# Europeiska unionens L 183/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 183 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången11 juli 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 183

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången11 juli 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 654/2008 av den 29 april 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia, oavsett om deras deklarerade ursprung är Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 655/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 656/2008 av den 10 juli 2008 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chamomilla Bohemica [SUB], Vlaams-Brabantse tafeldruif [SUB], Slovenská parenica [SGB], Cipollotto Nocerino [SUB]) | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 657/2008 av den 10 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 658/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 659/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 900/2007 | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 660/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1060/2007 | 30 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 654/2008 av den 29 april 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia, oavsett om deras deklarerade ursprung är Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

1

Kommissionens förordning (EG) nr 655/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

13

*

Kommissionens förordning (EG) nr 656/2008 av den 10 juli 2008 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chamomilla Bohemica [SUB], Vlaams-Brabantse tafeldruif [SUB], Slovenská parenica [SGB], Cipollotto Nocerino [SUB])

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 657/2008 av den 10 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever

17

Kommissionens förordning (EG) nr 658/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

27

Kommissionens förordning (EG) nr 659/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 900/2007

29

Kommissionens förordning (EG) nr 660/2008 av den 10 juli 2008 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1060/2007

30

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2008/569/EG, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 27 juni 2008 om utnämning av tre domare vid Europeiska unionens personaldomstol | 31 |
| | | 2008/570/EG, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en portugisisk ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén | 33 |
| | | 2008/571/EG |
| | * | Rådets beslut av den 8 juli 2008 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken | 34 |
| | | 2008/572/EG |
| | * | Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en portugisisk ledamot i Regionkommittén | 35 |
| | | 2008/573/EG |
| | * | Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en lettisk ledamot och en lettisk suppleant i Regionkommittén | 36 |
| | | 2008/574/EG |
| | * | Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av två polska ledamöter och en polsk suppleant i Regionkommittén | 37 |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/575/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 juni 2008 om tillstånd för utsläppande på marknaden av torkat fruktkött från baobab som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2008) 3046] | 38 |
| | | 2008/576/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 juli 2008 om ändring av bilaga III till beslut 2003/467/EG vad gäller förteckningen över de regioner i Polen som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr K(2008) 3284]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa | 41 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2008/569/EG, Euratom

*

Rådets beslut av den 27 juni 2008 om utnämning av tre domare vid Europeiska unionens personaldomstol

31

2008/570/EG, Euratom

*

Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en portugisisk ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén

33

2008/571/EG

*

Rådets beslut av den 8 juli 2008 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

34

2008/572/EG

*

Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en portugisisk ledamot i Regionkommittén

35

2008/573/EG

*

Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av en lettisk ledamot och en lettisk suppleant i Regionkommittén

36

2008/574/EG

*

Rådets beslut av den 8 juli 2008 om utnämning av två polska ledamöter och en polsk suppleant i Regionkommittén

37

Kommissionen

2008/575/EG

*

Kommissionens beslut av den 27 juni 2008 om tillstånd för utsläppande på marknaden av torkat fruktkött från baobab som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2008) 3046]

[delgivet med nr K(2008) 3046]

38

2008/576/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 juli 2008 om ändring av bilaga III till beslut 2003/467/EG vad gäller förteckningen över de regioner i Polen som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr K(2008) 3284]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 3284]

1

40

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 654/2008

av den 29 april 2008

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia, oavsett om deras deklarerade ursprung är Indien, Thailand, Indonesien och Malaysia eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9, 11.2, 8 och 13,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 769/2002 (2) en slutgiltig antidumpningstull på 3 479 EUR per ton på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”), som sedan utvidgades till att även omfatta import avsänd från Indien och Thailand genom rådets förordning (EG) nr 2272/2004 (3) samt från Indonesien och Malaysia genom rådets förordning (EG) nr 1650/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 769/2002 (2) en slutgiltig antidumpningstull på 3 479 EUR per ton på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”), som sedan utvidgades till att även omfatta import avsänd från Indien och Thailand genom rådets förordning (EG) nr 2272/2004 (3) samt från Indonesien och Malaysia genom rådets förordning (EG) nr 1650/2006 (4).

| (2) | Kommissionen godtog genom ett beslut (5) av den 3 januari 2005 ett åtagande som gjorts av en indisk tillverkare i samband med undersökningen av det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärderna på import av kumarin som avsänts från Indien eller Thailand. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen godtog genom ett beslut (5) av den 3 januari 2005 ett åtagande som gjorts av en indisk tillverkare i samband med undersökningen av det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärderna på import av kumarin som avsänts från Indien eller Thailand.

2.   Begäran om översyn

| (3) | Begäran ingavs den 8 februari 2007 av European Chemical Industry Council, CEFIC, (nedan kallat sökanden) som företrädare för den enda tillverkaren av produkten i gemenskapen, vilken alltså svarar för 100 % av produktionen av kumarin i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Begäran ingavs den 8 februari 2007 av European Chemical Industry Council, CEFIC, (nedan kallat sökanden) som företrädare för den enda tillverkaren av produkten i gemenskapen, vilken alltså svarar för 100 % av produktionen av kumarin i gemenskapen.

| (4) | Sökandena gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att a) det är sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma och b) den berörda produkten importeras fortfarande från Kina till gemenskapen i betydande mängder och till dumpade priser. |
| --- | --- |

(4)

Sökandena gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att a) det är sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma och b) den berörda produkten importeras fortfarande från Kina till gemenskapen i betydande mängder och till dumpade priser.

| (5) | Det gjordes vidare gällande att importens omfattning och priserna på den berörda importerade produkten bl.a. har fortsatt att inverka negativt på gemenskapsindustrins priser, vilket har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Det gjordes vidare gällande att importens omfattning och priserna på den berörda importerade produkten bl.a. har fortsatt att inverka negativt på gemenskapsindustrins priser, vilket har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättningen i gemenskapen.

| (6) | Sökanden påpekar vidare att de kinesiska exportörerna/tillverkarna av den berörda produkten under den tid åtgärderna tillämpats har försökt undergräva de gällande åtgärderna genom kringgående, vilket motverkades genom en utvidgning av åtgärderna genom förordning (EG) nr 2272/2004 och förordning (EG) nr 1650/2006. |
| --- | --- |

(6)

Sökanden påpekar vidare att de kinesiska exportörerna/tillverkarna av den berörda produkten under den tid åtgärderna tillämpats har försökt undergräva de gällande åtgärderna genom kringgående, vilket motverkades genom en utvidgning av åtgärderna genom förordning (EG) nr 2272/2004 och förordning (EG) nr 1650/2006.

3.   Inledande

| (7) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde en undersökning i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6). |
| --- | --- |

(7)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde en undersökning i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6).

4.   Undersökningsperiod

| (8) | Översynen vid giltighetstidens utgång omfattade en undersökning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada som sträckte sig över perioden den 1 april 2006 till den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(8)

Översynen vid giltighetstidens utgång omfattade en undersökning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada som sträckte sig över perioden den 1 april 2006 till den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

5.   Parter som berörs av undersökningen

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren, de exporterande tillverkarna i Kina och deras företrädare, de kinesiska myndigheterna och de importörer, användare och intresseorganisationer som den visste var berörda om inledandet av översynen. Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna, en tillverkare i Indien (jämförbart land, se skäl 26), den enda gemenskapstillverkaren, de importörer och användare som den visste var berörda samt till de parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledandet av översynen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren, de exporterande tillverkarna i Kina och deras företrädare, de kinesiska myndigheterna och de importörer, användare och intresseorganisationer som den visste var berörda om inledandet av översynen. Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna, en tillverkare i Indien (jämförbart land, se skäl 26), den enda gemenskapstillverkaren, de importörer och användare som den visste var berörda samt till de parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledandet av översynen.

| (10) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle komma att tillämpas, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna och i enlighet med tillkännagivandet om inledande lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande kumarin under undersökningsperioden. Två företag i Kina besvarade frågeformuläret för stickprovsförfarandet, men bara en sade sig vara villig att samarbeta och besvarade frågeformuläret för dumpning:






  — | Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp. |
| --- | --- | --- |

(10)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle komma att tillämpas, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna och i enlighet med tillkännagivandet om inledande lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande kumarin under undersökningsperioden. Två företag i Kina besvarade frågeformuläret för stickprovsförfarandet, men bara en sade sig vara villig att samarbeta och besvarade frågeformuläret för dumpning:

—

Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.

| (11) | Gemenskapstillverkaren och fyra importörer/användare besvarade frågeformulären. När det gäller jämförbart land, vägrade den indiska tillverkaren som kontaktades av kommissionen att samarbeta. |
| --- | --- |

(11)

Gemenskapstillverkaren och fyra importörer/användare besvarade frågeformulären. När det gäller jämförbart land, vägrade den indiska tillverkaren som kontaktades av kommissionen att samarbeta.

6.   Kontroll av de uppgifter som inkommit

| (12) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av gemenskapens intresse. Kommissionen gav också de direkt berörda parterna tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av gemenskapens intresse. Kommissionen gav också de direkt berörda parterna tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (13) | Kontrollbesök gjordes hos följande företag: | Gemenskapstillverkare:






  — | Rhodia Organics, (Lyon) Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

Gemenskapstillverkare:

—

Rhodia Organics, (Lyon) Frankrike

| | Importörer och användare:






  — | Henkel KGaA, (Krefeld) Tyskland |
| --- | --- | --- |

Importörer och användare:

—

Henkel KGaA, (Krefeld) Tyskland

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. kumarin, ett vitaktigt kristalliniskt pulver med den karakteristiska lukten av nyslaget hö. Kumarin används framför allt som aromatisk kemikalie och som fixeringsmedel vid beredning av parfymoljor som används vid framställning av rengöringsmedel, kosmetika och parfymer. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. kumarin, ett vitaktigt kristalliniskt pulver med den karakteristiska lukten av nyslaget hö. Kumarin används framför allt som aromatisk kemikalie och som fixeringsmedel vid beredning av parfymoljor som används vid framställning av rengöringsmedel, kosmetika och parfymer.

| (15) | Kumarin, som ursprungligen var en naturprodukt som utvanns ur tonkabönor, framställs nu syntetiskt. Kumarin kan framställas genom en syntetisk process som utgår från fenol och som ger salicylaldehyd (perkinreaktionen) eller genom en syntes på basis av ortokresol (raschigreaktionen). Kumarins viktigaste fysikaliska specifikation är dess renhetsgrad, som indikeras av smältpunkten. Den standardkvalitet av kumarin som saluförs i gemenskapen har en smältpunkt på mellan 68 °C och 70 °C, vilket motsvarar en renhetsgrad på 99 %. |
| --- | --- |

(15)

Kumarin, som ursprungligen var en naturprodukt som utvanns ur tonkabönor, framställs nu syntetiskt. Kumarin kan framställas genom en syntetisk process som utgår från fenol och som ger salicylaldehyd (perkinreaktionen) eller genom en syntes på basis av ortokresol (raschigreaktionen). Kumarins viktigaste fysikaliska specifikation är dess renhetsgrad, som indikeras av smältpunkten. Den standardkvalitet av kumarin som saluförs i gemenskapen har en smältpunkt på mellan 68 °C och 70 °C, vilket motsvarar en renhetsgrad på 99 %.

| (16) | Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer 2932 21 00. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer 2932 21 00.

