aceștia să fi contribuit la prejudiciul suferit, dar nu pot afecta legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (189) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și că niciun alt factor nu a afectat această legătură de cauzalitate. Prejudiciul constă în special în scăderea producției și a capacității de producție, a volumului vânzărilor, a cotei de piață, a ocupării forței de muncă, precum și în profitul și randamentul negativ al investițiilor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(189)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și că niciun alt factor nu a afectat această legătură de cauzalitate. Prejudiciul constă în special în scăderea producției și a capacității de producție, a volumului vânzărilor, a cotei de piață, a ocupării forței de muncă, precum și în profitul și randamentul negativ al investițiilor în cursul perioadei examinate.

F.   INTERESUL UNIUNII

| (190) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(190)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (191) | Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din Turcia care au făcut obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(191)

Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din Turcia care au făcut obiectul unor subvenții.

| (192) | Instituirea unor măsuri ar restabili concurența loială pe piață. Tendința descendentă înregistrată de industria din Uniune conform indicatorilor de performanță financiară este consecința dificultății acesteia de a concura cu importurile subvenționate provenite din țara în cauză. Prin urmare, instituirea unor taxe compensatorii ar permite industriei din Uniune să majoreze prețurile pentru a-și acoperi costul de producție, crescându-și astfel cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă și producția și îmbunătățindu-și indicatorii de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(192)

Instituirea unor măsuri ar restabili concurența loială pe piață. Tendința descendentă înregistrată de industria din Uniune conform indicatorilor de performanță financiară este consecința dificultății acesteia de a concura cu importurile subvenționate provenite din țara în cauză. Prin urmare, instituirea unor taxe compensatorii ar permite industriei din Uniune să majoreze prețurile pentru a-și acoperi costul de producție, crescându-și astfel cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă și producția și îmbunătățindu-și indicatorii de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor.

| (193) | În cazul în care nu s-ar institui măsuri, este foarte posibil ca presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile din Turcia să continue, producând și alte efecte negative asupra rentabilității industriei din Uniune. Această nouă scădere a performanței ar conduce în cele din urmă la noi reduceri ale producției și la închiderea mai multor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune. |
| --- | --- |

(193)

În cazul în care nu s-ar institui măsuri, este foarte posibil ca presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile din Turcia să continue, producând și alte efecte negative asupra rentabilității industriei din Uniune. Această nouă scădere a performanței ar conduce în cele din urmă la noi reduceri ale producției și la închiderea mai multor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.

| (194) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că măsurile compensatorii sunt în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(194)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că măsurile compensatorii sunt în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor neafiliați

| (195) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat importatorii și asociațiile lor reprezentative să se facă cunoscuți. Potrivit precizărilor din considerentul 12, s-au prezentat trei societăți, răspunzând la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. În consecință, tuturor celor trei societăți care s-au făcut cunoscute li s-au trimis chestionare, dar numai una dintre acestea a răspuns. Din răspuns a reieșit că, deși partea respectivă importase o cantitate foarte mică de păstrăv în cursul perioadei de anchetă, aceasta nu era în mod obișnuit un importator de păstrăv, ci de alte produse din pește. Cantitatea de păstrăv importată de societatea respectivă nu era suficientă pentru a fi considerată reprezentativă în ansamblu. |
| --- | --- |

(195)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat importatorii și asociațiile lor reprezentative să se facă cunoscuți. Potrivit precizărilor din considerentul 12, s-au prezentat trei societăți, răspunzând la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. În consecință, tuturor celor trei societăți care s-au făcut cunoscute li s-au trimis chestionare, dar numai una dintre acestea a răspuns. Din răspuns a reieșit că, deși partea respectivă importase o cantitate foarte mică de păstrăv în cursul perioadei de anchetă, aceasta nu era în mod obișnuit un importator de păstrăv, ci de alte produse din pește. Cantitatea de păstrăv importată de societatea respectivă nu era suficientă pentru a fi considerată reprezentativă în ansamblu.

| (196) | Ulterior s-a mai făcut cunoscut un importator, fără a răspunde totuși la chestionar. Acesta a susținut că instituirea unor taxe la păstrăvul din Turcia ar determina întreruperea activităților sale de import, dar nu a oferit detalii asupra celor susținute și nu a furnizat informații relevante pentru evaluarea eventualului impact asupra activităților sale comerciale, precum rentabilitatea, prețurile de import și de revânzare. |
| --- | --- |

(196)

Ulterior s-a mai făcut cunoscut un importator, fără a răspunde totuși la chestionar. Acesta a susținut că instituirea unor taxe la păstrăvul din Turcia ar determina întreruperea activităților sale de import, dar nu a oferit detalii asupra celor susținute și nu a furnizat informații relevante pentru evaluarea eventualului impact asupra activităților sale comerciale, precum rentabilitatea, prețurile de import și de revânzare.

| (197) | Nu se poate nega faptul că importatorii neafiliați vor fi afectați de instituirea unor taxe compensatorii, dar scopul acestor taxe este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii. Există și alte surse de aprovizionare, iar importatorii din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a-și schimba sursele de aprovizionare ca urmare a instituirii taxelor. În ansamblu, ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune. |
| --- | --- |

(197)

Nu se poate nega faptul că importatorii neafiliați vor fi afectați de instituirea unor taxe compensatorii, dar scopul acestor taxe este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii. Există și alte surse de aprovizionare, iar importatorii din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a-și schimba sursele de aprovizionare ca urmare a instituirii taxelor. În ansamblu, ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune.

| (198) | Prin prisma celor de mai sus și în absența altor date de la importatorii/comercianții neafiliați, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar avea în general un efect advers semnificativ asupra importatorilor/comercianților neafiliați. |
| --- | --- |

(198)

Prin prisma celor de mai sus și în absența altor date de la importatorii/comercianții neafiliați, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar avea în general un efect advers semnificativ asupra importatorilor/comercianților neafiliați.

3.   Interesul utilizatorilor, al consumatorilor și al furnizorilor

| (199) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat utilizatorii, asociațiile lor reprezentative și organizațiile reprezentative ale consumatorilor să se facă cunoscute. În plus, Comisia a contactat toate părțile relevante cunoscute, însă niciuna dintre acestea nu s-a prezentat. |
| --- | --- |

(199)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat utilizatorii, asociațiile lor reprezentative și organizațiile reprezentative ale consumatorilor să se facă cunoscute. În plus, Comisia a contactat toate părțile relevante cunoscute, însă niciuna dintre acestea nu s-a prezentat.

| (200) | După expirarea termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere s-au făcut cunoscute două părți, care au afirmat că sunt furnizori de utilaje pentru producătorii/operatorii din sectorul prelucrării păstrăvului din Turcia. |
| --- | --- |

(200)

După expirarea termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere s-au făcut cunoscute două părți, care au afirmat că sunt furnizori de utilaje pentru producătorii/operatorii din sectorul prelucrării păstrăvului din Turcia.

| (201) | Una dintre cele două părți a susținut că instituirea taxelor ar conduce la creșterea prețurilor plătite de consumatorii finali. Totuși, partea respectivă nu și-a fundamentat afirmația. Ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra consumatorilor finali. Potrivit celor menționate, organizațiile consumatorilor nu au cooperat și nu au furnizat informații pe baza cărora să poată fi evaluat în amănunt impactul măsurilor. În orice caz, chiar dacă este posibil ca taxele compensatorii să influențeze prețurile de import, această potențială majorare de preț poate fi absorbită cel puțin parțial de lanțul de distribuție, astfel încât să nu fie resimțită ca semnificativă la nivelul consumatorului final. |
| --- | --- |

(201)

Una dintre cele două părți a susținut că instituirea taxelor ar conduce la creșterea prețurilor plătite de consumatorii finali. Totuși, partea respectivă nu și-a fundamentat afirmația. Ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra consumatorilor finali. Potrivit celor menționate, organizațiile consumatorilor nu au cooperat și nu au furnizat informații pe baza cărora să poată fi evaluat în amănunt impactul măsurilor. În orice caz, chiar dacă este posibil ca taxele compensatorii să influențeze prețurile de import, această potențială majorare de preț poate fi absorbită cel puțin parțial de lanțul de distribuție, astfel încât să nu fie resimțită ca semnificativă la nivelul consumatorului final.

| (202) | În plus, scopul taxelor compensatorii este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, nu de a restricționa importurile de produse cu prețuri corecte în Uniune. |
| --- | --- |

(202)

În plus, scopul taxelor compensatorii este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, nu de a restricționa importurile de produse cu prețuri corecte în Uniune.

| (203) | Având în vedere cele de mai sus, precum și necooperarea utilizatorilor și a organizațiilor consumatorilor în cadrul anchetei și, în special, nivelul măsurilor, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar produce în general efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor, consumatorilor sau furnizorilor. |
| --- | --- |

(203)

Având în vedere cele de mai sus, precum și necooperarea utilizatorilor și a organizațiilor consumatorilor în cadrul anchetei și, în special, nivelul măsurilor, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar produce în general efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor, consumatorilor sau furnizorilor.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (204) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor din Turcia al produsului în cauză nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(204)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor din Turcia al produsului în cauză nu este în interesul Uniunii.

G.   MĂSURI COMPENSATORII PROVIZORII

| (205) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(205)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (206) | Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(206)

Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (207) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(207)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții.

| (208) | Importurile din Turcia au început să înregistreze creșteri semnificative de cantitate îndeosebi în 2008, adică înainte de perioada examinată. Prin urmare, rentabilitatea atinsă de industria din Uniune în 2010, la începutul perioadei examinate, nu a fost considerată reprezentativă. Întrucât înainte de 2008 presiunea importurilor din Turcia pe piața Uniunii nu era substanțială, s-a considerat că marjele de profit realizate înainte de acest an ar fi rezonabile. Potrivit celor afirmate în plângere, în 2006 și 2007 industria daneză a păstrăvului a realizat o marjă de profit care, în medie, a atins și a depășit nivelul de 12 %. Astfel, pe baza celor de mai sus, s-a considerat în această etapă că o marjă de profit de 12 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel adecvat, pe care industria din Uniune s-ar putea aștepta să îl obțină în lipsa unei subvenționări prejudiciabile. |
| --- | --- |

(208)

Importurile din Turcia au început să înregistreze creșteri semnificative de cantitate îndeosebi în 2008, adică înainte de perioada examinată. Prin urmare, rentabilitatea atinsă de industria din Uniune în 2010, la începutul perioadei examinate, nu a fost considerată reprezentativă. Întrucât înainte de 2008 presiunea importurilor din Turcia pe piața Uniunii nu era substanțială, s-a considerat că marjele de profit realizate înainte de acest an ar fi rezonabile. Potrivit celor afirmate în plângere, în 2006 și 2007 industria daneză a păstrăvului a realizat o marjă de profit care, în medie, a atins și a depășit nivelul de 12 %. Astfel, pe baza celor de mai sus, s-a considerat în această etapă că o marjă de profit de 12 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel adecvat, pe care industria din Uniune s-ar putea aștepta să îl obțină în lipsa unei subvenționări prejudiciabile.

| (209) | Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că profitul-țintă ar trebui să fie mai mic de 12 %, din următoarele motive: (i) în cadrul anchetelor anterioare (referitoare la somon și la păstrăvul-curcubeu mare), profiturile-țintă utilizate au fost mai mici; (ii) marja reală de profit obținută de industria din Uniune la începutul perioadei examinate a fost, de asemenea, mai mică; și (iii) marja de profit de 12 % se referă exclusiv la industria daneză a păstrăvului, nu la industria din Uniune în ansamblu și, prin urmare, nu este reprezentativă. În sfârșit, producătorul-exportator a mai susținut că ar trebui utilizată o marjă de profit de 3 %, aceasta fiind comparabilă cu marja medie de profit a industriei alimentare în ansamblu. |
| --- | --- |

(209)

Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că profitul-țintă ar trebui să fie mai mic de 12 %, din următoarele motive: (i) în cadrul anchetelor anterioare (referitoare la somon și la păstrăvul-curcubeu mare), profiturile-țintă utilizate au fost mai mici; (ii) marja reală de profit obținută de industria din Uniune la începutul perioadei examinate a fost, de asemenea, mai mică; și (iii) marja de profit de 12 % se referă exclusiv la industria daneză a păstrăvului, nu la industria din Uniune în ansamblu și, prin urmare, nu este reprezentativă. În sfârșit, producătorul-exportator a mai susținut că ar trebui utilizată o marjă de profit de 3 %, aceasta fiind comparabilă cu marja medie de profit a industriei alimentare în ansamblu.