2.   Likadan produkt

| (17) | Liksom vid den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den kumarin som exporteras till gemenskapen från Kina och den kumarin som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden i grunden har samma fysiska egenskaper och användningsområden och därmed är likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Liksom vid den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den kumarin som exporteras till gemenskapen från Kina och den kumarin som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden i grunden har samma fysiska egenskaper och användningsområden och därmed är likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1.   Allmänna frågor

| (18) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte eller återkom. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte eller återkom.

| (19) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Eftersom en översyn vid giltighetstidens utgång inte omfattar en undersökning av ändrade omständigheter, undersöktes det inte på nytt om tillverkarna kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Eftersom en översyn vid giltighetstidens utgång inte omfattar en undersökning av ändrade omständigheter, undersöktes det inte på nytt om tillverkarna kunde beviljas marknadsekonomisk status.

| (20) | Statistiska uppgifter visar att ungefär 214 ton importerades till EU från alla källor, varav 137 ton hade sitt ursprung i Kina, och att importen utgjorde 20 % av gemenskapens förbrukning. |
| --- | --- |

(20)

Statistiska uppgifter visar att ungefär 214 ton importerades till EU från alla källor, varav 137 ton hade sitt ursprung i Kina, och att importen utgjorde 20 % av gemenskapens förbrukning.

2.   Stickprovsförfarande (exportörer) och samarbete

| (21) | Det bör erinras om att i den förra undersökningen, vars resultat offentliggjordes i maj 2002, var det inte någon kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade och inte någon som beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(21)

Det bör erinras om att i den förra undersökningen, vars resultat offentliggjordes i maj 2002, var det inte någon kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade och inte någon som beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

| (22) | Frågeformulär för stickprovsförfarandet sändes ut till 21 tillverkare och exportörer i Kina, men bara två företag svarade, av vilka det bara var en som samarbetade genom att fylla i frågeformuläret. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Detta svar täckte in omkring 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Räknat i kapacitet svarade detta företag för omkring 17 % av den totala kinesiska kapaciteten. |
| --- | --- |

(22)

Frågeformulär för stickprovsförfarandet sändes ut till 21 tillverkare och exportörer i Kina, men bara två företag svarade, av vilka det bara var en som samarbetade genom att fylla i frågeformuläret. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Detta svar täckte in omkring 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Räknat i kapacitet svarade detta företag för omkring 17 % av den totala kinesiska kapaciteten.

| (23) | Mot bakgrund av den mycket dåliga samarbetsviljan och mot bakgrund av det enda företagets begränsade representativitet för den kinesiska marknaden och tillverkningen, drogs slutsatsen att det inte gick att få någon tillförlitlig information direkt från de exporterande tillverkarna om importen av den berörda produkten till gemenskapen under översynsperioden. Under dessa omständigheter och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, använde sig kommissionen av tillgängliga fakta, dvs. uppgifter om KN-nummer. Informationen i det enda besvarade frågeformuläret användes trots detta för att kontrollera de resultat som baserade sig på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av den mycket dåliga samarbetsviljan och mot bakgrund av det enda företagets begränsade representativitet för den kinesiska marknaden och tillverkningen, drogs slutsatsen att det inte gick att få någon tillförlitlig information direkt från de exporterande tillverkarna om importen av den berörda produkten till gemenskapen under översynsperioden. Under dessa omständigheter och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, använde sig kommissionen av tillgängliga fakta, dvs. uppgifter om KN-nummer. Informationen i det enda besvarade frågeformuläret användes trots detta för att kontrollera de resultat som baserade sig på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18.

| (24) | Det fastställdes att uppgifterna om KN-nummer var de bästa uppgifterna för de flesta aspekterna i denna undersökning. TARIC-nummer och uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen bekräftade riktigheten i siffrorna i KN-numren. |
| --- | --- |

(24)

Det fastställdes att uppgifterna om KN-nummer var de bästa uppgifterna för de flesta aspekterna i denna undersökning. TARIC-nummer och uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen bekräftade riktigheten i siffrorna i KN-numren.

| (25) | Där så krävdes användes som komplement uppgifter om exportpriser från samarbetande tillverkare och kinesisk exportstatistik som kommissionen har tillgång till (som också innehöll uppgifter om andra produkter än den berörda produkten). |
| --- | --- |

(25)

Där så krävdes användes som komplement uppgifter om exportpriser från samarbetande tillverkare och kinesisk exportstatistik som kommissionen har tillgång till (som också innehöll uppgifter om andra produkter än den berörda produkten).

3.   Jämförbart land

| (26) | Kumarin är en parfymolja som bara tillverkas i några få länder runt om i världen och det fanns därför mycket få tänkbara jämförbara länder att välja på. Enligt tillgänglig information i undersökningen var Frankrike, Kina och Indien de enda tillverkarländerna under översynsperioden. Förenta staterna användes i den tidigare översynsundersökningen, men det företaget hade därefter upphört med sin tillverkning. Indien föreslogs i meddelandet om inledande, men ingen indisk tillverkare gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(26)

Kumarin är en parfymolja som bara tillverkas i några få länder runt om i världen och det fanns därför mycket få tänkbara jämförbara länder att välja på. Enligt tillgänglig information i undersökningen var Frankrike, Kina och Indien de enda tillverkarländerna under översynsperioden. Förenta staterna användes i den tidigare översynsundersökningen, men det företaget hade därefter upphört med sin tillverkning. Indien föreslogs i meddelandet om inledande, men ingen indisk tillverkare gick med på att samarbeta.

| (27) | Mot bakgrund av detta blev det nödvändigt att fastställa normalvärdet ”på någon annan skälig grund” i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Uppgifter från gemenskapsindustrin ansågs rimliga för detta ändamål. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av detta blev det nödvändigt att fastställa normalvärdet ”på någon annan skälig grund” i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Uppgifter från gemenskapsindustrin ansågs rimliga för detta ändamål.

4.   Dumpning under översynsperioden

| (28) | Av de orsaker som förklaras i skäl 23 beräknades dumpningsmarginalerna med hjälp av uppgifter om KN-nummer, vilka kontrollerades mot den information som inkommit från den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade. Exportpriserna på importen från Kina justerades i syfte att få fram en jämförbar grund för normalvärdet. Justeringarna ledde till att beräkningarna gjordes på nivån fritt fabrik och skillnaden mellan exportpriset och normalvärdet uttrycktes i procent av det sammanlagda exportpriset cif. På denna grundval uppgår dumpningsmarginalen till ca 45 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Av de orsaker som förklaras i skäl 23 beräknades dumpningsmarginalerna med hjälp av uppgifter om KN-nummer, vilka kontrollerades mot den information som inkommit från den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade. Exportpriserna på importen från Kina justerades i syfte att få fram en jämförbar grund för normalvärdet. Justeringarna ledde till att beräkningarna gjordes på nivån fritt fabrik och skillnaden mellan exportpriset och normalvärdet uttrycktes i procent av det sammanlagda exportpriset cif. På denna grundval uppgår dumpningsmarginalen till ca 45 % under översynsperioden.

5.   Prisjämförelse

| (29) | Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det uppenbart att skulle det finnas ett klart motiv för de kinesiska exportörerna att sälja betydande mängder på EU:s mycket stora marknad. Denna slutsats drogs utifrån följande uppgifter som räknades fram under undersökningen:






  i) | De kinesiska inhemska priserna under översynsperioden var ungefär 25 % lägre än priserna på EU-marknaden. |
| --- | --- | --- |

(29)

Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det uppenbart att skulle det finnas ett klart motiv för de kinesiska exportörerna att sälja betydande mängder på EU:s mycket stora marknad. Denna slutsats drogs utifrån följande uppgifter som räknades fram under undersökningen:

i)

De kinesiska inhemska priserna under översynsperioden var ungefär 25 % lägre än priserna på EU-marknaden.

| ii) | De kinesiska tillverkarna säljer det mesta av sin produktion på exportmarknaderna, eftersom deras inhemska marknad inte är tillräckligt stor för att absorbera all deras produktion och eftersom de inhemska priserna är på ungefär samma nivå som priserna på marknaderna i tredjeländer. |
| --- | --- |

ii)

De kinesiska tillverkarna säljer det mesta av sin produktion på exportmarknaderna, eftersom deras inhemska marknad inte är tillräckligt stor för att absorbera all deras produktion och eftersom de inhemska priserna är på ungefär samma nivå som priserna på marknaderna i tredjeländer.

| iii) | Gemenskapsmarknadens priser var högre än de exportpriser till tredjeländer som de kinesiska exporterande tillverkarna tog ut, vilket skulle betyda att dumpning förekommer också på andra tredjelandsmarknader och att det skulle finnas ett starkt motiv för tillverkarna i Kina att styra över sin export till gemenskapen. |
| --- | --- |

iii)

Gemenskapsmarknadens priser var högre än de exportpriser till tredjeländer som de kinesiska exporterande tillverkarna tog ut, vilket skulle betyda att dumpning förekommer också på andra tredjelandsmarknader och att det skulle finnas ett starkt motiv för tillverkarna i Kina att styra över sin export till gemenskapen.