| (210) | În primul rând, în ceea ce privește comparația cu anchetele referitoare la păstrăvul mare și la somon, ar trebui precizat că fiecare anchetă trebuie să formuleze concluzii pe baza datelor aplicabile în cazul său. În cazul de față, în dosarul prezentei anchete au fost disponibile informații considerate rezonabile, care au fost prin urmare utilizate. |
| --- | --- |

(210)

În primul rând, în ceea ce privește comparația cu anchetele referitoare la păstrăvul mare și la somon, ar trebui precizat că fiecare anchetă trebuie să formuleze concluzii pe baza datelor aplicabile în cazul său. În cazul de față, în dosarul prezentei anchete au fost disponibile informații considerate rezonabile, care au fost prin urmare utilizate.

| (211) | În al doilea rând, profitul-țintă la vânzările produsului similar pe piața Uniunii ar trebui să fie stabilit la nivelul pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. Având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate și chiar și înainte de aceasta, erau prezente în cantități substanțiale importuri care făceau obiectul unor subvenții, nu se poate considera că existau condiții normale de concurență. Nivelul de profit de 12 % a fost obținut în absența unor importuri substanțiale din Turcia pe piața Uniunii și de aceea a fost considerat, în această etapă, un profit-țintă rezonabil în împrejurările cazului de față. |
| --- | --- |

(211)

În al doilea rând, profitul-țintă la vânzările produsului similar pe piața Uniunii ar trebui să fie stabilit la nivelul pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. Având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate și chiar și înainte de aceasta, erau prezente în cantități substanțiale importuri care făceau obiectul unor subvenții, nu se poate considera că existau condiții normale de concurență. Nivelul de profit de 12 % a fost obținut în absența unor importuri substanțiale din Turcia pe piața Uniunii și de aceea a fost considerat, în această etapă, un profit-țintă rezonabil în împrejurările cazului de față.

| (212) | În al treilea rând, industria daneză a păstrăvului a fost considerată suficient de reprezentativă pentru piața Uniunii deoarece Danemarca este una dintre principalele țări producătoare de păstrăv din Uniune. În absența altor informații în această etapă, industria daneză a păstrăvului a fost utilizată pentru stabilirea nivelului profitului-țintă. |
| --- | --- |

(212)

În al treilea rând, industria daneză a păstrăvului a fost considerată suficient de reprezentativă pentru piața Uniunii deoarece Danemarca este una dintre principalele țări producătoare de păstrăv din Uniune. În absența altor informații în această etapă, industria daneză a păstrăvului a fost utilizată pentru stabilirea nivelului profitului-țintă.

| (213) | În sfârșit, afirmația potrivit căreia marja generală de profit a industriei alimentare atinge un nivel mult mai scăzut nu este fundamentată. Comisia a considerat că, în orice caz, marja de profit realizată de industria daneză a păstrăvului reflectă probabil mai bine specificitățile acestei industrii și, prin urmare, este mai adecvată. În fond, industria alimentară este compusă din diverse subcategorii care aparțin unor segmente de piață diferite și care sunt supuse unor condiții de piață diferite, care nu sunt neapărat aplicabile și industriei păstrăvului. |
| --- | --- |

(213)

În sfârșit, afirmația potrivit căreia marja generală de profit a industriei alimentare atinge un nivel mult mai scăzut nu este fundamentată. Comisia a considerat că, în orice caz, marja de profit realizată de industria daneză a păstrăvului reflectă probabil mai bine specificitățile acestei industrii și, prin urmare, este mai adecvată. În fond, industria alimentară este compusă din diverse subcategorii care aparțin unor segmente de piață diferite și care sunt supuse unor condiții de piață diferite, care nu sunt neapărat aplicabile și industriei păstrăvului.

| (214) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că este rezonabil să se utilizeze un profit-țintă de 12 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(214)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că este rezonabil să se utilizeze un profit-țintă de 12 % din cifra de afaceri.

| (215) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare în Uniune a marjei reale de profit obținute în cursul perioadei de anchetă și înlocuirea acesteia cu o marjă de profit de 12 %. |
| --- | --- |

(215)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare în Uniune a marjei reale de profit obținute în cursul perioadei de anchetă și înlocuirea acesteia cu o marjă de profit de 12 %.

| (216) | În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(216)

În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

| (217) | Nivelul de eliminare a prejudiciului este definit în același mod pentru „societățile enumerate în anexa I” și pentru „toate celelalte societăți”, constând în marja de subvenție aplicată acestor societăți (a se vedea considerentele 96 și 97). |
| --- | --- |

(217)

Nivelul de eliminare a prejudiciului este definit în același mod pentru „societățile enumerate în anexa I” și pentru „toate celelalte societăți”, constând în marja de subvenție aplicată acestor societăți (a se vedea considerentele 96 și 97).

2.   Măsuri provizorii

| (218) | Ar trebui instituite taxe compensatorii la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) viu cântărind cel mult 1,2 kg pe bucată, sau proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg sau fără cap sau sub formă de fileuri, originar din Turcia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de subvenție. |
| --- | --- |

(218)

Ar trebui instituite taxe compensatorii la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) viu cântărind cel mult 1,2 kg pe bucată, sau proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg sau fără cap sau sub formă de fileuri, originar din Turcia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de subvenție.

| (219) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:








  Societate | Marjă de subvenție | Marjă de prejudiciu | Taxă compensatorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % | 27 % | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % | 26 % | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % | 20 % | 9,5 % |
| Alte societăți cooperante | 8,2 % | 26 % | 8,2 % |
| Toate celelalte societăți | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |

(219)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:

Societate

Marjă de subvenție

Marjă de prejudiciu

Taxă compensatorie

GMS

7,0 %

27 %

7,0 %

Kilic

9,7 %

41 %

9,7 %

Özpekler

7,1 %

26 %

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

20 %

9,5 %

Alte societăți cooperante

8,2 %

26 %

8,2 %

Toate celelalte societăți

9,7 %

41 %

9,7 %

| (220) | Măsurile compensatorii de mai sus se stabilesc sub formă de taxe ad valorem, adică proporționale cu valoarea importului. |
| --- | --- |

(220)

Măsurile compensatorii de mai sus se stabilesc sub formă de taxe ad valorem, adică proporționale cu valoarea importului.

| (221) | Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză provenit din țara în cauză și realizat de entitățile juridice menționate. |
| --- | --- |

(221)

Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză provenit din țara în cauză și realizat de entitățile juridice menționate.

| (222) | Importurile de produs în cauză realizat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale. |
| --- | --- |

(222)

Importurile de produs în cauză realizat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.

| (223) | O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Solicitarea trebuie să fie adresată Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(223)

O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Solicitarea trebuie să fie adresată Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (224) | Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa II. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(224)

Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa II. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

| (225) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei. |
| --- | --- |

(225)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.

H.   DISPOZIȚII FINALE

| (226) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen-limită stabilit. |
| --- | --- |

(226)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen-limită stabilit.

| (227) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(227)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie provizorie la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

| — | viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:






  — | sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- | --- |

—

proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

—

sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

| — | sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, |
| --- | --- |

—

sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.

(2)   Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și realizat de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:

| Societate | Taxă compensatorie provizorie | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști |

Societate

Taxă compensatorie provizorie

Cod adițional TARIC

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ |
| --- | --- |

—

Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ

| — | Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

| — | Hakan Komandit Șirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Șirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

7,0 %

B964

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AȘ

9,7 %

B965

Özpekler İnșaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Șirketi

7,1 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AȘ

9,5 %

B967

Societățile enumerate în anexa I

8,2 %

Toate celelalte societăți

9,7 %

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   În lipsa unor dispoziții contrare, în materie de taxe vamale se aplică dispozițiile relevante în vigoare.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică pe o perioadă de patru luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO C 44, 15.2.2014, p. 9).

2

(3)  JO C 297, 4.9.2014, p. 23.

3

(4)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO C 44, 15.2.2014, p. 18).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de păstrăvi-curcubeu mari originare din Norvegia și din Insulele Feroe (JO L 72, 11.3.2004, p. 23).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 628/2005 al Comisiei din 22 aprilie 2005 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de somon de crescătorie originar din Norvegia (JO L 104, 23.4.2005, p. 5) și Regulamentul (CE) nr. 85/2006 al Consiliului din 17 ianuarie 2006 de instituire a dreptului antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importul de somon de crescătorie originar din Norvegia (JO L 15, 20.1.2006, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de păstrăvi-curcubeu mari originare din Norvegia și din Insulele Feroe (JO L 72, 11.3.2004, p. 23).

7

(8)  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură; Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei din Turcia; Asociația din Sectorul Peștelui și Fructelor de Mare din Turcia.

8

(9)  Eurostat: Indicele costului forței de muncă în UE-28, valoare nominală — date trimestriale (NACE Rev. 2).

9

(10)  Eurostat: IAPC în UE-28 — rata inflației — rata de variație medie anuală cumulată ( %) în perioada 2010-2013.

10

(11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S. și Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

11

Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

12

---

ANEXA I

Producători-exportatori cooperanți din Turcia care nu au fost incluși în eșantion și care nu au beneficiat de examinare individuală:

| Denumire | Cod adițional TARIC |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ș. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnșaat ve Ticaret Ltd. Ști. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ș. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Ști. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ș. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ș. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ș. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ș. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ș. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ș | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Ști. | B979 |
| Ipaș Su Ürünleri A.Ș. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Ști. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Ști. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Ști. | B984 |
| Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ș. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Ști. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ș. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ș. | B988 |
| Yașar Dıș Tic. A.Ș. | B989 |

Denumire

Cod adițional TARIC

Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ș.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnșaat ve Ticaret Ltd. Ști.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ș.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Ști.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ș.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ș.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ș.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ș.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ș.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ș

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Ști.

B979

Ipaș Su Ürünleri A.Ș.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Ști.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Ști.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Ști.

B984

Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ș.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Ști.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ș.

B987

Ugurlu Balık A.Ș.

B988

Yașar Dıș Tic. A.Ș.

B989

---

ANEXA II

Atunci când se eliberează factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (4), aceasta trebuie să conțină următoarele:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație:
  „Eu, subsemnatul, certific faptul că păstrăvii-curcubeu vânduți pentru export în Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost produși de către (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Turcia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație:

„Eu, subsemnatul, certific faptul că păstrăvii-curcubeu vânduți pentru export în Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost produși de către (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Turcia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

| 3. | Data și semnătura reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

---

| 6.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1196/2014 AL COMISIEI

din 30 octombrie 2014

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 808/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind statisticile comunitare referitoare la societatea informațională (1), în special, articolul 8 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 808/2004 stabilește un cadru comun pentru producerea sistematică a statisticilor europene referitoare la societatea informațională. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 808/2004 stabilește un cadru comun pentru producerea sistematică a statisticilor europene referitoare la societatea informațională.

| (2) | Sunt necesare măsuri de punere în aplicare pentru stabilirea datelor care trebuie să fie furnizate pentru elaborarea statisticilor în cadrul modulului 1: „Întreprinderile și societatea informațională” și al modulului 2: „Persoanele fizice, gospodăriile și societatea informațională”, precum și a termenelor de transmitere a datelor. |
| --- | --- |

(2)

Sunt necesare măsuri de punere în aplicare pentru stabilirea datelor care trebuie să fie furnizate pentru elaborarea statisticilor în cadrul modulului 1: „Întreprinderile și societatea informațională” și al modulului 2: „Persoanele fizice, gospodăriile și societatea informațională”, precum și a termenelor de transmitere a datelor.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Datele care trebuie să fie transmise pentru elaborarea statisticilor europene referitoare la societatea informațională în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 din cadrul modulului 1: „Întreprinderile și societatea informațională” și al modulului 2: „Persoanele fizice, gospodăriile și societatea informațională” sunt specificate în anexele I și II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 143, 30.4.2004, p. 49.

1

---

ANEXA I

Modulul 1: Întreprinderile și societatea informațională

1.   TEMATICILE ȘI CARACTERISTICILE LOR

| (a) | Tematicile tratate pentru anul de referință 2015, selectate din lista din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt următoarele:






  — | Sistemele TIC și utilizarea lor în întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tematicile tratate pentru anul de referință 2015, selectate din lista din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt următoarele:

—

Sistemele TIC și utilizarea lor în întreprinderi;

| — | Competențele în domeniul TIC în întreprinderi și necesarul de competențe în domeniul TIC; |
| --- | --- |

—

Competențele în domeniul TIC în întreprinderi și necesarul de competențe în domeniul TIC;

| — | utilizarea internetului și a altor rețele electronice în întreprinderi; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului și a altor rețele electronice în întreprinderi;

| — | accesul la și utilizarea de tehnologii care oferă posibilitatea conectării la internet sau la alte rețele din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă); |
| --- | --- |

—

accesul la și utilizarea de tehnologii care oferă posibilitatea conectării la internet sau la alte rețele din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă);

| — | procesele din sfera activităților economice electronice (e-business) și aspectele organizaționale; |
| --- | --- |

—

procesele din sfera activităților economice electronice (e-business) și aspectele organizaționale;

| — | siguranța TIC și încrederea în TIC; |
| --- | --- |

—

siguranța TIC și încrederea în TIC;

| — | comerțul electronic (e-commerce); |
| --- | --- |

—

comerțul electronic (e-commerce);

| — | obstacolele în calea utilizării TIC, a internetului și a altor rețele electronice, a comerțului electronic (e-commerce) și a activităților economice electronice (e-business). |
| --- | --- |

—

obstacolele în calea utilizării TIC, a internetului și a altor rețele electronice, a comerțului electronic (e-commerce) și a activităților economice electronice (e-business).

| (b) | Se colectează următoarele caracteristici ale întreprinderilor:

  Sistemele TIC și utilizarea lor în întreprinderi

  Caracteristică care trebuie colectată pentru toate întreprinderile:






  — | utilizarea calculatoarelor. |
| --- | --- | --- |

(b)

Se colectează următoarele caracteristici ale întreprinderilor:

Sistemele TIC și utilizarea lor în întreprinderi

Caracteristică care trebuie colectată pentru toate întreprinderile:

—

utilizarea calculatoarelor.

Caracteristică care trebuie colectată pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | (opțional) numărul de persoane angajate sau procentajul din numărul total de persoane angajate care utilizează computere în interes de serviciu. |
| --- | --- |

—

(opțional) numărul de persoane angajate sau procentajul din numărul total de persoane angajate care utilizează computere în interes de serviciu.

Competențele în domeniul TIC în întreprinderi și necesarul de competențe în domeniul TIC

Caracteristicile care trebuie colectate pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | prezența specialiștilor în TIC; |
| --- | --- |

—

prezența specialiștilor în TIC;

| — | furnizarea de orice tip de formare pentru dezvoltarea competențelor în domeniul TIC pentru specialiștii în TIC, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

furnizarea de orice tip de formare pentru dezvoltarea competențelor în domeniul TIC pentru specialiștii în TIC, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | furnizarea de orice tip de formare pentru dezvoltarea competențelor în domeniul TIC pentru alte persoane angajate, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

furnizarea de orice tip de formare pentru dezvoltarea competențelor în domeniul TIC pentru alte persoane angajate, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | recrutarea sau încercarea de recrutare a unor specialiști în TIC, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

recrutarea sau încercarea de recrutare a unor specialiști în TIC, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | îndeplinirea următoarelor funcții TIC în cursul anului calendaristic precedent („în principal de salariații proprii, inclusiv de cei angajați în întreprinderea-mamă sau în cele afiliate”; „în principal de furnizori externi”„nu se aplică”):






  — | întreținerea infrastructurii TIC (servere, computere, imprimante, rețele); |
| --- | --- | --- |

—

îndeplinirea următoarelor funcții TIC în cursul anului calendaristic precedent („în principal de salariații proprii, inclusiv de cei angajați în întreprinderea-mamă sau în cele afiliate”; „în principal de furnizori externi”„nu se aplică”):

—

întreținerea infrastructurii TIC (servere, computere, imprimante, rețele);

| — | sprijin pentru software-uri birotice; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru software-uri birotice;

| — | dezvoltarea de sisteme/software pentru administrarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de sisteme/software pentru administrarea întreprinderilor;

| — | sprijin pentru sisteme/software pentru administrarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru sisteme/software pentru administrarea întreprinderilor;

| — | dezvoltarea de aplicații internet; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de aplicații internet;

| — | sprijin pentru aplicații internet; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru aplicații internet;

| — | securitatea și protecția datelor. |
| --- | --- |

—

securitatea și protecția datelor.

Caracteristică care trebuie colectată pentru întreprinderile care utilizează computere și care au recrutat sau au încercat să recruteze specialiști în TIC în cursul anului calendaristic precedent:

| — | existența unor posturi vacante de specialiști în TIC care au fost greu de ocupat în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

existența unor posturi vacante de specialiști în TIC care au fost greu de ocupat în cursul anului calendaristic precedent.

Utilizarea internetului și a altor rețele electronice în întreprinderi

Caracteristică care trebuie colectată pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | existența accesului la internet. |
| --- | --- |

—

existența accesului la internet.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au acces la internet:

| — | numărul de persoane angajate sau procentul din numărul total de persoane angajate care utilizează computere cu acces la internet în interes de serviciu; |
| --- | --- |

—

numărul de persoane angajate sau procentul din numărul total de persoane angajate care utilizează computere cu acces la internet în interes de serviciu;

| — | conexiune la internet: DSL sau orice alt tip de conexiune fixă în bandă largă; |
| --- | --- |

—

conexiune la internet: DSL sau orice alt tip de conexiune fixă în bandă largă;

| — | conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul unui dispozitiv portabil care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”); |
| --- | --- |

—

conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul unui dispozitiv portabil care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”);

| — | (opțional) conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul unui computer portabil care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”); |
| --- | --- |

—

(opțional) conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul unui computer portabil care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”);

| — | (opțional) conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul altor dispozitive portabile, precum smartphone-urile care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”); |
| --- | --- |

—

(opțional) conexiune la internet: conexiune mobilă în bandă largă prin intermediul altor dispozitive portabile, precum smartphone-urile care utilizează rețelele de telefonie mobilă („3G” sau „4G”);

| — | utilizarea unui site internet; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui site internet;

| — | numărul de persoane angajate sau procentul din numărul total de persoane angajate care utilizează un dispozitiv portabil pus la dispoziție de întreprindere, care permite conectarea la internet prin rețelele de telefonie mobilă, în interes de serviciu; |
| --- | --- |

—

numărul de persoane angajate sau procentul din numărul total de persoane angajate care utilizează un dispozitiv portabil pus la dispoziție de întreprindere, care permite conectarea la internet prin rețelele de telefonie mobilă, în interes de serviciu;

| — | utilizarea rețelelor de socializare, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite; |
| --- | --- |

—

utilizarea rețelelor de socializare, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite;

| — | utilizarea blogurilor sau a microblogurilor întreprinderii, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite; |
| --- | --- |

—

utilizarea blogurilor sau a microblogurilor întreprinderii, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite;

| — | utilizarea site-urilor de partajare a conținuturilor multimedia, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite; |
| --- | --- |

—

utilizarea site-urilor de partajare a conținuturilor multimedia, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite;

| — | utilizarea instrumentelor de tip wiki de partajare a cunoștințelor, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite; |
| --- | --- |

—

utilizarea instrumentelor de tip wiki de partajare a cunoștințelor, care nu sunt utilizate doar pentru postarea de reclame plătite;

| — | (opțional) utilizarea de reclame plătite pe internet. |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea de reclame plătite pe internet.

Caracteristică care trebuie colectată pentru întreprinderile care au conexiune la internet de tip DSL sau orice alt tip de conexiune fixă în bandă largă:

| — | viteza maximă de descărcare contractată a celei mai rapide conexiuni fixe la internet în Mbit/s; ([0, < 2]; [2, < 10]; [10, < 30]; [30, < 100]; [> = 100]). |
| --- | --- |

—

viteza maximă de descărcare contractată a celei mai rapide conexiuni fixe la internet în Mbit/s; ([0, < 2]; [2, < 10]; [10, < 30]; [30, < 100]; [> = 100]).

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au site internet propriu:

| — | furnizarea următorului serviciu: descrierea mărfurilor sau a serviciilor, liste de prețuri; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: descrierea mărfurilor sau a serviciilor, liste de prețuri;

| — | furnizarea următorului serviciu: efectuarea unei comenzi sau a unei rezervări online; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: efectuarea unei comenzi sau a unei rezervări online;

| — | furnizarea următorului serviciu: posibilitatea pentru vizitatori de a personaliza sau de a concepe produse sau servicii online; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: posibilitatea pentru vizitatori de a personaliza sau de a concepe produse sau servicii online;

| — | furnizarea următorului serviciu: urmărirea sau situația comenzilor efectuate; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: urmărirea sau situația comenzilor efectuate;

| — | furnizarea următorului serviciu: conținut personalizat pe site-ul internet pentru vizitatorii obișnuiți/frecvenți; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: conținut personalizat pe site-ul internet pentru vizitatorii obișnuiți/frecvenți;

| — | furnizarea următorului serviciu: linkuri sau trimiteri la profilurile întreprinderii de pe platformele sociale de comunicare; |
| --- | --- |

—

furnizarea următorului serviciu: linkuri sau trimiteri la profilurile întreprinderii de pe platformele sociale de comunicare;

| — | (opțional) furnizarea următorului serviciu: declarație privind politica de confidențialitate, marca de confidențialitate sau certificarea siguranței unui site internet; |
| --- | --- |

—

(opțional) furnizarea următorului serviciu: declarație privind politica de confidențialitate, marca de confidențialitate sau certificarea siguranței unui site internet;

| — | (opțional) furnizarea următorului serviciu: publicarea posturilor vacante sau candidarea online pentru un post. |
| --- | --- |

—

(opțional) furnizarea următorului serviciu: publicarea posturilor vacante sau candidarea online pentru un post.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care utilizează rețelele de socializare, cu trimitere în mod specific la rețelele sociale, la blogurile sau microblogurile întreprinderii, la site-urile de partajare a conținuturilor multimedia, la instrumentele de tip wiki de partajare a cunoștințelor, pentru alte scopuri decât postarea de reclame plătite:

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru dezvoltarea imaginii întreprinderii sau pentru comercializarea produselor; |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru dezvoltarea imaginii întreprinderii sau pentru comercializarea produselor;

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru a obține sau a răspunde la observațiile, revizuirile sau întrebările clienților; |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru a obține sau a răspunde la observațiile, revizuirile sau întrebările clienților;

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru implicarea clienților în dezvoltarea sau inovarea de bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru implicarea clienților în dezvoltarea sau inovarea de bunuri sau servicii;

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru colaborarea cu partenerii de afaceri sau cu alte organizații; |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru colaborarea cu partenerii de afaceri sau cu alte organizații;

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru recrutarea salariaților; |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru recrutarea salariaților;

| — | utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru schimbul de opinii sau de cunoștințe în cadrul întreprinderii. |
| --- | --- |

—

utilizarea platformelor sociale de comunicare pentru schimbul de opinii sau de cunoștințe în cadrul întreprinderii.

Accesul la și utilizarea de tehnologii care oferă posibilitatea conectării la internet sau la alte rețele din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă)

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au acces la internet:

| — | (opțional) furnizarea de acces de la distanță la sistemul de poștă electronică, la documentele sau la aplicațiile întreprinderii; |
| --- | --- |

—

(opțional) furnizarea de acces de la distanță la sistemul de poștă electronică, la documentele sau la aplicațiile întreprinderii;

| — | (opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing, cu excepția serviciilor gratuite. |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing, cu excepția serviciilor gratuite.

Caracteristici care trebuie colectate în cazul întreprinderilor care au acces la internet și cumpără servicii de cloud computing:

| — | (opțional) utilizarea e-mail-ului ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea e-mail-ului ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) utilizarea de software-uri birotice ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea de software-uri birotice ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) găzduirea bazei/bazelor de date a/ale întreprinderii ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) găzduirea bazei/bazelor de date a/ale întreprinderii ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) stocarea de fișiere ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) stocarea de fișiere ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) utilizarea software-urilor financiare sau contabile ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea software-urilor financiare sau contabile ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) utilizarea gestionării relațiilor cu clienții (CRM — Customer Relationship Management) ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea gestionării relațiilor cu clienții (CRM — Customer Relationship Management) ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) utilizarea computerelor pentru utilizarea software-urilor întreprinderii ca serviciu de cloud computing; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea computerelor pentru utilizarea software-urilor întreprinderii ca serviciu de cloud computing;

| — | (opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing efectuate de pe servere partajate ale furnizorilor de servicii; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing efectuate de pe servere partajate ale furnizorilor de servicii;

| — | (opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing efectuate de pe serverele furnizorilor de servicii rezervate exclusiv pentru întreprindere. |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea serviciilor de cloud computing efectuate de pe serverele furnizorilor de servicii rezervate exclusiv pentru întreprindere.