6.   Outnyttjad kapacitet och lager i Kina

| (30) | I den förra undersökningen, som avslutades i maj 2002, fastställdes det att det fanns en mycket stor tillgång på outnyttjad tillverkningskapacitet i Kina (mellan 50 och 60 % av hela tillverkningskapaciteten). På grund av den låga graden av samarbetsvilja hos de kinesiska exporterande tillverkarna, fanns det mycket få uppgifter i undersökningen rörande outnyttjad kapacitet och lager i Kina. |
| --- | --- |

(30)

I den förra undersökningen, som avslutades i maj 2002, fastställdes det att det fanns en mycket stor tillgång på outnyttjad tillverkningskapacitet i Kina (mellan 50 och 60 % av hela tillverkningskapaciteten). På grund av den låga graden av samarbetsvilja hos de kinesiska exporterande tillverkarna, fanns det mycket få uppgifter i undersökningen rörande outnyttjad kapacitet och lager i Kina.

| (31) | Den enda samarbetande tillverkaren hade emellertid enligt sitt besvarade formulär en betydande outnyttjad kapacitet. Denna tillverkare hade omkring 500 ton i lager i slutet av översynsperioden, vilket utgjorde mer än 70 % av EU-marknaden under översynsperioden. Med tanke på att denna tillverkare bara svarar för 15–20 % av den kinesiska produktionskapaciteten, är det troligt att det finns ännu större lager tillgängliga för export till EU-marknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(31)

Den enda samarbetande tillverkaren hade emellertid enligt sitt besvarade formulär en betydande outnyttjad kapacitet. Denna tillverkare hade omkring 500 ton i lager i slutet av översynsperioden, vilket utgjorde mer än 70 % av EU-marknaden under översynsperioden. Med tanke på att denna tillverkare bara svarar för 15–20 % av den kinesiska produktionskapaciteten, är det troligt att det finns ännu större lager tillgängliga för export till EU-marknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

7.   Möjligheterna till att tredjelandsmarknader eller hemmamarknaden i Kina kan absorbera kapaciteten

| (32) | Med tanke på de ovan nämnda prisjämförelserna och tillgången på outnyttjad kapacitet och lager, kan man inte hävda att den kinesiska produktionen kommer att absorberas av tredjelandsmarknader och den kinesiska hemmamarknaden. Detta beror på att förbrukningen på tredjelandsmarknaderna har varit relativt stabil under de senaste tio åren och förväntas förbli stabil också i framtiden. Med hänsyn till detta är det uppenbart att de kinesiska tillverkarna kommer att behöva fortsätta att exportera till gemenskapen. Detta beror på att EU-marknaden är en av de mest attraktiva i världen med tanke på dess storlek och de höga priser som betalas. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, står det klart att ännu större mängder dumpad import skulle ledas om till EU-marknaden. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på de ovan nämnda prisjämförelserna och tillgången på outnyttjad kapacitet och lager, kan man inte hävda att den kinesiska produktionen kommer att absorberas av tredjelandsmarknader och den kinesiska hemmamarknaden. Detta beror på att förbrukningen på tredjelandsmarknaderna har varit relativt stabil under de senaste tio åren och förväntas förbli stabil också i framtiden. Med hänsyn till detta är det uppenbart att de kinesiska tillverkarna kommer att behöva fortsätta att exportera till gemenskapen. Detta beror på att EU-marknaden är en av de mest attraktiva i världen med tanke på dess storlek och de höga priser som betalas. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, står det klart att ännu större mängder dumpad import skulle ledas om till EU-marknaden.

8.   Kringgående

| (33) | Såsom nämns i skäl 1 har de åtgärder som nu ses över utvidgats till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand till följd av en undersökning av kringgående. Detta visar på det starka intresset från dessa kinesiska tillverkare att komma in på gemenskapsmarknaden och deras vilja att göra det även med gällande antidumpningsåtgärder. De olika tillvägagångssätten för kringgående stöder därför slutsatsen att sannolikheten är stor för att ännu större mängder dumpad import skulle komma in på gemenskapsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(33)

Såsom nämns i skäl 1 har de åtgärder som nu ses över utvidgats till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand till följd av en undersökning av kringgående. Detta visar på det starka intresset från dessa kinesiska tillverkare att komma in på gemenskapsmarknaden och deras vilja att göra det även med gällande antidumpningsåtgärder. De olika tillvägagångssätten för kringgående stöder därför slutsatsen att sannolikheten är stor för att ännu större mängder dumpad import skulle komma in på gemenskapsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra.

9.   Slutsats om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning

| (34) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (35) | Det företag som företräds av sökanden var under undersökningsperioden den enda kumarintillverkaren i gemenskapen. Denna gemenskapstillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Det företag som företräds av sökanden var under undersökningsperioden den enda kumarintillverkaren i gemenskapen. Denna gemenskapstillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

E.   ANALYS AV SITUATIONEN I GEMENSKAPEN

1.   Förbrukning i gemenskapen (7)

| (36) | Den produkt som är föremål för översynen utgör en del av ett visst KN-nummer. För att kunna fastställa mängden produkter inom detta KN-nummer som inte är den berörda produkten, jämförde kommissionens avdelningar uppgifterna om KN-nummer med andra tillgängliga statistiska källor (se skäl 23). Det framgick av jämförelsen att näst intill 100 % av de produkter som importerades under denna kod faktiskt var den berörda produkten. |
| --- | --- |

(36)

Den produkt som är föremål för översynen utgör en del av ett visst KN-nummer. För att kunna fastställa mängden produkter inom detta KN-nummer som inte är den berörda produkten, jämförde kommissionens avdelningar uppgifterna om KN-nummer med andra tillgängliga statistiska källor (se skäl 23). Det framgick av jämförelsen att näst intill 100 % av de produkter som importerades under denna kod faktiskt var den berörda produkten.

| (37) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes därför genom att man lade samman alla uppgifter om KN-nummer för importen till gemenskapen med gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden enligt uppgifterna i det besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(37)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes därför genom att man lade samman alla uppgifter om KN-nummer för importen till gemenskapen med gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden enligt uppgifterna i det besvarade frågeformuläret.

| (38) | Överlag minskade den synbara förbrukningen av kumarin med 8 % under skadeundersökningsperioden, med en minskning fram till 2005 och en ökning därefter. Förbrukningen verkar nu ha stabiliserats. |
| --- | --- |

(38)

Överlag minskade den synbara förbrukningen av kumarin med 8 % under skadeundersökningsperioden, med en minskning fram till 2005 och en ökning därefter. Förbrukningen verkar nu ha stabiliserats.

| (39) | Förbrukningen i gemenskapen utvecklades på följande sätt:
  Tabell 1 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukningen i gemenskapen Index
  (2003 = 100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |

(39)

Förbrukningen i gemenskapen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

2003

2004

2005

2006

Översynsperioden

Förbrukningen i gemenskapen Index

(2003 = 100)

100

91,4

82,4

90

92,3

2.   Import från det berörda landet

a)   Volym och marknadsandel

| (40) | Såsom förklaras i skäl 36 användes KN-nummer 2932 21 00 som källa för importen av den berörda produkten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

Såsom förklaras i skäl 36 användes KN-nummer 2932 21 00 som källa för importen av den berörda produkten till gemenskapen.

| (41) | När det gäller den kinesiska importen, måste man ha i åtanke att det var de bevisade förfarandena för kringgående som ledde till utvidgningen av åtgärderna till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Till följd av att det vidtogs åtgärder mot kringgåendet, minskade under skadeundersökningsperioden både importen med ursprung i Kina och importen med ursprung i Kina avsänd från andra länder. Importen med ursprung i Kina är visserligen fortfarande betydande, men minskningen visar att åtgärderna mot kringgåendet fick effekt. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller den kinesiska importen, måste man ha i åtanke att det var de bevisade förfarandena för kringgående som ledde till utvidgningen av åtgärderna till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Till följd av att det vidtogs åtgärder mot kringgåendet, minskade under skadeundersökningsperioden både importen med ursprung i Kina och importen med ursprung i Kina avsänd från andra länder. Importen med ursprung i Kina är visserligen fortfarande betydande, men minskningen visar att åtgärderna mot kringgåendet fick effekt.

| (42) | Såsom förklaras i skäl 38 minskade den synbara förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den kinesiska importen minskade än mer i förhållande till förbrukningen, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar i gemenskapen till förmån för gemenskapsindustrin. Importvolymen från tredjeländer till gemenskapen låg på en konstant nivå under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volymen dumpad import
  (index 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |
| Volymen dumpad import från tredjeländer | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |
| Den dumpade importens marknadsandel | 30 %–40 % | 40 %–50 % | 20 %–30 % | 10 %–20 % | 20 %–30 % |

(42)

Såsom förklaras i skäl 38 minskade den synbara förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den kinesiska importen minskade än mer i förhållande till förbrukningen, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar i gemenskapen till förmån för gemenskapsindustrin. Importvolymen från tredjeländer till gemenskapen låg på en konstant nivå under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2

2003

2004

2005

2006

Översynsperioden

Volymen dumpad import

(index 2003 = 100)

100

99,4

49,7

47

50,1

Volymen dumpad import från tredjeländer

100

78

74,7

65,5

66,6

Den dumpade importens marknadsandel

30 %–40 %

40 %–50 %

20 %–30 %

10 %–20 %

20 %–30 %

b)   Priser

| (43) | Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(43)

Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a)   Produktion

| (44) | Gemenskapsindustrin var tvungen att minska sin produktionsvolym av den berörda produkten med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Detta beror på att från och med 2003 tappade gemenskapsindustrin försäljningsvolymer på grund av kringgåendet. Industrin i gemenskapen förlorade dessutom försäljningsvolym när det gäller export till tredjeländer, eftersom gemenskapsindustrin också på marknaderna i tredjeländer utsattes för trycket från den kinesiska lågprisexporten. |
| --- | --- |

(44)

Gemenskapsindustrin var tvungen att minska sin produktionsvolym av den berörda produkten med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Detta beror på att från och med 2003 tappade gemenskapsindustrin försäljningsvolymer på grund av kringgåendet. Industrin i gemenskapen förlorade dessutom försäljningsvolym när det gäller export till tredjeländer, eftersom gemenskapsindustrin också på marknaderna i tredjeländer utsattes för trycket från den kinesiska lågprisexporten.

b)   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (45) | Såsom förklaras i skälen 36–39, var gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten i gemenskapen ganska stabil under hela översynsperioden. Under samma period drabbades dock gemenskapsindustrin av en allvarlig nedgång i den volym som exporterades till tredjeländer. Under dessa omständigheter blev gemenskapsindustrin tvungen att optimera sitt kapacitetsutnyttjande genom att minska kapaciteten. Trots detta förblev kapacitetsutnyttjandet ganska lågt.
  Tabell 3 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |
| Produktionskapacitet | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |
| Kapacitetsutnyttjande | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |

(45)

Såsom förklaras i skälen 36–39, var gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten i gemenskapen ganska stabil under hela översynsperioden. Under samma period drabbades dock gemenskapsindustrin av en allvarlig nedgång i den volym som exporterades till tredjeländer. Under dessa omständigheter blev gemenskapsindustrin tvungen att optimera sitt kapacitetsutnyttjande genom att minska kapaciteten. Trots detta förblev kapacitetsutnyttjandet ganska lågt.