Procesele activităților economice electronice (e-business) și aspectele organizaționale

Caracteristicile care trebuie colectate pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | utilizarea unui pachet de software-uri ERP (Enterprise Resource Planning — planificarea resurselor întreprinderii) pentru partajarea informațiilor între diferitele servicii ale întreprinderii; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui pachet de software-uri ERP (Enterprise Resource Planning — planificarea resurselor întreprinderii) pentru partajarea informațiilor între diferitele servicii ale întreprinderii;

| — | utilizarea oricărui software pentru gestionarea informațiilor referitoare la clienți (software CRM — Customer Relationship Management) care permite culegerea, stocarea și punerea informațiilor privind clienții întreprinderii la dispoziția altor servicii ale întreprinderii; |
| --- | --- |

—

utilizarea oricărui software pentru gestionarea informațiilor referitoare la clienți (software CRM — Customer Relationship Management) care permite culegerea, stocarea și punerea informațiilor privind clienții întreprinderii la dispoziția altor servicii ale întreprinderii;

| — | utilizarea oricăror software-uri pentru gestionarea informațiilor despre clienți (software-uri CRM — Customer Relationship Management) care permite analizarea acestor informații în scopuri de marketing; |
| --- | --- |

—

utilizarea oricăror software-uri pentru gestionarea informațiilor despre clienți (software-uri CRM — Customer Relationship Management) care permite analizarea acestor informații în scopuri de marketing;

| — | schimbul electronic de informații referitoare la gestionarea lanțului de aprovizionare (GLA) cu furnizorii sau cu clienții în vederea coordonării disponibilității și livrării de produse sau servicii către consumatorul final, fără ca informațiile să fie introduse manual; |
| --- | --- |

—

schimbul electronic de informații referitoare la gestionarea lanțului de aprovizionare (GLA) cu furnizorii sau cu clienții în vederea coordonării disponibilității și livrării de produse sau servicii către consumatorul final, fără ca informațiile să fie introduse manual;

| — | (opțional) transmiterea facturilor la alte întreprinderi sau la autorități publice în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) transmiterea facturilor la alte întreprinderi sau la autorități publice în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentul din numărul total de facturi transmise ca facturi electronice cu o structură standard adecvată pentru prelucrare automată, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentul din numărul total de facturi transmise ca facturi electronice cu o structură standard adecvată pentru prelucrare automată, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentul din numărul total de facturi transmise în format electronic neadecvat pentru prelucrare automată, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentul din numărul total de facturi transmise în format electronic neadecvat pentru prelucrare automată, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentul din numărul total de facturi trimise numai pe suport de hârtie, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentul din numărul total de facturi trimise numai pe suport de hârtie, la alte întreprinderi sau la autorități publice, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentul din numărul total de facturi primite ca facturi electronice, cu o structură standard adecvată pentru prelucrare automată, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) procentul din numărul total de facturi primite ca facturi electronice, cu o structură standard adecvată pentru prelucrare automată, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) procentul din numărul total de facturi primite ca facturi pe suport de hârtie sau în format electronic neadecvat pentru prelucrare automată, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

(opțional) procentul din numărul total de facturi primite ca facturi pe suport de hârtie sau în format electronic neadecvat pentru prelucrare automată, în cursul anului calendaristic precedent.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care fac schimb electronic de informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare:

| — | schimbul electronic de informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare, cu furnizorii sau cu clienții prin intermediul site-urilor internet (site-ul întreprinderii, site-urile internet ale partenerilor comerciali sau portaluri internet); |
| --- | --- |

—

schimbul electronic de informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare, cu furnizorii sau cu clienții prin intermediul site-urilor internet (site-ul întreprinderii, site-urile internet ale partenerilor comerciali sau portaluri internet);

| — | schimbul electronic de informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare cu furnizorii sau cu clienții prin intermediul unui schimb electronic de informații adecvat pentru prelucrare automată. |
| --- | --- |

—

schimbul electronic de informații privind gestionarea lanțului de aprovizionare cu furnizorii sau cu clienții prin intermediul unui schimb electronic de informații adecvat pentru prelucrare automată.

Siguranța TIC și încrederea în TIC

Caracteristică care trebuie colectată pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | existența unei politici definite în mod formal privind siguranța TIC. |
| --- | --- |

—

existența unei politici definite în mod formal privind siguranța TIC.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care utilizează computere și au o politică definită în mod formal privind siguranța TIC:

| — | riscul vizat în politica privind siguranța TIC: distrugerea sau corupția datelor din cauza unui atac sau a unui incident neașteptat; |
| --- | --- |

—

riscul vizat în politica privind siguranța TIC: distrugerea sau corupția datelor din cauza unui atac sau a unui incident neașteptat;

| — | riscul vizat în politica privind siguranța TIC: divulgarea datelor confidențiale din cauza unui atac tip intruziune, pharming sau phishing sau a unui accident; |
| --- | --- |

—

riscul vizat în politica privind siguranța TIC: divulgarea datelor confidențiale din cauza unui atac tip intruziune, pharming sau phishing sau a unui accident;

| — | riscul vizat în politica privind siguranța TIC: indisponibilitatea serviciilor TIC din cauza unui atac extern (de exemplu, un atac vizând blocarea accesului); |
| --- | --- |

—

riscul vizat în politica privind siguranța TIC: indisponibilitatea serviciilor TIC din cauza unui atac extern (de exemplu, un atac vizând blocarea accesului);

| — | perioada temporală a definiției sau cea mai recentă revizuire a politicii privind siguranța TIC („în precedentele 12 luni”; „în urmă cu mai mult de 12 luni, dar până la 24 de luni”; „în urmă cu mai mult de 24 de luni”). |
| --- | --- |

—

perioada temporală a definiției sau cea mai recentă revizuire a politicii privind siguranța TIC („în precedentele 12 luni”; „în urmă cu mai mult de 12 luni, dar până la 24 de luni”; „în urmă cu mai mult de 24 de luni”).

Comerțul electronic

Caracteristicile care trebuie colectate pentru întreprinderile care utilizează computere:

| — | primirea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații (vânzări prin internet), în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

primirea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații (vânzări prin internet), în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza faptului că produsele sau serviciile nu sunt adecvate pentru vânzarea prin internet; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza faptului că produsele sau serviciile nu sunt adecvate pentru vânzarea prin internet;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de logistică; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de logistică;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de plată; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de plată;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de siguranță a TIC sau de protecție a datelor; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de siguranță a TIC sau de protecție a datelor;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de cadru juridic; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor probleme de cadru juridic;

| — | (opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor costuri cu investițiile excesiv de mari în raport cu beneficiile preconizate; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole care limitează sau împiedică vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații din cauza unor costuri cu investițiile excesiv de mari în raport cu beneficiile preconizate;

| — | primirea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unor mesaje de tip EDI (vânzări de tip EDI), în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

primirea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unor mesaje de tip EDI (vânzări de tip EDI), în cursul anului calendaristic precedent;

| — | plasarea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unui mesaj de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

plasarea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unui mesaj de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au primit comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații în cursul anului calendaristic precedent:

| — | valoarea, sau procentul din cifra de afaceri totală, a vânzărilor efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

valoarea, sau procentul din cifra de afaceri totală, a vânzărilor efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | procentul de vânzări efectuate prin comerț electronic (cifra de afaceri) la consumatori privați (B2C) care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

procentul de vânzări efectuate prin comerț electronic (cifra de afaceri) la consumatori privați (B2C) care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | procentul de vânzări efectuate prin comerț electronic (cifra de afaceri) la alte întreprinderi (B2B) și de vânzări efectuate prin comerț electronic la autorități publice (B2G) care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

procentul de vânzări efectuate prin comerț electronic (cifra de afaceri) la alte întreprinderi (B2B) și de vânzări efectuate prin comerț electronic la autorități publice (B2G) care rezultă din comenzi plasate prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) utilizarea unor sisteme de plată online pentru vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, și anume, plata integrată în tranzacția de plasare a comenzii; |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea unor sisteme de plată online pentru vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, și anume, plata integrată în tranzacția de plasare a comenzii;

| — | (opțional) utilizarea unor sistemelor de plată offline pentru vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, și anume, plata neintegrată în tranzacția de plasare a comenzii. |
| --- | --- |

—

(opțional) utilizarea unor sistemelor de plată offline pentru vânzările prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, și anume, plata neintegrată în tranzacția de plasare a comenzii.

Caracteristică ce trebuie colectată pentru întreprinderile care au primit comenzi de produse sau servicii prin intermediul unor mesaje de tip EDI:

| — | valoarea sau procentul din cifra de afaceri totală a vânzărilor efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul unor mesaje de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

valoarea sau procentul din cifra de afaceri totală a vânzărilor efectuate prin comerț electronic care rezultă din comenzi primite prin intermediul unor mesaje de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | vânzări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

vânzări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au plasat comenzi prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unui mesaj de tip EDI:

| — | (opțional) plasarea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) plasarea de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unui site internet sau al unei aplicații, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) plasare de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unor mesaje de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) plasare de comenzi pentru mărfuri sau servicii prin intermediul unor mesaje de tip EDI, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | plasarea de comenzi prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unui mesaj de tip EDI pentru mărfuri sau servicii în valoare de cel puțin 1 % din valoarea totală a achizițiilor, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

plasarea de comenzi prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unui mesaj de tip EDI pentru mărfuri sau servicii în valoare de cel puțin 1 % din valoarea totală a achizițiilor, în cursul anului calendaristic precedent.

Caracteristici care trebuie colectate pentru întreprinderile care au plasat comenzi prin intermediul unui site internet, al unei aplicații sau al unor mesaje de tip EDI, în valoare de cel puțin 1 % din valoarea totală a achizițiilor, în cursul anului calendaristic precedent:

| — | (opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: propria țară, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

(opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: alte țări din UE, în cursul anului calendaristic precedent;

| — | (opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

(opțional) achiziționări prin mijloace electronice după origine: restul lumii, în cursul anului calendaristic precedent.

| (c) | Următoarele caracteristici generale ale întreprinderii trebuie colectate sau obținute din surse alternative:
  Caracteristici care trebuie colectate pentru toate întreprinderile:






  — | principala activitate economică a întreprinderii, în anul calendaristic precedent; |
| --- | --- | --- |

(c)

Următoarele caracteristici generale ale întreprinderii trebuie colectate sau obținute din surse alternative:

Caracteristici care trebuie colectate pentru toate întreprinderile:

—

principala activitate economică a întreprinderii, în anul calendaristic precedent;

| — | numărul mediu de salariați, în anul calendaristic precedent; |
| --- | --- |

—

numărul mediu de salariați, în anul calendaristic precedent;

| — | cifra de afaceri totală (valorică, fără TVA), în anul calendaristic precedent. |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri totală (valorică, fără TVA), în anul calendaristic precedent.

2.   DOMENIU DE CUPRINDERE

Caracteristicile specificate la punctul 1 literele (b) și (c) din prezenta anexă trebuie colectate și obținute pentru întreprinderile clasificate în cadrul următoarelor activități economice, pentru următoarele mărimi ale întreprinderilor și pentru următoarea arie geografică.

| (a) | Activitate economică: întreprinderi clasificate în următoarele categorii NACE Rev. 2:






  Categoria NACE | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Secțiunea C | „Industria prelucrătoare” |
| Secțiunea D, E | „Producția și furnizarea de energie electrică și termică, gaze, distribuția apei, salubritate și gestionarea deșeurilor” |
| Secțiunea F | „Construcții” |
| Secțiunea G | „Comerț cu ridicata și cu amănuntul; repararea autovehiculelor și motocicletelor” |
| Secțiunea H | „Transport și depozitare” |
| Secțiunea I | „Hoteluri și restaurante” |
| Secțiunea J | „Informații și comunicații” |
| Secțiunea L | „Tranzacții imobiliare” |
| Diviziunile 69-74 | „Activități profesionale, științifice și tehnice” |
| Secțiunea N | „Activități de servicii administrative și activități de servicii suport” |
| Grupa 95.1 | „Repararea computerelor și a echipamentelor de comunicație” |

(a)

Activitate economică: întreprinderi clasificate în următoarele categorii NACE Rev. 2:

Categoria NACE

Descriere

Secțiunea C

„Industria prelucrătoare”

Secțiunea D, E

„Producția și furnizarea de energie electrică și termică, gaze, distribuția apei, salubritate și gestionarea deșeurilor”

Secțiunea F

„Construcții”

Secțiunea G

„Comerț cu ridicata și cu amănuntul; repararea autovehiculelor și motocicletelor”

Secțiunea H

„Transport și depozitare”

Secțiunea I

„Hoteluri și restaurante”

Secțiunea J

„Informații și comunicații”

Secțiunea L

„Tranzacții imobiliare”

Diviziunile 69-74

„Activități profesionale, științifice și tehnice”

Secțiunea N

„Activități de servicii administrative și activități de servicii suport”

Grupa 95.1

„Repararea computerelor și a echipamentelor de comunicație”

| (b) | Mărimea întreprinderii: întreprinderile cu 10 sau mai mulți salariați. Întreprinderile cu mai puțin de 10 salariați sunt vizate în mod opțional. |
| --- | --- |

(b)

Mărimea întreprinderii: întreprinderile cu 10 sau mai mulți salariați. Întreprinderile cu mai puțin de 10 salariați sunt vizate în mod opțional.

| (c) | Acoperire geografică: întreprinderile situate în orice parte a teritoriului statului membru. |
| --- | --- |

(c)

Acoperire geografică: întreprinderile situate în orice parte a teritoriului statului membru.