Tabell 3

2003

2004

2005

2006

Översynsperioden

Tillverkning

100

63,4

66,3

70,3

75,4

Produktionskapacitet

100

63,5

63,5

63,5

63,5

Kapacitetsutnyttjande

100

99,8

104,4

110,8

118,8

c)   Försäljning i gemenskapen

| (46) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen ökade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling möjliggjordes av förlängningen av åtgärderna under ytterligare fem år och det effektiva undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående. Följaktligen minskade den kinesiska importen under samma period (se skäl 41). Importen från Indien, det enda andra kända tredjeland som tillverkar kumarin, var begränsad till det som gjordes under åtagandet. |
| --- | --- |

(46)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen ökade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling möjliggjordes av förlängningen av åtgärderna under ytterligare fem år och det effektiva undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående. Följaktligen minskade den kinesiska importen under samma period (se skäl 41). Importen från Indien, det enda andra kända tredjeland som tillverkar kumarin, var begränsad till det som gjordes under åtagandet.

d)   Lager

| (47) | Nivån på gemenskapsindustrins lager minskade under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Nivån på gemenskapsindustrins lager minskade under hela skadeundersökningsperioden.

e)   Marknadsandelar

| (48) | Gemenskapsindustrin vann marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Såsom förklaras i skälen 41–42 har de gällande åtgärdernas effektivitet möjliggjort för gemenskapsindustrin att återvinna marknadsandelar. Ökningen av marknadsandelen med 22 procentenheter under skadeundersökningsperioden hade ett klart samband med undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående. |
| --- | --- |

(48)

Gemenskapsindustrin vann marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Såsom förklaras i skälen 41–42 har de gällande åtgärdernas effektivitet möjliggjort för gemenskapsindustrin att återvinna marknadsandelar. Ökningen av marknadsandelen med 22 procentenheter under skadeundersökningsperioden hade ett klart samband med undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående.

f)   Priser

| (49) | De genomsnittliga försäljningspriserna netto på kumarin på gemenskapsmarknaden minskade med 10 % under 2004 jämfört med priserna under 2003. Efter 2004 återhämtade sig priserna successivt, men kom under översynsperioden aldrig upp till 2003 års priser. Ett fullt prisåterhämtande som man skulle ha förväntat sig var det alltså långtifrån fråga om. |
| --- | --- |

(49)

De genomsnittliga försäljningspriserna netto på kumarin på gemenskapsmarknaden minskade med 10 % under 2004 jämfört med priserna under 2003. Efter 2004 återhämtade sig priserna successivt, men kom under översynsperioden aldrig upp till 2003 års priser. Ett fullt prisåterhämtande som man skulle ha förväntat sig var det alltså långtifrån fråga om.

| (50) | Prissituationen återspeglar det starka pristryck som importen från Kina utövar. Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser. Med gällande åtgärder såldes under översynsperioden kumarin med ursprung i Kina till samma priser som de som gemenskapsindustrin tog ut. De kinesiska exportpriserna har således fungerat som ett tak och tvingat gemenskapsindustrin att justera sina priser i enlighet med detta. Till följd av detta har gemenskapsindustrin känt av en kraftig prisnedgång och industrin visar låg lönsamhet. |
| --- | --- |

(50)

Prissituationen återspeglar det starka pristryck som importen från Kina utövar. Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser. Med gällande åtgärder såldes under översynsperioden kumarin med ursprung i Kina till samma priser som de som gemenskapsindustrin tog ut. De kinesiska exportpriserna har således fungerat som ett tak och tvingat gemenskapsindustrin att justera sina priser i enlighet med detta. Till följd av detta har gemenskapsindustrin känt av en kraftig prisnedgång och industrin visar låg lönsamhet.

| (51) | För att kunna avgöra om prisunderskridandet hade fortsatt när det gäller kumarin med ursprung i Kina, jämfördes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder med importpriserna cif vid gemenskapens gräns genom att man använde sig av KN-nummer (se skäl 23). Jämförelsen visade att även om priserna låg nära de icke-skadliga priser som fastställts för gemenskapsindustrin, underskred importen inte gemenskapsindustrins priser.
  Tabell 4 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |
| Gemenskapsindustrins marknadsandelar | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |
| Priser | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |

(51)

För att kunna avgöra om prisunderskridandet hade fortsatt när det gäller kumarin med ursprung i Kina, jämfördes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder med importpriserna cif vid gemenskapens gräns genom att man använde sig av KN-nummer (se skäl 23). Jämförelsen visade att även om priserna låg nära de icke-skadliga priser som fastställts för gemenskapsindustrin, underskred importen inte gemenskapsindustrins priser.

Tabell 4

2003

2004

2005

2006

Översynsperioden

Lager

100

50,3

31

20,9

3,7

Gemenskapsindustrins marknadsandelar

100

98

136,5

149,3

148

Priser

100

90,4

93,7

96,6

97,3

g)   Lönsamhet

| (52) | Lönsamheten av försäljningen av den berörda produkten till icke-närstående parter i gemenskapen verkar ha utvecklats i något positiv riktning under översynsperioden. Lönsamheten var negativ från och med år 2004 och framåt med en liten förbättring från och med 2006. Den låga lönsamheten beror delvis på de sänkta försäljningspriserna (se skälen 49 och 50), tillsammans med en ökning av kostnaderna, särskilt när det gäller råvaror. Produktivitetsförbättringen kunde bara delvis kompensera för dessa faktorers negativa inverkan på lönsamheten. Vinsten låg under hela skadeundersökningsperioden överlag långt under den normala vinsten. |
| --- | --- |

(52)

Lönsamheten av försäljningen av den berörda produkten till icke-närstående parter i gemenskapen verkar ha utvecklats i något positiv riktning under översynsperioden. Lönsamheten var negativ från och med år 2004 och framåt med en liten förbättring från och med 2006. Den låga lönsamheten beror delvis på de sänkta försäljningspriserna (se skälen 49 och 50), tillsammans med en ökning av kostnaderna, särskilt när det gäller råvaror. Produktivitetsförbättringen kunde bara delvis kompensera för dessa faktorers negativa inverkan på lönsamheten. Vinsten låg under hela skadeundersökningsperioden överlag långt under den normala vinsten.

h)   Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (53) | Utvecklingen av det kassaflöde som genererades genom gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden återspeglar lönsamhetsutvecklingen. Det är värt att notera att även om kassaflödet var litet låg det på positiva värden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Utvecklingen av det kassaflöde som genererades genom gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden återspeglar lönsamhetsutvecklingen. Det är värt att notera att även om kassaflödet var litet låg det på positiva värden under skadeundersökningsperioden.

| (54) | Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte hade några svårigheter att anskaffa kapital och att kapitalkostnaderna var mycket begränsade under skadeundersökningsperioden. Förmågan att anskaffa kapital kan dock inte ses som en meningsfull indikator i denna undersökning, eftersom gemenskapsindustrin består av en stor grupp företag vars tillverkning av kumarin bara utgör en liten del av dess sammanlagda tillverkning. Förmågan att anskaffa kapital hänger nära samman med resultaten för hela gruppen snarare än enskilda resultat för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(54)

Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte hade några svårigheter att anskaffa kapital och att kapitalkostnaderna var mycket begränsade under skadeundersökningsperioden. Förmågan att anskaffa kapital kan dock inte ses som en meningsfull indikator i denna undersökning, eftersom gemenskapsindustrin består av en stor grupp företag vars tillverkning av kumarin bara utgör en liten del av dess sammanlagda tillverkning. Förmågan att anskaffa kapital hänger nära samman med resultaten för hela gruppen snarare än enskilda resultat för den berörda produkten.

i)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (55) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade under skadeundersökningsperioden, särskilt från och med 2004 och framåt. Minskningen hänger samman med den omorganisation av tillverkningsprocessen för kumarin som gemenskapsindustrin företog. Produktiviteten hos gemenskapsindustrin mätt som produktionsvolym per sysselsatt person ökade påtagligt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade under skadeundersökningsperioden, särskilt från och med 2004 och framåt. Minskningen hänger samman med den omorganisation av tillverkningsprocessen för kumarin som gemenskapsindustrin företog. Produktiviteten hos gemenskapsindustrin mätt som produktionsvolym per sysselsatt person ökade påtagligt under översynsperioden.

| (56) | Lönekostnaderna i sin helhet minskade som en direkt följd av omorganisationen (se skäl 55). Den genomsnittliga lönen per anställd låg kvar på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden.
  Tabell 5 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anställda | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |
| Löner | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |
| Produktivitet | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |

(56)

Lönekostnaderna i sin helhet minskade som en direkt följd av omorganisationen (se skäl 55). Den genomsnittliga lönen per anställd låg kvar på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

2003

2004

2005

2006

Översynsperioden

Anställda

100

86

61

57

57

Löner

100

89,6

65,5

63,4

63,4

Produktivitet

100

76,4

111,8

129,4

135,3

j)   Investeringar och avkastning på investeringar

| (57) | Under skadeundersökningsperioden nådde investeringarna upp till sin högsta nivå under 2004 och minskade sedan. Under de nuvarande marknadsförhållandena är gemenskapsindustrin mer intresserad av att behålla den befintliga produktionsutrustningen än att utöka produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(57)

Under skadeundersökningsperioden nådde investeringarna upp till sin högsta nivå under 2004 och minskade sedan. Under de nuvarande marknadsförhållandena är gemenskapsindustrin mer intresserad av att behålla den befintliga produktionsutrustningen än att utöka produktionskapaciteten.

| (58) | Sett ur detta perspektiv återspeglar avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och det bokförda värdet av de fasta tillgångarna, lönsamhetstendensen såsom förklaras i skäl 52. |
| --- | --- |

(58)

Sett ur detta perspektiv återspeglar avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och det bokförda värdet av de fasta tillgångarna, lönsamhetstendensen såsom förklaras i skäl 52.

k)   Tillväxt

| (59) | Såsom framgår av skäl 36 och framåt ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på EU-marknaden avsevärt, vilket möjliggjorde för gemenskapsindustrin att återvinna betydande marknadsandelar. |
| --- | --- |

(59)

Såsom framgår av skäl 36 och framåt ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på EU-marknaden avsevärt, vilket möjliggjorde för gemenskapsindustrin att återvinna betydande marknadsandelar.

l)   Dumpningsmarginalens storlek

| (60) | Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns gällande åtgärder som har till syfte att undanröja den skadevållande dumpningen. Med tanke på importvolymen under översynsperioden i kombination med en konstaterat hög dumpningsnivå (se skäl 28), kan påverkan på gemenskapsindustrins situation ändå inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(60)

Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns gällande åtgärder som har till syfte att undanröja den skadevållande dumpningen. Med tanke på importvolymen under översynsperioden i kombination med en konstaterat hög dumpningsnivå (se skäl 28), kan påverkan på gemenskapsindustrins situation ändå inte anses vara försumbar.

m)   Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning

| (61) | Man bör också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin på grund av kringgåendet inte skulle ha kunnat återhämta sig från den tidigare dumpningen efter införandet av antidumpningsåtgärderna 2002, eftersom åtgärder mot kringgåendet inte infördes förrän 2004 och 2006. Innan rådet införde åtgärderna mot kringgående för Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand och kommissionen godtog åtagandet 2005, var nivån på importen från dessa fyra länder avsevärd och hindrade gemenskapsindustrin från att återhämta sig från verkningarna av dumpningen. |
| --- | --- |

(61)

Man bör också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin på grund av kringgåendet inte skulle ha kunnat återhämta sig från den tidigare dumpningen efter införandet av antidumpningsåtgärderna 2002, eftersom åtgärder mot kringgåendet inte infördes förrän 2004 och 2006. Innan rådet införde åtgärderna mot kringgående för Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand och kommissionen godtog åtagandet 2005, var nivån på importen från dessa fyra länder avsevärd och hindrade gemenskapsindustrin från att återhämta sig från verkningarna av dumpningen.