3.   PERIOADELE DE REFERINȚĂ

Perioada de referință este anul 2014 pentru caracteristicile referitoare la anul calendaristic precedent. Perioada de referință pentru celelalte caracteristici este anul 2015.

4.   DEFALCĂRI

Pentru tematicile și caracteristicile acestora enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă, trebuie furnizate următoarele caracteristici generale.

| (a) | Defalcare după activitate economică: în conformitate cu următoarele agregate NACE Rev. 2:
  Agregare NACE Rev. 2 pentru eventuala calculare a agregatelor naționale
  10-18
  19-23
  24-25
  26-33
  35-39
  41-43
  45-47
  47
  49-53
  55
  58-63
  68
  69-74
  77-82
  26.1-26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1
  Agregare NACE Rev. 2 pentru eventuala calculare a agregatelor europene
  10-12
  13-15
  16-18
  26
  27-28
  29-30
  31-33
  45
  46
  55-56
  58-60
  61
  62-63
  77-78 + 80-82
  79
  95.1 |
| --- | --- |

(a)

Defalcare după activitate economică: în conformitate cu următoarele agregate NACE Rev. 2:

Agregare NACE Rev. 2 pentru eventuala calculare a agregatelor naționale

10-18

19-23

24-25

26-33

35-39

41-43

45-47

47

49-53

55

58-63

68

69-74

77-82

26.1-26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1

Agregare NACE Rev. 2 pentru eventuala calculare a agregatelor europene

10-12

13-15

16-18

26

27-28

29-30

31-33

45

46

55-56

58-60

61

62-63

77-78 + 80-82

79

95.1

| (b) | Defalcare pe clase de mărime: datele trebuie defalcate în funcție de următoarele clase de mărime bazate pe numărul de salariați:
  Clasa de mărime
  10 sau mai mulți salariați
  10-49 de salariați
  50-249 de salariați
  250 sau mai mulți salariați
  Dacă sunt vizate, următoarea defalcare trebuie aplicată întreprinderilor cu mai puțin de 10 salariați. (Caracteristicile pentru clasele de mărime „mai puțin de 5 salariați” și „între 5 și 9 salariați” sunt opționale.)
  Clasa de mărime
  Mai puțin de 10 salariați
  Mai puțin de 5 salariați (opțional)
  Între 5 și 9 salariați (opțional) |
| --- | --- |

(b)

Defalcare pe clase de mărime: datele trebuie defalcate în funcție de următoarele clase de mărime bazate pe numărul de salariați:

Clasa de mărime

10 sau mai mulți salariați

10-49 de salariați

50-249 de salariați

250 sau mai mulți salariați

Dacă sunt vizate, următoarea defalcare trebuie aplicată întreprinderilor cu mai puțin de 10 salariați. (Caracteristicile pentru clasele de mărime „mai puțin de 5 salariați” și „între 5 și 9 salariați” sunt opționale.)

Clasa de mărime

Mai puțin de 10 salariați

Mai puțin de 5 salariați (opțional)

Între 5 și 9 salariați (opțional)

5.   PERIODICITATE

Datele se furnizează o singură dată pentru anul 2015.

6.   TERMENE

| (a) | Datele agregate menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, indicându-se, dacă este necesar, caracterul lor confidențial sau lipsa de fiabilitate, se transmit către Eurostat înainte de 5 octombrie 2015. Până la această dată, setul de date trebuie să fie finalizat, validat și acceptat. |
| --- | --- |

(a)

Datele agregate menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004, indicându-se, dacă este necesar, caracterul lor confidențial sau lipsa de fiabilitate, se transmit către Eurostat înainte de 5 octombrie 2015. Până la această dată, setul de date trebuie să fie finalizat, validat și acceptat.

| (b) | Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmit la Eurostat înainte de 31 mai 2015. |
| --- | --- |

(b)

Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmit la Eurostat înainte de 31 mai 2015.

| (c) | Raportul privind calitatea menționat la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmite la Eurostat până la 5 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(c)

Raportul privind calitatea menționat la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmite la Eurostat până la 5 noiembrie 2015.

| (d) | Datele și metadatele se transmit la Eurostat în conformitate cu standardul de schimb specificat de Eurostat, utilizând serviciile ghișeului unic. Metadatele și raportul privind calitatea se pun la dispoziție în structura standard pentru metadate definită de Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

Datele și metadatele se transmit la Eurostat în conformitate cu standardul de schimb specificat de Eurostat, utilizând serviciile ghișeului unic. Metadatele și raportul privind calitatea se pun la dispoziție în structura standard pentru metadate definită de Eurostat.

---

ANEXA II

Modulul 2: Persoanele fizice, gospodăriile populației și societatea informațională

1.   TEMATICILE ȘI CARACTERISTICILE LOR

| (a) | Tematicile care trebuie să fie tratate pentru anul de referință 2015, selectate din lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt:






  — | accesul la TIC și utilizarea acestora de către persoane fizice și/sau în gospodării; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tematicile care trebuie să fie tratate pentru anul de referință 2015, selectate din lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, sunt:

—

accesul la TIC și utilizarea acestora de către persoane fizice și/sau în gospodării;

| — | utilizarea în diverse scopuri a internetului și a altor rețele electronice de către persoane fizice și/sau în gospodării; |
| --- | --- |

—

utilizarea în diverse scopuri a internetului și a altor rețele electronice de către persoane fizice și/sau în gospodării;

| — | competențe și calificări în domeniul TIC; |
| --- | --- |

—

competențe și calificări în domeniul TIC;

| — | obstacole în calea utilizării TIC și a internetului; |
| --- | --- |

—

obstacole în calea utilizării TIC și a internetului;

| — | utilizarea TIC de către persoane fizice pentru schimbul de informații și servicii cu instituții guvernamentale și cu administrații publice (e-guvernare); |
| --- | --- |

—

utilizarea TIC de către persoane fizice pentru schimbul de informații și servicii cu instituții guvernamentale și cu administrații publice (e-guvernare);

| — | accesul la și utilizarea tehnologiilor care permit conectarea la internet sau la alte rețele, din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă); |
| --- | --- |

—

accesul la și utilizarea tehnologiilor care permit conectarea la internet sau la alte rețele, din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă);

| — | siguranța TIC și încrederea în TIC. |
| --- | --- |

—

siguranța TIC și încrederea în TIC.

| (b) | Se colectează următoarele caracteristici:

  Accesul la TIC și utilizarea acestora de către persoane fizice și/sau în gospodăriile populației

  Caracteristicile care trebuie colectate pentru toate gospodăriile:






  — | accesul la un computer la domiciliu; |
| --- | --- | --- |

(b)

Se colectează următoarele caracteristici:

Accesul la TIC și utilizarea acestora de către persoane fizice și/sau în gospodăriile populației

Caracteristicile care trebuie colectate pentru toate gospodăriile:

—

accesul la un computer la domiciliu;

| — | accesul la internet (prin orice dispozitiv) la domiciliu. |
| --- | --- |

—

accesul la internet (prin orice dispozitiv) la domiciliu.

Caracteristicile care trebuie colectate pentru gospodăriile care au acces la internet:

| — | tipul de conexiune în bandă largă utilizată pentru accesul la internet la domiciliu: conexiune fixă în bandă largă, de exemplu DSL, ADSL, VDSL, cablu, cablu cu fibră optică, satelit, conexiuni WiFi publice; |
| --- | --- |

—

tipul de conexiune în bandă largă utilizată pentru accesul la internet la domiciliu: conexiune fixă în bandă largă, de exemplu DSL, ADSL, VDSL, cablu, cablu cu fibră optică, satelit, conexiuni WiFi publice;

| — | tipul de conexiune în bandă largă utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: conexiune mobilă în bandă largă [prin intermediul rețelei de telefonie mobilă de tip cel puțin 3G, de exemplu UMTS, utilizând un card (SIM) sau o cheie USB, un telefon mobil sau un smartphone ca modem]; |
| --- | --- |

—

tipul de conexiune în bandă largă utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: conexiune mobilă în bandă largă [prin intermediul rețelei de telefonie mobilă de tip cel puțin 3G, de exemplu UMTS, utilizând un card (SIM) sau o cheie USB, un telefon mobil sau un smartphone ca modem];

| — | (opțional) tipul de conexiune utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: acces printr-o linie uzuală de telefonie fixă (dial-up) sau ISDN; |
| --- | --- |

—

(opțional) tipul de conexiune utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: acces printr-o linie uzuală de telefonie fixă (dial-up) sau ISDN;

| — | (opțional) tipul de conexiune utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: conexiune mobilă în bandă îngustă [prin intermediul rețelei de telefonie mobilă de tip sub 3G, de exemplu 2G+/GPRS, utilizând un card (SIM) sau o cheie USB, un telefon mobil sau un smartphone ca modem]. |
| --- | --- |

—

(opțional) tipul de conexiune utilizată pentru accesul la internet de la domiciliu: conexiune mobilă în bandă îngustă [prin intermediul rețelei de telefonie mobilă de tip sub 3G, de exemplu 2G+/GPRS, utilizând un card (SIM) sau o cheie USB, un telefon mobil sau un smartphone ca modem].

Caracteristică care trebuie colectată pentru toate persoanele fizice:

| — | cea mai recentă utilizare a computerului la domiciliu, la locul de muncă sau în orice alt loc (în precedentele trei luni, între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, nu s-a utilizat niciodată computerul). |
| --- | --- |

—

cea mai recentă utilizare a computerului la domiciliu, la locul de muncă sau în orice alt loc (în precedentele trei luni, între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, nu s-a utilizat niciodată computerul).

Caracteristică care trebuie colectată pentru persoanele fizice care au utilizat calculatorul în precedentele trei luni:

| — | frecvența medie de utilizare a computerului [zilnic sau aproape zilnic, cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin de o dată pe săptămână]. |
| --- | --- |

—

frecvența medie de utilizare a computerului [zilnic sau aproape zilnic, cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin de o dată pe săptămână].

Utilizarea internetului în diverse scopuri de către persoane fizice și/sau gospodării ale populației

Caracteristică care trebuie colectată pentru toate persoanele fizice:

| — | utilizarea cea mai recentă a internetului (în precedentele trei luni; între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, nu s-a utilizat niciodată internetul). |
| --- | --- |

—

utilizarea cea mai recentă a internetului (în precedentele trei luni; între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, nu s-a utilizat niciodată internetul).

Caracteristică care trebuie colectată pentru persoanele fizice care au utilizat internetul:

| — | cea mai recentă activitate comercială prin internet în scop personal (în precedentele trei luni; între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, niciodată nu au cumpărat sau comandat prin internet). |
| --- | --- |

—

cea mai recentă activitate comercială prin internet în scop personal (în precedentele trei luni; între cu trei luni și cu un an în urmă, cu mai mult de un an în urmă, niciodată nu au cumpărat sau comandat prin internet).