4.   Slutsats om situationen på gemenskapsmarknaden

| (62) | Införandet av antidumpningsåtgärder på import av kumarin med ursprung i Kina och utvidgningen av åtgärder till att omfatta de länder som användes för kringgåendet har haft en positiv inverkan på gemenskapsindustrin, som delvis kunde återhämta sig från sin svåra ekonomiska situation. Gemenskapsindustrins fortsatta ansträngningar att sänka kostnaderna och öka produktiviteten per anställd kunde nätt och jämt motverka effekterna av de ökade råvarupriserna och de sänkta försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(62)

Införandet av antidumpningsåtgärder på import av kumarin med ursprung i Kina och utvidgningen av åtgärder till att omfatta de länder som användes för kringgåendet har haft en positiv inverkan på gemenskapsindustrin, som delvis kunde återhämta sig från sin svåra ekonomiska situation. Gemenskapsindustrins fortsatta ansträngningar att sänka kostnaderna och öka produktiviteten per anställd kunde nätt och jämt motverka effekterna av de ökade råvarupriserna och de sänkta försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden.

| (63) | De kinesiska tillverkarnas kringgående av åtgärderna (se skäl 33) ger stöd åt slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna har ett starkt intresse av att komma in på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

De kinesiska tillverkarnas kringgående av åtgärderna (se skäl 33) ger stöd åt slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna har ett starkt intresse av att komma in på gemenskapsmarknaden.

| (64) | Med beaktande av ovanstående analys, är gemenskapsindustrins situation fortfarande prekär, även om åtgärderna lett till att de skadevållande verkningarna av dumpningen har begränsats. All ökning av den dumpade importen skulle emellertid med all sannolikhet förvärra situationen och omintetgöra alla gemenskapsindustrins ansträngningar så att tillverkningen av kumarin skulle tvingas upphöra. |
| --- | --- |

(64)

Med beaktande av ovanstående analys, är gemenskapsindustrins situation fortfarande prekär, även om åtgärderna lett till att de skadevållande verkningarna av dumpningen har begränsats. All ökning av den dumpade importen skulle emellertid med all sannolikhet förvärra situationen och omintetgöra alla gemenskapsindustrins ansträngningar så att tillverkningen av kumarin skulle tvingas upphöra.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

1.   Sannolikhet för att skadan ska återkomma

| (65) | Vid bedömningen av den sannolika inverkan på gemenskapsindustrin om de åtgärder som är i kraft upphör att gälla togs följande faktorer i beaktande, i enlighet med vad som redovisas i skälen 28–34. |
| --- | --- |

(65)

Vid bedömningen av den sannolika inverkan på gemenskapsindustrin om de åtgärder som är i kraft upphör att gälla togs följande faktorer i beaktande, i enlighet med vad som redovisas i skälen 28–34.

| (66) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden har ökat till följd av de gällande åtgärderna. Det framgår av uppgifterna att gemenskapsindustrins marknadsandel har ökat avsevärt på en marknad där förbrukningen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin fortsatte emellertid att lida av de sänkta priserna. |
| --- | --- |

(66)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden har ökat till följd av de gällande åtgärderna. Det framgår av uppgifterna att gemenskapsindustrins marknadsandel har ökat avsevärt på en marknad där förbrukningen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin fortsatte emellertid att lida av de sänkta priserna.

| (67) | Förbrukningen av kumarin minskade visserligen med 8 % (se skäl 38), men den globala förbrukningen av kumarin förväntas ändå inte ändras i någon högre grad, även om den i viss utsträckning är föremål för modetrender. Utan några åtgärder finns det tydliga tecken på att importen från Kina kommer att fortsätta till dumpade priser. Den mycket stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina tyder på att det är mycket sannolikt att importvolymerna till gemenskapen skulle öka om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(67)

Förbrukningen av kumarin minskade visserligen med 8 % (se skäl 38), men den globala förbrukningen av kumarin förväntas ändå inte ändras i någon högre grad, även om den i viss utsträckning är föremål för modetrender. Utan några åtgärder finns det tydliga tecken på att importen från Kina kommer att fortsätta till dumpade priser. Den mycket stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina tyder på att det är mycket sannolikt att importvolymerna till gemenskapen skulle öka om åtgärderna skulle upphävas.

| (68) | Utvidgningen av åtgärderna efter förfarandet med kringgåendet var mycket effektiv när det gällde att få stopp på kringgåendet för den berörda produkten med ursprung i Kina, men avsänd från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Det är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna blir tvungna att bedriva en aggressivare prissättning i gemenskapen för att kompensera för den marknadsandel som förlorades när kringgåendet stoppades. |
| --- | --- |

(68)

Utvidgningen av åtgärderna efter förfarandet med kringgåendet var mycket effektiv när det gällde att få stopp på kringgåendet för den berörda produkten med ursprung i Kina, men avsänd från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Det är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna blir tvungna att bedriva en aggressivare prissättning i gemenskapen för att kompensera för den marknadsandel som förlorades när kringgåendet stoppades.

| (69) | Det fastställdes i undersökningen (se skäl 29) att de kinesiska exportörerna skulle ha ett starkt motiv till att lägga om stora volymer till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att använda en del av sin överskottskapacitet. |
| --- | --- |

(69)

Det fastställdes i undersökningen (se skäl 29) att de kinesiska exportörerna skulle ha ett starkt motiv till att lägga om stora volymer till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att använda en del av sin överskottskapacitet.

| (70) | Sannolikheten för denna utveckling stöds ytterligare av det faktum att priserna i gemenskapen är högre än de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer. Detta skulle med säkerhet uppmuntra de kinesiska tillverkarna att öka sin verksamhet på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(70)

Sannolikheten för denna utveckling stöds ytterligare av det faktum att priserna i gemenskapen är högre än de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer. Detta skulle med säkerhet uppmuntra de kinesiska tillverkarna att öka sin verksamhet på gemenskapsmarknaden.

| (71) | Ökningen av importen till lägre priser, som skulle bli den troliga följden av att åtgärderna upphörde att gälla, skulle troligtvis också få märkbart negativa konsekvenser för gemenskapsindustrin. Under sådana omständigheter skulle gemenskapsindustrin antingen bli tvungen att följa efter i prissänkningarna för att behålla sin marknadsandel eller upprätthålla priserna på den nuvarande nivån och i stället förlora kunder och med det försäljning. I det förra fallet skulle gemenskapsindustrin tvingas att gå med förlust och i det senare fallet skulle förlusten av försäljning till sist leda till ökade kostnader följt av förluster. |
| --- | --- |

(71)

Ökningen av importen till lägre priser, som skulle bli den troliga följden av att åtgärderna upphörde att gälla, skulle troligtvis också få märkbart negativa konsekvenser för gemenskapsindustrin. Under sådana omständigheter skulle gemenskapsindustrin antingen bli tvungen att följa efter i prissänkningarna för att behålla sin marknadsandel eller upprätthålla priserna på den nuvarande nivån och i stället förlora kunder och med det försäljning. I det förra fallet skulle gemenskapsindustrin tvingas att gå med förlust och i det senare fallet skulle förlusten av försäljning till sist leda till ökade kostnader följt av förluster.

| (72) | Om importen skulle öka såsom förutses om åtgärderna upphör att gälla, har undersökningen visat att det finns en uppenbar sannolikhet för återkommande skada för gemenskapsindustrin, som redan är i ett sårbart tillstånd. Slutsatsen blir att det inte längre skulle löna sig för gemenskapsindustrin att fortsätta sin tillverkning av kumarin. |
| --- | --- |

(72)

Om importen skulle öka såsom förutses om åtgärderna upphör att gälla, har undersökningen visat att det finns en uppenbar sannolikhet för återkommande skada för gemenskapsindustrin, som redan är i ett sårbart tillstånd. Slutsatsen blir att det inte längre skulle löna sig för gemenskapsindustrin att fortsätta sin tillverkning av kumarin.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (73) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet att låta de nuvarande antidumpningsåtgärderna fortsätta att gälla. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas och användarnas intresse. För att kunna bedöma de troliga verkningarna av att bibehålla eller inte bibehålla åtgärderna, begärde kommissionen uppgifter från alla ovan nämnda berörda parter. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet att låta de nuvarande antidumpningsåtgärderna fortsätta att gälla. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas och användarnas intresse. För att kunna bedöma de troliga verkningarna av att bibehålla eller inte bibehålla åtgärderna, begärde kommissionen uppgifter från alla ovan nämnda berörda parter.

| (74) | På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(74)

På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (75) | Det ligger helt klart i den enda gemenskapstillverkarens intresse att fortsätta sin tillverkning av kumarin. |
| --- | --- |

(75)

Det ligger helt klart i den enda gemenskapstillverkarens intresse att fortsätta sin tillverkning av kumarin.

| (76) | Om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, anser man också att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och ökar, vilket skulle leda till att gemenskapsindustrins situation fortsätter att försämras, så att industrin till sist skulle försvinna helt. |
| --- | --- |

(76)

Om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, anser man också att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och ökar, vilket skulle leda till att gemenskapsindustrins situation fortsätter att försämras, så att industrin till sist skulle försvinna helt.

| (77) | Det kan på det hela taget konstateras att det skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(77)

Det kan på det hela taget konstateras att det skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse att bibehålla åtgärderna.

3.   Användarnas och importörernas intresse

| (78) | 13 importörer och 10 industriella användare kontaktades och frågeformulär sändes ut. Kommissionens avdelningar tog emot fyra svar från företag som gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(78)

13 importörer och 10 industriella användare kontaktades och frågeformulär sändes ut. Kommissionens avdelningar tog emot fyra svar från företag som gick med på att samarbeta.

| (79) | En importör sade sig i ett av de fyra svaren vara emot åtgärderna, eftersom man i första hand såg till priset när den berörda produkten införskaffades. Detta företag uppgav emellertid också att inverkan av kostnaden för kumarin på de totala produktionskostnaderna är mycket begränsad. |
| --- | --- |

(79)

En importör sade sig i ett av de fyra svaren vara emot åtgärderna, eftersom man i första hand såg till priset när den berörda produkten införskaffades. Detta företag uppgav emellertid också att inverkan av kostnaden för kumarin på de totala produktionskostnaderna är mycket begränsad.

| (80) | Även om den berörda produkten används i andra industrier, där den rätt ofta inte kan ersättas, har den liten betydelse för den färdiga produktens sammansättning, både när det gäller kvantitet och pris, i de flesta fall mindre än 1 %. Betydelsen av tullen för användaren och för den slutliga konsumenten är därför mycket begränsad. |
| --- | --- |

(80)

Även om den berörda produkten används i andra industrier, där den rätt ofta inte kan ersättas, har den liten betydelse för den färdiga produktens sammansättning, både när det gäller kvantitet och pris, i de flesta fall mindre än 1 %. Betydelsen av tullen för användaren och för den slutliga konsumenten är därför mycket begränsad.

| (81) | En del användare uppgav att de helt klart föredrog kumarin med ursprung i gemenskapen, därför att kvaliteten är bättre. Dessa användare skulle allvarligt drabbas om gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin produktion därför att åtgärderna hade upphört. |
| --- | --- |

(81)

En del användare uppgav att de helt klart föredrog kumarin med ursprung i gemenskapen, därför att kvaliteten är bättre. Dessa användare skulle allvarligt drabbas om gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin produktion därför att åtgärderna hade upphört.

| (82) | Vid en analys av gemenskapens intresse, ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Härvidlag bör det erinras om att världsmarknaden för kumarin är mycket koncentrerad med enbart några få tillverkare, av vilka de viktigaste är belägna i Kina och i gemenskapen. Ur denna synvinkel är det viktigt att behålla flera olika försörjningskällor, däribland gemenskapsindustrin. Man bör vidare minnas att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att begränsa tillgången till källor utanför gemenskapen, och att kumarin med ursprung i Kina kan fortsätta att importeras till gemenskapen i tillräckliga kvantiteter. |
| --- | --- |

(82)

Vid en analys av gemenskapens intresse, ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Härvidlag bör det erinras om att världsmarknaden för kumarin är mycket koncentrerad med enbart några få tillverkare, av vilka de viktigaste är belägna i Kina och i gemenskapen. Ur denna synvinkel är det viktigt att behålla flera olika försörjningskällor, däribland gemenskapsindustrin. Man bör vidare minnas att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att begränsa tillgången till källor utanför gemenskapen, och att kumarin med ursprung i Kina kan fortsätta att importeras till gemenskapen i tillräckliga kvantiteter.

| (83) | Ovanstående överväganden tillsammans med den låga nivån av samarbete, bekräftar att importörernas och användarnas ekonomiska situation inte påverkas särskilt negativt av de gällande åtgärderna. Undersökningen har dessutom inte visat att eventuella negativa effekter skulle förvärras om åtgärderna förlängs. |
| --- | --- |

(83)

Ovanstående överväganden tillsammans med den låga nivån av samarbete, bekräftar att importörernas och användarnas ekonomiska situation inte påverkas särskilt negativt av de gällande åtgärderna. Undersökningen har dessutom inte visat att eventuella negativa effekter skulle förvärras om åtgärderna förlängs.

4.   Slutsats om gemenskapens intressen

| (84) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara emot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara emot gemenskapens intresse.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (85) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(85)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

| (86) | Mot bakgrund av ovanstående bör man bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna på import av kumarin med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av ovanstående bör man bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna på import av kumarin med ursprung i Kina.

| (87) | Såsom anges i skäl 1 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Kina utvidgats till att omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. De gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten bör även fortsättningsvis omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. Den indiska exporterande tillverkare som det hänvisas till i skäl 2 och som undantogs från åtgärderna efter det att ett åtagande godtagits av kommissionen, bör även fortsättningsvis och på samma villkor undantas från de åtgärder som införs genom denna förordning. |
| --- | --- |

(87)

Såsom anges i skäl 1 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Kina utvidgats till att omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. De gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten bör även fortsättningsvis omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. Den indiska exporterande tillverkare som det hänvisas till i skäl 2 och som undantogs från åtgärderna efter det att ett åtagande godtagits av kommissionen, bör även fortsättningsvis och på samma villkor undantas från de åtgärder som införs genom denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av kumarin enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (TARIC-nummer 2932210019) med ursprung i Kina.

2.   Tullsatsen ska vara 3 479 EUR per ton.

3.   Den slutgiltiga antidumpningstullen på 3 479 EUR per ton som tillämpas på import med ursprung i Kina utvidgas härmed till import av samma produkt som anges i punkt 1 och som har avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte (TARIC-nummer 2932210011, 2932210015 och 2932210016).

Artikel 2

1.   Importerade varor som deklarerats för övergång till fri omsättning ska inte omfattas av den antidumpningstull som införs i artikel 1, under förutsättning att de har tillverkats av företag från vilka kommissionen godtagit ett åtagande och som anges i det relevanta kommissionsbeslutet, med eventuella ändringar, och att importen har skett i enlighet med det beslutet.

2.   Den import som avses i punkt 1 ska vara befriad från antidumpningstull förutsatt att

| a) | en faktura innehållande åtminstone de uppgifter som anges i bilagan uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter vid uppvisandet av deklarationen för övergång till fri omsättning, och |
| --- | --- |

a)

en faktura innehållande åtminstone de uppgifter som anges i bilagan uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter vid uppvisandet av deklarationen för övergång till fri omsättning, och

| b) | de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på fakturan. |
| --- | --- |

b)

de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på fakturan.

Artikel 3

Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 4

I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (8), ska antidumpningstullbeloppet, som beräknats utifrån de ovan angivna beloppen, sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 29 april 2008.

På rådets vägnar

D. RUPEL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 123, 9.5.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1854/2003 (EUT L 272, 23.10.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 18.

3

(4)  EUT L 311, 10.11.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 1, 4.1.2005, s. 15.

5

(6)  EUT C 103, 8.5.2007, s. 15.

6

(7)  Eftersom gemenskapsindustrin består av en enda gemenskapstillverkare kommer sifferuppgifterna i denna förordning av sekretesskäl att vara indexerade eller endast ungefärliga.

7

(8)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

8

---

BILAGA

Följande uppgifter ska anges på den faktura som åtföljer företagets försäljning till gemenskapen av kumarin inom ramen för åtagandet:

| 1. | Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namnet på det företag som anges i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som anges i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.

| 3. | Fakturanummer. |
| --- | --- |

3.

Fakturanummer.

| 4. | Datum för utfärdande av fakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av fakturan.

| 5. | Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket varorna på fakturan ska tullklareras vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket varorna på fakturan ska tullklareras vid gemenskapens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna, med bland annat följande uppgifter:






  — | Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med undersökningen och åtagandet. |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna, med bland annat följande uppgifter:

—

Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med undersökningen och åtagandet.

| — | En beskrivning i ord av den vara som avses med respektive produktkodnummer (t.ex. ”PCN ...”). |
| --- | --- |

—

En beskrivning i ord av den vara som avses med respektive produktkodnummer (t.ex. ”PCN ...”).

| — | Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

—

Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| — | Kvantitet (i kg). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i kg).

| 7. | Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande. |
| --- | --- |

7.

Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

| 8. | Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som Europeiska kommissionen godtagit genom beslut [nummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

8.

Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som Europeiska kommissionen godtagit genom beslut [nummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 655/2008

av den 10 juli 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 510/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 590/2008 (EUT L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 19,3 |
| TR | 54,9 |
| ZZ | 35,9 |
| 0707 00 05 | TR | 106,9 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | TR | 96,0 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 50 10 | AR | 97,9 |
| US | 76,1 |
| UY | 75,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 85,9 |
| 0808 10 80 | AR | 126,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 104,2 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 119,5 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 101,3 |
| 0808 20 50 | AR | 108,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 130,6 |
| ZA | 116,5 |
| ZZ | 114,8 |
| 0809 10 00 | TR | 183,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 156,9 |
| 0809 20 95 | TR | 375,3 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 277,6 |
| 0809 30 | TR | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0809 40 05 | IL | 217,7 |
| ZZ | 217,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

33,6

MK

19,3

TR

54,9

ZZ

35,9

0707 00 05

TR

106,9

ZZ

106,9

0709 90 70

TR

96,0

ZZ

96,0

0805 50 10

AR

97,9

US

76,1

UY

75,0

ZA

94,5

ZZ

85,9

0808 10 80

AR

126,0

BR

93,1

CL

104,2

CN

87,0

NZ

119,5

US

88,2

UY

93,6

ZA

99,1

ZZ

101,3

0808 20 50

AR

108,2

CL

104,9

CN

113,9

NZ

130,6

ZA

116,5

ZZ

114,8

0809 10 00

TR

183,0

XS

130,8

ZZ

156,9

0809 20 95

TR

375,3

US

179,9

ZZ

277,6

0809 30

TR

175,4

ZZ

175,4

0809 40 05

IL

217,7

ZZ

217,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 656/2008

av den 10 juli 2008

om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chamomilla Bohemica [SUB], Vlaams-Brabantse tafeldruif [SUB], Slovenská parenica [SGB], Cipollotto Nocerino [SUB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tjeckiens ansökan om registrering av beteckningen ”Chamomilla Bohemica”, Belgiens ansökan om registrering av beteckningen ”Vlaams-Brabantse tafeldruif”, Slovakiens ansökan om registrering av beteckningen ”Slovenská parenica” och Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Cipollotto Nocerino” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tjeckiens ansökan om registrering av beteckningen ”Chamomilla Bohemica”, Belgiens ansökan om registrering av beteckningen ”Vlaams-Brabantse tafeldruif”, Slovakiens ansökan om registrering av beteckningen ”Slovenská parenica” och Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Cipollotto Nocerino” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Eftersom det inte har inkommit några invändningar till kommissionen i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 bör dessa beteckningar registreras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det inte har inkommit några invändningar till kommissionen i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 bör dessa beteckningar registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningarna i bilagan till denna förordning ska registreras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 417/2008 (EUT L 125, 9.5.2008, s. 27).

1

(2)  EUT C 243, 17.10.2007, s. 11 (Chamomilla Bohemica), EUT C 244, 18.10.2007, s. 40 (Vlaams-Brabantse tafeldruif), EUT C 249, 24.10.2007, s. 26 (Slovenská parenica), EUT C 257, 30.10.2007, s. 54 (Cipollotto Nocerino).

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter i bilaga I till fördraget avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3   Ost

SLOVAKIEN

Slovenská parenica (SGB)

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

BELGIEN

Vlaams-Brabantse tafeldruif (SUB)

ITALIEN

Cipollotto Nocerino (SUB)

Klass 1.8   Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

TJECKIEN

Chamomilla Bohemica (SUB)

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 657/2008

av den 10 juli 2008

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om gemenskapsstöd för utdelning av mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 102 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 av den 11 december 2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever (2) har vid flera tillfällen ändrats på ett genomgripande sätt (3). Eftersom det är nödvändigt att införa fler ändringar, bör den förordningen upphävas och ersättas med en ny förordning för förbättrad tydlighet och av rationella skäl. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 av den 11 december 2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever (2) har vid flera tillfällen ändrats på ett genomgripande sätt (3). Eftersom det är nödvändigt att införa fler ändringar, bör den förordningen upphävas och ersättas med en ny förordning för förbättrad tydlighet och av rationella skäl.

| (2) | Stödet för att leverera mjölk och vissa mjölkprodukter till elever bör finnas för förskolor eller andra inrättningar där förskoleverksamhet sker, grundskolor och gymnasieskolor. Med tanke på kampen mot övervikt och för att skolbarn ska få tillgång till hälsosamma mejeriprodukter, bör dessa skoltyper behandlas på samma sätt och få tillgång till ordningen. För att förenkla förvaltningen av ordningen bör elevers mjölkkonsumtion under vistelse på sommarkoloni uteslutas. |
| --- | --- |

(2)