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane fizice care au utilizat internetul în precedentele trei luni:

| — | frecvența medie a utilizării internetului în precedentele trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin decât o dată pe săptămână]; |
| --- | --- |

—

frecvența medie a utilizării internetului în precedentele trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin decât o dată pe săptămână];

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru trimiterea și primirea de mesaje prin poșta electronică (e-mail); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru trimiterea și primirea de mesaje prin poșta electronică (e-mail);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru apeluri telefonice prin intermediul internetului, apeluri video (prin intermediul unei camere video pentru internet) prin intermediul internetului (utilizând aplicații, de exemplu, Skype, Facetime); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru apeluri telefonice prin intermediul internetului, apeluri video (prin intermediul unei camere video pentru internet) prin intermediul internetului (utilizând aplicații, de exemplu, Skype, Facetime);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a activa în rețelele de socializare (crearea unui profil de utilizator, postarea de mesaje sau alte contribuții); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a activa în rețelele de socializare (crearea unui profil de utilizator, postarea de mesaje sau alte contribuții);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a încărca conținut de creație proprie (text, fotografii, materiale video, muzică, software-uri etc.) pe oricare site internet, în scopul de a- partaja; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a încărca conținut de creație proprie (text, fotografii, materiale video, muzică, software-uri etc.) pe oricare site internet, în scopul de a- partaja;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a citi știri, ziare sau reviste online; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a citi știri, ziare sau reviste online;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea de informații medicale (de exemplu, informații despre accidentări, boli, nutriție, ameliorarea sănătății); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea de informații medicale (de exemplu, informații despre accidentări, boli, nutriție, ameliorarea sănătății);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea de informații referitoare la ofertele de învățământ, de formare profesională sau de cursuri; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea de informații referitoare la ofertele de învățământ, de formare profesională sau de cursuri;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale în vederea consultării site-urilor tip wiki pentru a obține cunoștințe cu privire la orice subiect; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale în vederea consultării site-urilor tip wiki pentru a obține cunoștințe cu privire la orice subiect;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a găsi informații despre produse sau servicii; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a găsi informații despre produse sau servicii;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a descărca software-uri (altele decât software-uri reprezentând jocuri); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a descărca software-uri (altele decât software-uri reprezentând jocuri);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a posta opinii privind aspecte civice sau politice prin intermediul site-urilor internet (de exemplu, bloguri, rețele de socializare); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a posta opinii privind aspecte civice sau politice prin intermediul site-urilor internet (de exemplu, bloguri, rețele de socializare);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a lua parte la consultări sau votări online pentru a defini aspecte civice sau politice (de exemplu, urbanistică, semnarea unei petiții); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a lua parte la consultări sau votări online pentru a defini aspecte civice sau politice (de exemplu, urbanistică, semnarea unei petiții);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea unui loc de muncă sau pentru trimiterea unei cereri de angajare; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru căutarea unui loc de muncă sau pentru trimiterea unei cereri de angajare;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru a participa la rețele profesionale (crearea unui profil de utilizator, postarea de mesaje sau alte contribuții pe site-uri precum LinkedIn, Xing); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru a participa la rețele profesionale (crearea unui profil de utilizator, postarea de mesaje sau alte contribuții pe site-uri precum LinkedIn, Xing);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a recurge la servicii referitoare la călătorii sau la cazare în timpul călătoriilor; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a recurge la servicii referitoare la călătorii sau la cazare în timpul călătoriilor;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a vinde produse sau servicii, de exemplu prin intermediul licitațiilor online; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a vinde produse sau servicii, de exemplu prin intermediul licitațiilor online;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru operațiuni bancare prin internet; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni în scopuri personale pentru operațiuni bancare prin internet;

| — | utilizarea spațiului de stocare pe internet în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a salva documente, fotografii, muzică, materiale video sau alte fișiere [de exemplu, Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (în trecut Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive]; |
| --- | --- |

—

utilizarea spațiului de stocare pe internet în precedentele trei luni în scopuri personale pentru a salva documente, fotografii, muzică, materiale video sau alte fișiere [de exemplu, Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (în trecut Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive];

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: urmare a unui curs online; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: urmare a unui curs online;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: utilizarea unui material online altul decât un curs complet (de exemplu, materiale audio-video, software online pentru învățare, manuale electronice); |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: utilizarea unui material online altul decât un curs complet (de exemplu, materiale audio-video, software online pentru învățare, manuale electronice);

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: comunicarea cu instructori sau cu studenți utilizând site-uri internet/portaluri de învățământ; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: comunicarea cu instructori sau cu studenți utilizând site-uri internet/portaluri de învățământ;

| — | utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: altele. |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele trei luni pentru desfășurarea de activități de învățare în scop de învățământ, profesional sau personal: altele.

Caracteristică care trebuie colectată pentru persoanele fizice care au utilizat internetul pentru a activa în rețele sociale în precedentele trei luni în scop personal:

| — | frecvența medie a utilizării internetului pentru activarea în rețele de socializare în precedentele trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin de o dată pe săptămână]. |
| --- | --- |

—

frecvența medie a utilizării internetului pentru activarea în rețele de socializare în precedentele trei luni [zilnic sau aproape zilnic; cel puțin o dată pe săptămână (dar nu zilnic), mai puțin de o dată pe săptămână].

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane care au utilizat internetul pentru desfășurarea de activități comerciale prin internet în scopuri personale în precedentele 12 luni:

| — | utilizarea internetului pentru a comanda alimente sau articole de uz casnic în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda alimente sau articole de uz casnic în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda produse de uz casnic în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda produse de uz casnic în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda medicamente în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda medicamente în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda produse vestimentare sau articole sportive în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda produse vestimentare sau articole sportive în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda echipamente hardware pentru computere în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda echipamente hardware pentru computere în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda echipamente electronice (inclusiv aparate foto) în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda echipamente electronice (inclusiv aparate foto) în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda servicii de telecomunicații (de exemplu, TV, abonamente la servicii în bandă largă, abonamente de telefonie fixă sau mobilă, încărcare a cartelelor telefonice preplătite) în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda servicii de telecomunicații (de exemplu, TV, abonamente la servicii în bandă largă, abonamente de telefonie fixă sau mobilă, încărcare a cartelelor telefonice preplătite) în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a cumpăra acțiuni, polițe de asigurare și alte servicii financiare în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a cumpăra acțiuni, polițe de asigurare și alte servicii financiare în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda servicii de cazare pe perioada concediului (în hoteluri etc.) în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda servicii de cazare pe perioada concediului (în hoteluri etc.) în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda alte servicii de călătorie (bilete de transport, închirierea unui autovehicul etc.) în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda alte servicii de călătorie (bilete de transport, închirierea unui autovehicul etc.) în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda bilete pentru diverse evenimente în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda bilete pentru diverse evenimente în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda filme sau muzică în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda filme sau muzică în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda cărți, reviste sau ziare (inclusiv cărți electronice) în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda cărți, reviste sau ziare (inclusiv cărți electronice) în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda materiale de studiu în format electronic în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda materiale de studiu în format electronic în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda software-uri reprezentând jocuri video, alte software-uri pentru computere și actualizări pentru software-uri în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda software-uri reprezentând jocuri video, alte software-uri pentru computere și actualizări pentru software-uri în precedentele 12 luni;

| — | utilizarea internetului pentru a comanda alte produse sau servicii în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului pentru a comanda alte produse sau servicii în precedentele 12 luni;

| — | produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători naționali; |
| --- | --- |

—

produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători naționali;

| — | produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători din alte state membre ale UE; |
| --- | --- |

—

produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători din alte state membre ale UE;

| — | produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători din restul lumii; |
| --- | --- |

—

produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni de la vânzători din restul lumii;

| — | produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni: țara de origine a vânzătorilor este necunoscută; |
| --- | --- |

—

produse sau servicii cumpărate sau comandate în precedentele 12 luni: țara de origine a vânzătorilor este necunoscută;

| — | numărul de comenzi sau de produse sau servicii achiziționate prin internet în precedentele trei luni (numărul de comenzi/achiziții sau în clase: 1-2 comenzi/achiziții; între > 2 și 5 comenzi/achiziții; între > 5 și 10 comenzi/achiziții, > 10 comenzi/achiziții); |
| --- | --- |

—

numărul de comenzi sau de produse sau servicii achiziționate prin internet în precedentele trei luni (numărul de comenzi/achiziții sau în clase: 1-2 comenzi/achiziții; între > 2 și 5 comenzi/achiziții; între > 5 și 10 comenzi/achiziții, > 10 comenzi/achiziții);

| — | valoarea totală a produselor sau a serviciilor (excluzând acțiunile sau alte servicii financiare) achiziționate prin internet în precedentele trei luni (sumă în euro sau în clase: mai mică de 50 EUR, 50 EUR până la mai mică de 100 EUR, 100 EUR până la mai mică de 500 EUR, 500 EUR până la mai mică de 1 000 EUR, 1 000 EUR sau mai mare; necunoscută); |
| --- | --- |

—

valoarea totală a produselor sau a serviciilor (excluzând acțiunile sau alte servicii financiare) achiziționate prin internet în precedentele trei luni (sumă în euro sau în clase: mai mică de 50 EUR, 50 EUR până la mai mică de 100 EUR, 100 EUR până la mai mică de 500 EUR, 500 EUR până la mai mică de 1 000 EUR, 1 000 EUR sau mai mare; necunoscută);

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: deficiențe tehnice ale site-ului internet în cursul efectuării comenzii sau a plății; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: deficiențe tehnice ale site-ului internet în cursul efectuării comenzii sau a plății;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: dificultate de a găsi informații privind garanții și alte drepturi legale; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: dificultate de a găsi informații privind garanții și alte drepturi legale;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: viteza livrării mai mică decât cea indicată; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: viteza livrării mai mică decât cea indicată;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: costuri finale mai mari decât cele indicate (de exemplu, costuri de livrare mai mari, comisioane de tranzacție neașteptate); |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: costuri finale mai mari decât cele indicate (de exemplu, costuri de livrare mai mari, comisioane de tranzacție neașteptate);

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: produsele livrate nu sunt cele comandate sau sunt deteriorate; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: produsele livrate nu sunt cele comandate sau sunt deteriorate;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: fraudă (de exemplu, bunuri/servicii nelivrate, utilizarea abuzivă a datelor de pe cartea de credit); |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: fraudă (de exemplu, bunuri/servicii nelivrate, utilizarea abuzivă a datelor de pe cartea de credit);

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: reclamații și despăgubiri dificile sau lipsa unui răspuns satisfăcător după o reclamație; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: reclamații și despăgubiri dificile sau lipsa unui răspuns satisfăcător după o reclamație;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: comerciantul cu amănuntul din străinătate nu vinde în țara potențialului cumpărător; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: comerciantul cu amănuntul din străinătate nu vinde în țara potențialului cumpărător;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: altele; |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: altele;

| — | probleme întâlnite în comerțul prin internet: niciuna. |
| --- | --- |

—

probleme întâlnite în comerțul prin internet: niciuna.

Competențe și calificări în domeniul TIC

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care au utilizat internetul în precedentele 12 luni:

| — | competențe în transferarea de fișiere de la computere la alte dispozitive; |
| --- | --- |

—

competențe în transferarea de fișiere de la computere la alte dispozitive;

| — | competențe în instalarea de software-uri sau aplicații; |
| --- | --- |

—

competențe în instalarea de software-uri sau aplicații;

| — | competențe în modificarea configurărilor oricărui software, inclusiv ale sistemelor de operare sau ale programelor de securitate; |
| --- | --- |

—

competențe în modificarea configurărilor oricărui software, inclusiv ale sistemelor de operare sau ale programelor de securitate;

| — | competențe în copierea sau transferarea fișierelor sau a dosarelor; |
| --- | --- |

—

competențe în copierea sau transferarea fișierelor sau a dosarelor;

| — | competențe în utilizarea software-urilor de prelucrare a textelor; |
| --- | --- |

—

competențe în utilizarea software-urilor de prelucrare a textelor;

| — | competențe în crearea de prezentări sau documente care integrează text, fotografii, tabele sau grafice; |
| --- | --- |

—

competențe în crearea de prezentări sau documente care integrează text, fotografii, tabele sau grafice;

| — | competențe în utilizarea software-urilor care conțin foi de calcul; |
| --- | --- |

—

competențe în utilizarea software-urilor care conțin foi de calcul;

| — | competențe în editarea fotografiilor, fișierelor video sau audio; |
| --- | --- |

—

competențe în editarea fotografiilor, fișierelor video sau audio;

| — | competențe în scrierea codului unui limbaj de programare. |
| --- | --- |

—

competențe în scrierea codului unui limbaj de programare.

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care au utilizat software-urilor care conțin foi de calcul în precedentele 12 luni:

| — | competențe în utilizarea funcțiilor avansate ale software-urilor care conțin foi de calcul pentru a organiza și a analiza datele, cum ar fi sortarea, filtrarea, utilizarea unor formule, crearea de grafice. |
| --- | --- |

—

competențe în utilizarea funcțiilor avansate ale software-urilor care conțin foi de calcul pentru a organiza și a analiza datele, cum ar fi sortarea, filtrarea, utilizarea unor formule, crearea de grafice.

Obstacole în calea utilizării TIC și a internetului

Caracteristici care trebuie colectate pentru gospodăriile populației care nu au acces la internet la domiciliu:

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: au acces la internet în altă parte; |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: au acces la internet în altă parte;

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: nu au nevoie de internet (deoarece este inutil, neinteresant etc.); |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: nu au nevoie de internet (deoarece este inutil, neinteresant etc.);

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: costul echipamentului este prea mare; |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: costul echipamentului este prea mare;

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: costul accesului este prea mare (telefon, abonament DSL etc.); |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: costul accesului este prea mare (telefon, abonament DSL etc.);

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: lipsă de competențe; |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: lipsă de competențe;

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: preocupări legate de confidențialitate sau siguranță; |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: preocupări legate de confidențialitate sau siguranță;

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: internetul în bandă largă nu este disponibil în zona noastră; |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: internetul în bandă largă nu este disponibil în zona noastră;

| — | motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: altul. |
| --- | --- |

—

motiv pentru lipsa accesului la internet la domiciliu: altul.