Stödet för att leverera mjölk och vissa mjölkprodukter till elever bör finnas för förskolor eller andra inrättningar där förskoleverksamhet sker, grundskolor och gymnasieskolor. Med tanke på kampen mot övervikt och för att skolbarn ska få tillgång till hälsosamma mejeriprodukter, bör dessa skoltyper behandlas på samma sätt och få tillgång till ordningen. För att förenkla förvaltningen av ordningen bör elevers mjölkkonsumtion under vistelse på sommarkoloni uteslutas.

| (3) | För att tillämpningen av denna ordning ska bli tydligare bör det understrykas att skolelever bör omfattas av stödet endast under skoldagar. Vidare bör det totala antalet skoldagar med avdrag för lediga dagar bekräftas av skolstyrelsen eller skolan i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

För att tillämpningen av denna ordning ska bli tydligare bör det understrykas att skolelever bör omfattas av stödet endast under skoldagar. Vidare bör det totala antalet skoldagar med avdrag för lediga dagar bekräftas av skolstyrelsen eller skolan i varje medlemsstat.

| (4) | Erfarenheterna visar att det är svårt att övervaka användningen av subventionerade mjölkprodukter som används vid tillagning av skolmåltider. Det är dessutom inget effektivt sätt att uppnå ordningens utbildningssyfte. Därför bör utdelning av mjölk för tillagning av måltider begränsas. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheterna visar att det är svårt att övervaka användningen av subventionerade mjölkprodukter som används vid tillagning av skolmåltider. Det är dessutom inget effektivt sätt att uppnå ordningens utbildningssyfte. Därför bör utdelning av mjölk för tillagning av måltider begränsas.

| (5) | För att ta hänsyn till att det i gemenskapen finns olika konsumtionsmönster för mjölk och vissa mjölkprodukter och mot bakgrund av dagens tendenser på hälsoområdet och inom näringslära, bör listan över stödberättigande produkter utvidgas och förenklas samtidigt som medlemsstaterna själv får bestämma vilka produkter på listan som ska omfattas av stödet. |
| --- | --- |

(5)

För att ta hänsyn till att det i gemenskapen finns olika konsumtionsmönster för mjölk och vissa mjölkprodukter och mot bakgrund av dagens tendenser på hälsoområdet och inom näringslära, bör listan över stödberättigande produkter utvidgas och förenklas samtidigt som medlemsstaterna själv får bestämma vilka produkter på listan som ska omfattas av stödet.

| (6) | För att garantera att de stödberättigande produkterna erbjuder en hög hälsoskyddsnivå ska de beredas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (4) samt vara försedda med det identifieringsmärke som krävs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5). |
| --- | --- |

(6)

För att garantera att de stödberättigande produkterna erbjuder en hög hälsoskyddsnivå ska de beredas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (4) samt vara försedda med det identifieringsmärke som krävs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5).

| (7) | För att man ska kunna förvalta och kontrollera ordningen bör det inrättas ett godkännandesystem av de sökande. |
| --- | --- |

(7)

För att man ska kunna förvalta och kontrollera ordningen bör det inrättas ett godkännandesystem av de sökande.

| (8) | Stödnivån för de olika stödberättigande produkterna bör fastställas med beaktande av det stöd till mjölk som fastställs i artikel 102 i förordning (EG) nr 1234/2007 samt det tekniska sammanhanget mellan produkterna. |
| --- | --- |

(8)

Stödnivån för de olika stödberättigande produkterna bör fastställas med beaktande av det stöd till mjölk som fastställs i artikel 102 i förordning (EG) nr 1234/2007 samt det tekniska sammanhanget mellan produkterna.

| (9) | När det gäller utbetalningen av stödet bör det fastställas vilka villkor de ansökande ska uppfylla, vilka krav som måste uppfyllas för att få lämna in en ansökan, vilka kontroller och sanktioner som behöriga myndigheter ska använda sig av och hur stödet ska betalas ut. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller utbetalningen av stödet bör det fastställas vilka villkor de ansökande ska uppfylla, vilka krav som måste uppfyllas för att få lämna in en ansökan, vilka kontroller och sanktioner som behöriga myndigheter ska använda sig av och hur stödet ska betalas ut.

| (10) | I artikel 102.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att stödet får beviljas för högst 0,25 liter mjölkekvivalent per elev och dag. Mjölkekvivalenter för olika mjölkprodukter bör fastställas. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 102.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att stödet får beviljas för högst 0,25 liter mjölkekvivalent per elev och dag. Mjölkekvivalenter för olika mjölkprodukter bör fastställas.

| (11) | Inom ramen för stödordningen bör det fastställas vilka kontroller som garanterar att stödbeloppet blir synligt i det pris som stödmottagarna betalar och att de subventionerade mjölkprodukterna inte omdestineras till andra mål än de föreskrivna. |
| --- | --- |

(11)

Inom ramen för stödordningen bör det fastställas vilka kontroller som garanterar att stödbeloppet blir synligt i det pris som stödmottagarna betalar och att de subventionerade mjölkprodukterna inte omdestineras till andra mål än de föreskrivna.

| (12) | För att man ska kunna skydda gemenskapens ekonomiska intressen, bör det antas lämpliga bestämmelser för bekämpning av oegentligheter och bedrägeri. Bestämmelserna bör omfatta fullständiga administrativa kontroller kompletterade med kontroller på plats. För att kontrollerna i medlemsstaterna ska utföras på likartade sätt bör kontrollernas omfattning, innehåll, tidsmässiga planering och rapportering anges, varvid hänsyn tas till att ordningen genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Dessutom bör felaktigt utbetalda belopp återkrävas och man bör fastställa sanktioner för att avskräcka sökande från att begå bedrägerier. |
| --- | --- |

(12)

För att man ska kunna skydda gemenskapens ekonomiska intressen, bör det antas lämpliga bestämmelser för bekämpning av oegentligheter och bedrägeri. Bestämmelserna bör omfatta fullständiga administrativa kontroller kompletterade med kontroller på plats. För att kontrollerna i medlemsstaterna ska utföras på likartade sätt bör kontrollernas omfattning, innehåll, tidsmässiga planering och rapportering anges, varvid hänsyn tas till att ordningen genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Dessutom bör felaktigt utbetalda belopp återkrävas och man bör fastställa sanktioner för att avskräcka sökande från att begå bedrägerier.

| (13) | För att förenkla medlemsstaternas administration, bör de maximalt stödberättigande kvantiteterna beräknas utifrån antalet elever i regelbunden skolgång med den sökandens uppgifter som underlag. |
| --- | --- |

(13)

För att förenkla medlemsstaternas administration, bör de maximalt stödberättigande kvantiteterna beräknas utifrån antalet elever i regelbunden skolgång med den sökandens uppgifter som underlag.

| (14) | Erfarenheterna visar att stödmottagarna inte känner till den roll som Europeiska unionen spelar i skolmjölksordningen. Vid varje skola som omfattas av skolmjölksordningen bör det därför tydligt anges att Europeiska unionen subventionerar projektet. |
| --- | --- |

(14)

Erfarenheterna visar att stödmottagarna inte känner till den roll som Europeiska unionen spelar i skolmjölksordningen. Vid varje skola som omfattas av skolmjölksordningen bör det därför tydligt anges att Europeiska unionen subventionerar projektet.

| (15) | Av övervakningsskäl bör varje år viss information om skolmjölksordningen skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Av övervakningsskäl bör varje år viss information om skolmjölksordningen skickas till kommissionen.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1234/2007 beträffande beviljande, enligt artikel 102 i den förordningen, av gemenskapsstöd för utdelning av vissa mjölkprodukter till skolelever (nedan kallat stödet).

Artikel 2

Stödmottagare

Stödmottagarna ska vara elever med regelbunden skolgång, som går i någon av följande skolor: förskolor eller andra inrättningar där förskoleverksamhet ges, grundskolor och gymnasieskolor, som organiseras eller erkänns av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

Artikel 3

Stödberättigande mjölkprodukter

1.   Medlemsstaterna får betala stödet för de stödberättigande mjölkprodukter som listas i bilaga I. De får tillämpa striktare normer i enlighet med kraven i bilaga I för de stödberättigande mjölkprodukterna.

2.   För de franska utomeuropeiska departementen får mjölk som är smaksatt med choklad eller på annat sätt, och som det hänvisas till i bilaga I, vara rekonstituerad mjölk.

3.   Medlemsstaterna får tillåta att högst 5 mg fluor tillsätts per kilo produkt i kategori I.

4.   Stöd ska bara beviljas för de produkter som listas i bilaga I till den här förordningen om de uppfyller kraven i förordning (EG) nr 852/2004 och förordning (EG) nr 853/2004, framförallt de krav som rör framställning i en godkänd anläggning och de krav på identifieringsmärkning som anges i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 4

Stödnivå

1.   Stödbeloppen fastställs i bilaga II.

2.   Om ett stödbelopp (i euro) ändras, ska det stödbelopp som gällde den första dagen i månaden gälla för alla kvantiteter som levereras under den månaden.

3.   Om de kvantiteter av produkter som tillhandahålls uttrycks i liter, ska koefficienten 1,03 användas vid omräkningen av liter till kilon.

Artikel 5

Maximal stödberättigande kvantitet

1.   Medlemsstaterna ska verifiera att den maximala kvantiteten 0,25 liter som anges i artikel 102.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 inte överskrids, med beaktande av antalet skoldagar och antalet elever med regelbunden närvaro under den period som omfattas av en stödansökan samt av den koefficient som nämns i artikel 4.3 i den här förordningen.

2.   Vid den verifiering som avses i punkt 1 ska följande ekvivalenter användas för produkter i kategorierna II–V som listas i bilaga I:

| a) | kategori II: 100 kg = 90 kg mjölk. |
| --- | --- |

a)

kategori II: 100 kg = 90 kg mjölk.

| b) | kategori III: 100 kg = 300 kg mjölk. |
| --- | --- |

b)

kategori III: 100 kg = 300 kg mjölk.

| c) | kategori IV: 100 kg = 899 kg mjölk. |
| --- | --- |

c)

kategori IV: 100 kg = 899 kg mjölk.

| d) | kategori V: 100 kg = 765 kg mjölk. |
| --- | --- |

d)

kategori V: 100 kg = 765 kg mjölk.

3.   De stödmottagare som specificeras i artikel 2 ska omfattas av stödet enbart under skoldagar. Det totala antalet skoldagar, förutom lovdagar, ska anmälas av skolstyrelsen eller av skolan till den behöriga myndigheten i medlemsstaten och, om det är lämpligt, till den sökande. Elever ska inte få del av stödet när de befinner sig på skollovsläger.

4.   Mjölk och mjölkprodukter som används vid tillagning av måltider ska inte omfattas av stödet.

Om mjölken och mjölkprodukterna används vid tillagning av måltider i skollokaler och om det rör sig om kalla rätter kan de dock omfattas av stödet. Uppvärmning av produkter som ingår i kategori I a och I b i bilaga I är dock tillåten.

5.   Vid tillämpning av punkt 4 i fråga om att skilja mellan produkter som används i uppvärmda maträtter och i kalla maträtter och/eller för direkt konsumtion kan en koefficient användas som ska fastställas på basis av tidigare använda kvantiteter och/eller recept i enlighet med den berörda medlemsstatens krav.