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care au utilizat internetul, dar nu pentru activități de comerț prin internet, în precedentele 12 luni:

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: preferința pentru cumpărarea din magazine fizice, preferința de a vedea produsul pe viu, loialitate față de magazine fizice, puterea obișnuinței; |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: preferința pentru cumpărarea din magazine fizice, preferința de a vedea produsul pe viu, loialitate față de magazine fizice, puterea obișnuinței;

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: lipsa de competențe sau cunoștințe (de exemplu, nu a știut să utilizeze site-ul internet sau utilizarea a fost prea complicată); |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: lipsa de competențe sau cunoștințe (de exemplu, nu a știut să utilizeze site-ul internet sau utilizarea a fost prea complicată);

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: livrarea produselor comandate prin internet este o problemă (de exemplu, durează prea mult sau este dificilă din punct de vedere logistic); |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: livrarea produselor comandate prin internet este o problemă (de exemplu, durează prea mult sau este dificilă din punct de vedere logistic);

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: preocupări privind siguranța sau confidențialitatea plăților (de exemplu, transmiterea datelor cărții de credit sau a celor personale prin internet); |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: preocupări privind siguranța sau confidențialitatea plăților (de exemplu, transmiterea datelor cărții de credit sau a celor personale prin internet);

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: preocupări privind primirea sau returnarea produselor, preocupări privind reclamațiile sau despăgubirile; |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: preocupări privind primirea sau returnarea produselor, preocupări privind reclamațiile sau despăgubirile;

| — | obstacole în calea comerțului prin internet: lipsa unei cărți de credit cu care să se efectueze plăți prin internet; |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului prin internet: lipsa unei cărți de credit cu care să se efectueze plăți prin internet;

| — | (opțional) obstacole în calea comerțului prin internet: comerciantul cu amănuntul din străinătate nu vinde în țara potențialului cumpărător; |
| --- | --- |

—

(opțional) obstacole în calea comerțului prin internet: comerciantul cu amănuntul din străinătate nu vinde în țara potențialului cumpărător;

| — | obstacole în calea comerțului pe internet: altul. |
| --- | --- |

—

obstacole în calea comerțului pe internet: altul.

Utilizarea TIC de către persoane fizice pentru schimbul de informații și servicii cu instituțiile guvernamentale și administrațiile publice (e-guvernare)

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care au utilizat internetul în precedentele 12 luni:

| — | utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile internet ale autorităților publice sau ale serviciilor publice; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru a obține informații de pe site-urile internet ale autorităților publice sau ale serviciilor publice;

| — | utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice sau ale serviciilor publice; |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru a descărca formulare oficiale de pe site-urile internet ale autorităților publice sau ale serviciilor publice;

| — | utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru transmiterea de formulare completate prin internet la autorități publice sau la servicii publice. |
| --- | --- |

—

utilizarea internetului în precedentele 12 luni în scopuri personale pentru transmiterea de formulare completate prin internet la autorități publice sau la servicii publice.

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care nu au transmis formulare completate la site-urile internet ale autorităților publice, în scopuri personale, în precedentele 12 luni:

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la site-urile internet ale autorităților publice: transmiterea de formulare oficiale nu este necesară. |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la site-urile internet ale autorităților publice: transmiterea de formulare oficiale nu este necesară.

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care nu au transmis, în scopuri personale, formulare completate la site-urile internet ale autorităților publice în precedentele 12 luni și care nu au menționat ca motiv faptul că transmiterea de formulare oficiale nu este necesară:

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: nu a fost disponibil un astfel de serviciu prin internet; |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: nu a fost disponibil un astfel de serviciu prin internet;

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: lipsa de competențe sau de cunoștințe (de exemplu, nu s-a știut cum să se utilizeze site-ul internet sau utilizarea a fost prea complicată); |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: lipsa de competențe sau de cunoștințe (de exemplu, nu s-a știut cum să se utilizeze site-ul internet sau utilizarea a fost prea complicată);

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: preocuparea pentru protecția și siguranța datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: preocuparea pentru protecția și siguranța datelor cu caracter personal;

| — | (opțional) motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: lipsa unei semnături electronice sau probleme ale acesteia, lipsa unui identificator/certificat electronic sau probleme ale acestuia (necesare pentru autentificare/utilizarea serviciului); |
| --- | --- |

—

(opțional) motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: lipsa unei semnături electronice sau probleme ale acesteia, lipsa unui identificator/certificat electronic sau probleme ale acestuia (necesare pentru autentificare/utilizarea serviciului);

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: o altă persoană fizică a transmis un formular în numele meu (de exemplu, un consultant, un consultant fiscal, o rudă sau un membru al familiei); |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: o altă persoană fizică a transmis un formular în numele meu (de exemplu, un consultant, un consultant fiscal, o rudă sau un membru al familiei);

| — | motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: altul. |
| --- | --- |

—

motivul pentru care nu s-au transmis formulare completate la autoritățile publice prin internet: altul.

Siguranța TIC și încrederea în TIC

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoanele fizice care au utilizat internetul în precedentele 12 luni:

| — | incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: virusare sau orice altă „infecție” a unui computer (de exemplu, vierme, troian) care a dus la pierderea de informații sau de timp; |
| --- | --- |

—

incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: virusare sau orice altă „infecție” a unui computer (de exemplu, vierme, troian) care a dus la pierderea de informații sau de timp;

| — | incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: abuz de informații cu caracter personal transmise prin internet sau alte violări ale confidențialității (de exemplu, abuz de fotografii, de materiale video, date cu caracter personal încărcate pe site-uri internet ale comunității); |
| --- | --- |

—

incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: abuz de informații cu caracter personal transmise prin internet sau alte violări ale confidențialității (de exemplu, abuz de fotografii, de materiale video, date cu caracter personal încărcate pe site-uri internet ale comunității);

| — | incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: pierderi financiare ca rezultat a primirii de mesaje frauduloase (phishing) sau redirecționare pe site-uri internet false care solicită informații cu caracter personal (pharming); |
| --- | --- |

—

incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: pierderi financiare ca rezultat a primirii de mesaje frauduloase (phishing) sau redirecționare pe site-uri internet false care solicită informații cu caracter personal (pharming);

| — | incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: pierderi financiare determinate de utilizarea frauduloasă a cărților de plată (de credit sau de debit); |
| --- | --- |

—

incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: pierderi financiare determinate de utilizarea frauduloasă a cărților de plată (de credit sau de debit);

| — | incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: copii care au accesat site-uri internet necorespunzătoare; |
| --- | --- |

—

incidente în utilizarea internetului în scopuri personale în precedentele 12 luni: copii care au accesat site-uri internet necorespunzătoare;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat comandarea sau achiziționarea de produse sau servicii în scopuri personale prin intermediul internetului în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat comandarea sau achiziționarea de produse sau servicii în scopuri personale prin intermediul internetului în precedentele 12 luni;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat efectuarea unor activități bancare, cum ar fi gestionarea contului în scopuri personale, prin intermediul internetului în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat efectuarea unor activități bancare, cum ar fi gestionarea contului în scopuri personale, prin intermediul internetului în precedentele 12 luni;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat furnizarea de informații personale unor comunități online de socializare și de stabilire de relații profesionale în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat furnizarea de informații personale unor comunități online de socializare și de stabilire de relații profesionale în precedentele 12 luni;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat comunicarea cu servicii sau administrații publice în scopuri private prin intermediul internetului în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat comunicarea cu servicii sau administrații publice în scopuri private prin intermediul internetului în precedentele 12 luni;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat descărcarea de software, muzică, fișiere video, jocuri sau alte fișiere de date, în scopuri personale, prin intermediul internetului în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat descărcarea de software, muzică, fișiere video, jocuri sau alte fișiere de date, în scopuri personale, prin intermediul internetului în precedentele 12 luni;

| — | preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat utilizarea internetului prin intermediul unui dispozitiv mobil (de exemplu, laptop) și al unei conexiuni fără fir, în altă parte decât la domiciliu, în precedentele 12 luni; |
| --- | --- |

—

preocupări privind siguranța care au limitat sau împiedicat utilizarea internetului prin intermediul unui dispozitiv mobil (de exemplu, laptop) și al unei conexiuni fără fir, în altă parte decât la domiciliu, în precedentele 12 luni;

| — | crearea de fișiere de rezervă (documente, fotografii etc.) de pe un computer pe orice dispozitiv extern de stocare (de exemplu, CD, DVD, hard disk extern, dispozitiv USB de stocare) sau pe un spațiu de stocare de pe internet [da (automat sau manual); nu]; |
| --- | --- |

—

crearea de fișiere de rezervă (documente, fotografii etc.) de pe un computer pe orice dispozitiv extern de stocare (de exemplu, CD, DVD, hard disk extern, dispozitiv USB de stocare) sau pe un spațiu de stocare de pe internet [da (automat sau manual); nu];

| — | conștientizarea faptului că cookie-urile pot fi utilizate pentru a înregistra felul cum persoanele utilizează internetul, pentru a crea un profil al unui utilizator și pentru a livra reclame adaptate profilului acestuia; |
| --- | --- |

—

conștientizarea faptului că cookie-urile pot fi utilizate pentru a înregistra felul cum persoanele utilizează internetul, pentru a crea un profil al unui utilizator și pentru a livra reclame adaptate profilului acestuia;

| — | modificarea, oricând în trecut, a configurărilor browser-ului internet pentru a preveni sau a limita cantitatea de cookie-uri plasate pe computerul unui utilizator. |
| --- | --- |

—

modificarea, oricând în trecut, a configurărilor browser-ului internet pentru a preveni sau a limita cantitatea de cookie-uri plasate pe computerul unui utilizator.

Accesul la și utilizarea unor tehnologii care permit conectarea la internet sau la alte rețele din orice loc și în orice moment (conectivitate omniprezentă)

Caracteristici care trebuie colectate pentru persoane fizice care au utilizat internetul în precedentele trei luni:

| — | utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă; |
| --- | --- |

—

utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă;

| — | utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele de telefonie mobilă; |
| --- | --- |

—

utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele de telefonie mobilă;

| — | utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele fără fir (de exemplu, WiFi); |
| --- | --- |

—

utilizarea telefonului mobil (sau a smartphone-ului) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele fără fir (de exemplu, WiFi);

| — | utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă;

| — | utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele de telefonie mobilă utilizând drept modem o cheie USB, un card (SIM), un telefon mobil sau un smartphone; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele de telefonie mobilă utilizând drept modem o cheie USB, un card (SIM), un telefon mobil sau un smartphone;

| — | utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele fără fir (de exemplu, WiFi); |
| --- | --- |

—

utilizarea unui computer portabil (de exemplu, laptop, tabletă) pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă prin intermediul unei rețele fără fir (de exemplu, WiFi);

| — | utilizarea altor dispozitive pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă; |
| --- | --- |

—

utilizarea altor dispozitive pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă;

| — | nu s-au utilizat dispozitive mobile pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă. |
| --- | --- |

—

nu s-au utilizat dispozitive mobile pentru a accesa internetul în afara locuinței sau a locului de muncă.

2.   DOMENIU DE CUPRINDERE

| (a) | Unitățile statistice pentru caracteristicile enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă referitoare la gospodăriile populației sunt: gospodării cu cel puțin un membru din grupul de vârstă 16-74 de ani. |
| --- | --- |

(a)

Unitățile statistice pentru caracteristicile enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă referitoare la gospodăriile populației sunt: gospodării cu cel puțin un membru din grupul de vârstă 16-74 de ani.

| (b) | Unitățile statistice pentru caracteristicile enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă referitoare la persoane fizice sunt: persoane cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani. |
| --- | --- |

(b)

Unitățile statistice pentru caracteristicile enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă referitoare la persoane fizice sunt: persoane cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani.

| (c) | Domeniul de cuprindere geografic include gospodăriile populației și/sau persoanele fizice care trăiesc în orice parte a teritoriului statului membru. |
| --- | --- |

(c)

Domeniul de cuprindere geografic include gospodăriile populației și/sau persoanele fizice care trăiesc în orice parte a teritoriului statului membru.

3.   PERIOADA DE REFERINȚĂ

Principala perioadă de referință pentru colectarea statisticilor este primul trimestru al anului 2015.

4.   CARACTERISTICILE SOCIOECONOMICE GENERALE

| (a) | Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la gospodăriile populației, se colectează următoarele caracteristici generale:






  — | regiunea de reședință (conform clasificării NUTS1 a regiunilor); |
| --- | --- | --- |

(a)

Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la gospodăriile populației, se colectează următoarele caracteristici generale:

—

regiunea de reședință (conform clasificării NUTS1 a regiunilor);

| — | (opțional) regiunea de reședință conform clasificării NUTS2; |
| --- | --- |

—

(opțional) regiunea de reședință conform clasificării NUTS2;

| — | localizarea geografică: locuire în regiuni mai puțin dezvoltate; locuire în regiuni de tranziție; locuire în regiuni mai dezvoltate; |
| --- | --- |

—

localizarea geografică: locuire în regiuni mai puțin dezvoltate; locuire în regiuni de tranziție; locuire în regiuni mai dezvoltate;

| — | gradul de urbanizare: locuire în zone cu densitate mare a populației; locuire în zone cu densitate medie a populației; locuire în zone cu densitate mică a populației; |
| --- | --- |

—

gradul de urbanizare: locuire în zone cu densitate mare a populației; locuire în zone cu densitate medie a populației; locuire în zone cu densitate mică a populației;

| — | tipul de gospodărie a populației: numărul membrilor gospodăriei; (opțional) numărul de persoane cu vârste de la 16 la 24 de ani; (opțional) numărul de studenți cu vârste de la 16 la 24 de ani; (opțional) numărul de persoane cu vârste de la 25 la 64 de ani; (opțional) numărul de persoane în vârstă de 65 de ani sau peste [a se colecta separat: numărul de copii cu vârste sub 16 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de la 14 la 15 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de la 5 la 13 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de cel mult 4 ani]; |
| --- | --- |

—

tipul de gospodărie a populației: numărul membrilor gospodăriei; (opțional) numărul de persoane cu vârste de la 16 la 24 de ani; (opțional) numărul de studenți cu vârste de la 16 la 24 de ani; (opțional) numărul de persoane cu vârste de la 25 la 64 de ani; (opțional) numărul de persoane în vârstă de 65 de ani sau peste [a se colecta separat: numărul de copii cu vârste sub 16 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de la 14 la 15 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de la 5 la 13 ani, (opțional) numărul de copii cu vârste de cel mult 4 ani];

| — | (opțional) venitul lunar net al gospodăriei (se colectează ca valoare sau ca intervale de valoare compatibile cu cuartilele de venit); |
| --- | --- |

—

(opțional) venitul lunar net al gospodăriei (se colectează ca valoare sau ca intervale de valoare compatibile cu cuartilele de venit);

| — | (opțional) venitul lunar net total echivalat al gospodăriei, transmis sub formă de cvintile. |
| --- | --- |

—

(opțional) venitul lunar net total echivalat al gospodăriei, transmis sub formă de cvintile.

| (b) | Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la persoane, se colectează următoarele caracteristici generale:






  — | sexul: bărbat; femeie; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pentru tematicile și caracteristicile lor enumerate la punctul 1 litera (b) din prezenta anexă care se referă la persoane, se colectează următoarele caracteristici generale:

—

sexul: bărbat; femeie;

| — | țara nașterii: nativ al țării în cauză; nativ al altei țări: născut într-un alt stat membru al UE; nativ al altei țări: născut într-o țară care nu este membră a UE; |
| --- | --- |

—

țara nașterii: nativ al țării în cauză; nativ al altei țări: născut într-un alt stat membru al UE; nativ al altei țări: născut într-o țară care nu este membră a UE;

| — | țara de cetățenie: cetățean; cetățean străin: cetățean al unui alt stat membru al UE; cetățean străin: cetățean al unei țări care nu este membră a UE; |
| --- | --- |

—

țara de cetățenie: cetățean; cetățean străin: cetățean al unui alt stat membru al UE; cetățean străin: cetățean al unei țări care nu este membră a UE;

| — | vârstă, în număr de ani împliniți; (opțional) mai puțin de 16 ani și/sau mai mult de 74 de ani; |
| --- | --- |

—

vârstă, în număr de ani împliniți; (opțional) mai puțin de 16 ani și/sau mai mult de 74 de ani;

| — | nivelul de studii absolvit (cel mai înalt nivel de învățământ finalizat cu succes) conform Clasificării Internaționale Standard a Educației (ISCED 2011): cel mult învățământul secundar inferior (ISCED 0, 1 sau 2); învățământul secundar superior și învățământul postsecundar neterțiar (ISCED 3 sau 4); învățământul terțiar (ISCED 5, 6, 7 sau 8); mai mic decât învățământul primar (ISCED 0); învățământul primar (ISCED 1); învățământul secundar inferior (ISCED 2); învățământul secundar superior (ISCED 3); învățământul postsecundar neterțiar (ISCED 4); învățământul terțiar cu ciclu scurt (ISCED 5); diplomă de licență sau echivalent (ISCED 6); masterat sau echivalent (ISCED 7); doctorat sau echivalent (ISCED 8); |
| --- | --- |

—

nivelul de studii absolvit (cel mai înalt nivel de învățământ finalizat cu succes) conform Clasificării Internaționale Standard a Educației (ISCED 2011): cel mult învățământul secundar inferior (ISCED 0, 1 sau 2); învățământul secundar superior și învățământul postsecundar neterțiar (ISCED 3 sau 4); învățământul terțiar (ISCED 5, 6, 7 sau 8); mai mic decât învățământul primar (ISCED 0); învățământul primar (ISCED 1); învățământul secundar inferior (ISCED 2); învățământul secundar superior (ISCED 3); învățământul postsecundar neterțiar (ISCED 4); învățământul terțiar cu ciclu scurt (ISCED 5); diplomă de licență sau echivalent (ISCED 6); masterat sau echivalent (ISCED 7); doctorat sau echivalent (ISCED 8);

| — | statutul ocupațional: salariat sau lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrătorii familiali (opțional: salariat cu normă întreagă sau lucrător care desfășoară o activitate independentă cu normă întreagă, salariat cu fracțiune de normă sau lucrător care desfășoară o activitate independentă cu fracțiune de normă, salariat, salariat cu loc de muncă permanent sau loc de muncă cu durată nedeterminată; salariat cu loc de muncă temporar sau cu contract de muncă cu durată determinată, lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrători familiali); |
| --- | --- |

—

statutul ocupațional: salariat sau lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrătorii familiali (opțional: salariat cu normă întreagă sau lucrător care desfășoară o activitate independentă cu normă întreagă, salariat cu fracțiune de normă sau lucrător care desfășoară o activitate independentă cu fracțiune de normă, salariat, salariat cu loc de muncă permanent sau loc de muncă cu durată nedeterminată; salariat cu loc de muncă temporar sau cu contract de muncă cu durată determinată, lucrător care desfășoară o activitate independentă, inclusiv lucrători familiali);

| — | (opțional) sectorul economic al locului de muncă:






  Secțiuni NACE Rev. 2 | Descriere |
| --- | --- | --- |
| A | Agricultură, silvicultură și pescuit |
| B, C, D și E | Industria prelucrătoare, extractivă și alte industrii |
| F | Construcții |
| G, H și I | Comerțul cu ridicata și cu amănuntul, transport, hoteluri și restaurante |
| J | Informații și comunicații |
| K | Intermedieri financiare și asigurări |
| L | Tranzacții imobiliare |
| M și N | Servicii pentru întreprinderi |
| O, P și Q | Administrație publică, apărare, învățământ, sănătate și asistență socială |
| R, S, T și U | Alte servicii |

—

(opțional) sectorul economic al locului de muncă:

Secțiuni NACE Rev. 2

Descriere

A

Agricultură, silvicultură și pescuit

B, C, D și E

Industria prelucrătoare, extractivă și alte industrii

F

Construcții

G, H și I

Comerțul cu ridicata și cu amănuntul, transport, hoteluri și restaurante

J

Informații și comunicații

K

Intermedieri financiare și asigurări

L

Tranzacții imobiliare

M și N

Servicii pentru întreprinderi

O, P și Q

Administrație publică, apărare, învățământ, sănătate și asistență socială

R, S, T și U

Alte servicii

| — | statutul ocupațional: șomer; studenți neîncadrați în forța de muncă; alte categorii neîncadrate în forța de muncă (opțional pentru alte categorii neîncadrate în forța de muncă: pensionari sau pensionați anticipat sau persoane care nu mai lucrează; persoane cu invaliditate permanentă; persoane în serviciu militar sau civil obligatoriu; persoane casnice; alte persoane fără activitate); |
| --- | --- |

—

statutul ocupațional: șomer; studenți neîncadrați în forța de muncă; alte categorii neîncadrate în forța de muncă (opțional pentru alte categorii neîncadrate în forța de muncă: pensionari sau pensionați anticipat sau persoane care nu mai lucrează; persoane cu invaliditate permanentă; persoane în serviciu militar sau civil obligatoriu; persoane casnice; alte persoane fără activitate);

| — | ocupația în conformitate cu Clasificarea Internațională Standard a Ocupațiilor (ISCO-08): lucrători manuali; lucrători nemanuali; lucrători în domeniul TIC, lucrători în alt domeniu decât TIC; (opțional) toate ocupațiile în conformitate cu ISCO-08 codificate la nivelul cu două cifre. |
| --- | --- |

—

ocupația în conformitate cu Clasificarea Internațională Standard a Ocupațiilor (ISCO-08): lucrători manuali; lucrători nemanuali; lucrători în domeniul TIC, lucrători în alt domeniu decât TIC; (opțional) toate ocupațiile în conformitate cu ISCO-08 codificate la nivelul cu două cifre.

5.   PERIODICITATE

Datele se furnizează o singură dată pentru anul 2015.

6.   TERMENELE PENTRU TRANSMITEREA REZULTATELOR

| (a) | Înregistrările datelor individuale, care nu permit identificarea directă a unităților statistice în cauză menționate la articolul 6 și în anexa II punctul 6 la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, se transmit la Eurostat înainte de 5 octombrie 2015. Până la această dată, setul de date trebuie să fie finalizat, validat și acceptat. |
| --- | --- |

(a)

Înregistrările datelor individuale, care nu permit identificarea directă a unităților statistice în cauză menționate la articolul 6 și în anexa II punctul 6 la Regulamentul (CE) nr. 808/2004, se transmit la Eurostat înainte de 5 octombrie 2015. Până la această dată, setul de date trebuie să fie finalizat, validat și acceptat.

| (b) | Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmit la Eurostat înainte de 31 mai 2015. |
| --- | --- |

(b)

Metadatele menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmit la Eurostat înainte de 31 mai 2015.

| (c) | Raportul privind calitatea menționat la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmite la Eurostat până la 5 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(c)

Raportul privind calitatea menționat la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 808/2004 se transmite la Eurostat până la 5 noiembrie 2015.

| (d) | Datele și metadatele se transmit la Eurostat în conformitate cu standardul de schimb specificat de Eurostat, utilizând serviciile ghișeului unic. Metadatele și raportul privind calitatea se pun la dispoziție în structura standard pentru metadate definită de Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

Datele și metadatele se transmit la Eurostat în conformitate cu standardul de schimb specificat de Eurostat, utilizând serviciile ghișeului unic. Metadatele și raportul privind calitatea se pun la dispoziție în structura standard pentru metadate definită de Eurostat.

---

| 6.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 319/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 319/55

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1197/2014 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 57,9 |
| MA | 75,8 |
| MK | 50,7 |
| ZZ | 61,5 |
| 0707 00 05 | AL | 84,5 |
| JO | 193,6 |
| TR | 136,8 |
| ZZ | 138,3 |
| 0709 93 10 | MA | 61,4 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 93,3 |
| 0805 20 10 | MA | 130,2 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 66,4 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 50 10 | MA | 52,7 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 71,6 |
| 0806 10 10 | BR | 309,4 |
| LB | 284,9 |
| PE | 379,1 |
| TR | 139,3 |
| US | 400,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 274,5 |
| 0808 10 80 | BA | 34,8 |
| BR | 52,7 |
| CA | 88,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 68,5 |
| NZ | 142,6 |
| US | 233,5 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | CN | 118,3 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 87,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

57,9

MA

75,8

MK

50,7

ZZ

61,5

0707 00 05

AL

84,5

JO

193,6

TR

136,8

ZZ

138,3

0709 93 10

MA

61,4

TR

125,2

ZZ

93,3

0805 20 10

MA

130,2

TR

61,9

ZZ

96,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

66,4

ZZ

66,4

0805 50 10

MA

52,7

TR

90,4

ZZ

71,6

0806 10 10

BR

309,4

LB

284,9

PE

379,1

TR

139,3

US

400,6

ZA

133,6

ZZ

274,5

0808 10 80

BA

34,8

BR

52,7

CA

88,6

CL

88,2

CN

68,5

NZ

142,6

US

233,5

ZA

143,5

ZZ

106,6

0808 30 90

CN

118,3

ZA

57,4

ZZ

87,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 a Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---