Artikel 6

Allmänna villkor för beviljande av stöd

1.   För att en stödansökan ska vara giltig måste den lämnas in av en sökande som i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9 är godkänd för leverans av de gemenskapsprodukter som listas i bilaga I.

2.   Ansökan om stöd kan göras av

| a) | en skola, |
| --- | --- |

a)

en skola,

| b) | en skolstyrelse som ansöker om stöd för de produkter som delas ut till skolelever för vilka den ansvarar, |
| --- | --- |

b)

en skolstyrelse som ansöker om stöd för de produkter som delas ut till skolelever för vilka den ansvarar,

| c) | leverantören av produkterna, om medlemsstaten tillåter, |
| --- | --- |

c)

leverantören av produkterna, om medlemsstaten tillåter,

| d) | en organisation som lämnar in stödansökan för en eller flera skolors eller skolstyrelsers räkning och som har upprättats särskilt för detta ändamål, om medlemsstaten tillåter. |
| --- | --- |

d)

en organisation som lämnar in stödansökan för en eller flera skolors eller skolstyrelsers räkning och som har upprättats särskilt för detta ändamål, om medlemsstaten tillåter.

Artikel 7

Godkännande av sökande

De sökande ska vara godkända av den behöriga myndighet i den medlemsstat där skolan ligger dit mjölkprodukterna levereras.

Artikel 8

Allmänna villkor för godkännande

1.   För att bli godkänd måste den sökande skriftligen garantera den behöriga medlemsstaten följande:

| a) | Att endast använda mjölkprodukterna för förtäring i enlighet med den här förordningen av eleverna i sökandens skola eller den skola för vars räkning ansökan om stöd har lämnats in. |
| --- | --- |

a)

Att endast använda mjölkprodukterna för förtäring i enlighet med den här förordningen av eleverna i sökandens skola eller den skola för vars räkning ansökan om stöd har lämnats in.

| b) | Att betala tillbaka de stöd som felaktigt betalats ut för berörda kvantiteter om det konstateras att mjölkprodukterna inte har lämnats till de mottagare som avses i artikel 2 eller när stödet har betalats ut för andra kvantiteter än de som avses i artikel 5. |
| --- | --- |

b)

Att betala tillbaka de stöd som felaktigt betalats ut för berörda kvantiteter om det konstateras att mjölkprodukterna inte har lämnats till de mottagare som avses i artikel 2 eller när stödet har betalats ut för andra kvantiteter än de som avses i artikel 5.

| c) | Att på begäran av den behöriga myndigheten lägga fram styrkande handlingar. |
| --- | --- |

c)

Att på begäran av den behöriga myndigheten lägga fram styrkande handlingar.

| d) | Att underkasta sig alla kontroller som den behöriga myndigheten i medlemsstaten fattar beslut om, framför allt i form av granskning av räkenskaperna och fysiska kontroller. |
| --- | --- |

d)

Att underkasta sig alla kontroller som den behöriga myndigheten i medlemsstaten fattar beslut om, framför allt i form av granskning av räkenskaperna och fysiska kontroller.

2.   Godkännanden som beviljats enligt artiklarna 7, 8 och 9 i förordning (EG) nr 2707/2000 ska fortsätta att gälla när den här förordningen tillämpas.

Artikel 9

Särskilda villkor för godkännande av vissa sökande

Om stödet söks av en sökande som avses i artikel 6.2 c och d, måste denne, förutom de skriftliga garantier som avses i artikel 8, även skriftligen garantera att föra register över namn på och adresser till skolor eller i förekommande fall skolstyrelser, och de kvantiteter mjölkprodukter som sålts eller levererats till dem.

Artikel 10

Indragning och återkallande av godkännande

Om det fastställs att en sökande inte längre uppfyller de villkor som anges i artiklarna 8 och 9, eller någon annan skyldighet som följer av denna förordning, ska godkännandet dras in under en till tolv månader, eller återkallas beroende på hur allvarlig överträdelsen är.

De åtgärder som anges i första stycket ska inte vidtas i fall av force majeure eller om medlemsstaten fastställer att överträdelsen inte begåtts avsiktligt eller genom allvarlig försummelse eller om den är av mindre allvarlig art.

Den sökande kan på begäran återfå tillståndet, dock först efter en period på minst tolv månader.

Artikel 11

Ansökan om utbetalning

1.   Ansökan om utbetalning av stöd ska ske i enlighet med de föreskrifter som utfärdats av den behöriga myndigheten i medlemsstaten och ska innehålla minst följande uppgifter:

| a) | Distribuerade kvantiteter per kategori och underkategori. |
| --- | --- |

a)

Distribuerade kvantiteter per kategori och underkategori.

| b) | Namn på och adress till den skola eller skolstyrelse som berörs av informationen i punkt a), eller dess unika identifieringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Namn på och adress till den skola eller skolstyrelse som berörs av informationen i punkt a), eller dess unika identifieringsnummer.

2.   Medlemsstaten ska fastställa hur ofta ansökan om utbetalningar av stöd ska lämnas in. Ansökningarna kan omfatta perioder av en till sju månader.

3.   Med undantag för fall av force majeure ska ansökan om utbetalning av stöd, korrekt ifylld, lämnas in senast den sista dagen i den tredje månaden som följer på den period som ansökan gäller.

Om den tidsfrist som avses i första stycket överskrids med mindre än två månader ska stödet ändå betalas ut, men minskas med

| a) | 5 % av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre, |
| --- | --- |

a)

5 % av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre,

| b) | 10 % av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader. |
| --- | --- |

b)

10 % av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader.

4.   De belopp som anges i ansökan om utbetalning ska styrkas genom fakturor som de behöriga myndigheterna ska kunna ta del av. I dessa fakturor ska priset anges separat för de levererade produkterna. Fakturorna ska vidare vara kvitterade eller åtföljas av bevis på att betalning har erlagts.

Artikel 12

Utbetalning av stödet

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.4 ska stödet betalas till de leverantörer eller organisationer som avses i artikel 6.2 c och d endast om något av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Ett kvitto för de kvantiteter som levererats ska kunna uppvisas. |
| --- | --- |

a)

Ett kvitto för de kvantiteter som levererats ska kunna uppvisas.

| b) | Det ska finnas en kontrollrapport upprättad av den behöriga myndigheten, som har utarbetats före den slutliga utbetalningen av stödet och som visar att villkoren för utbetalningen är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Det ska finnas en kontrollrapport upprättad av den behöriga myndigheten, som har utarbetats före den slutliga utbetalningen av stödet och som visar att villkoren för utbetalningen är uppfyllda.

| c) | Uppvisande, om medlemsstaten godkänner det, av ett annat bevis för att de kvantiteter som levererats i enlighet med den här förordningen har betalats. |
| --- | --- |

c)

Uppvisande, om medlemsstaten godkänner det, av ett annat bevis för att de kvantiteter som levererats i enlighet med den här förordningen har betalats.

2.   Den behöriga myndigheten ska betala ut stödet inom tre månader från den dag då den korrekt ifyllda ansökan som avses i artikel 11 har lämnats in, under förutsättning att administrativa undersökningar inte har inletts.

Artikel 13

Betalning av förskott

1.   Medlemsstaterna får betala ut ett förskott som motsvarar det stöd som begärts, under förutsättning att en säkerhet på 110 % av förskottsbeloppet ställs.

2.   Om det rör sig om en begäran om förskott från en leverantör som avses i artikel 6.2 c och d får den behöriga myndigheten betala ut förskottet på grundval av de kvantiteter som levererats utan att kräva de styrkande handlingar som avses i artikel 12.1. Leverantören eller organisationen ska, inom en månad från och med den dag då förskottet betalades ut, skicka de handlingar till den behöriga myndigheten som krävs för att den ska kunna göra den slutliga stödutbetalningen, såvida den behöriga myndigheten inte har upprättat den rapport som avses i artikel 12.1 b.

Artikel 14

Prisövervakning

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att garantera att stödbeloppet avspeglas i de priser som stödmottagaren betalar.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa de maximala priser som stödmottagarna ska betala för de olika produkter som anges i bilaga I och som distribueras inom landet.

Artikel 15

Kontroller och påföljder

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att bestämmelserna i denna förordning efterlevs. Åtgärderna ska omfatta fullständiga administrativa kontroller av stödansökningarna, och kompletteras av kontroller på plats i enlighet med punkterna 2–8.

2.   Administrativa kontroller ska ske av samtliga stödansökningar och ska omfatta kontroll av styrkande handlingar enligt medlemsstaternas definitioner, ifråga om produktleveranser och efterlevnad av maximikvantitet per elev och dag i enlighet med artikel 5.1.

De administrativa kontroller som avses i första stycket ska kompletteras med kontroller på plats som framförallt ska vara inriktade på följande:

| a) | Hur stödet påverkar det pris stödmottagaren ska betala. |
| --- | --- |

a)

Hur stödet påverkar det pris stödmottagaren ska betala.

| b) | De register som avses i artikel 9, även bokföring i form av kvitton över inköp och försäljning samt kontoutdrag. |
| --- | --- |

b)

De register som avses i artikel 9, även bokföring i form av kvitton över inköp och försäljning samt kontoutdrag.

| c) | Att de subventionerade produkterna används i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det finns skäl att misstänka oegentligheter. |
| --- | --- |

c)

Att de subventionerade produkterna används i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det finns skäl att misstänka oegentligheter.

3.   Det totala antalet kontroller på plats som utförs under perioden 1 augusti–31 juli ska omfatta minst 5 % av de sökande som avses i artikel 6. Om antalet sökande i en medlemsstat är färre än hundra, ska kontrollerna på plats ske i lokalerna hos fem sökande. Om antalet sökande i en medlemsstat är färre än fem, ska samtliga sökande kontrolleras. Det totala antalet kontroller på plats som utförs under perioden 1 augusti–31 juli ska omfatta minst 5 % av det nationellt fördelade stödet.

4.   Kontroller på plats ska utföras under perioden 1 augusti–31 juli och ska omfatta en period på minst de 12 föregående månaderna.

5.   Den behöriga kontrollmyndigheten ska välja ut vilka sökande som ska kontrolleras på plats. Vid urvalet ska hänsyn tas till olika geografiska områden samtidigt som det baseras på en riskanalys som grundas på typen av återkommande fel och resultaten från tidigare års kontroller. Riskanalysen ska beakta de olika stödbelopp som ingår och typer av sökande som avses i artikel 6.2.

6.   Om den sökande som avses i artikel 6.2 b, c och d ansöker om stöd, ska de kontroller som sker i den sökandes lokaler kompletteras med kontroller på plats hos minst två skolor eller hos minst 1 % av de skolor som anges på den sökandes lista, beroende på vilket som leder till flest kontrollbesök.

7.   En kontroll får aviseras i förväg med kortast möjliga varsel såvitt det kan ske utan att syftet med kontrollen äventyras.

8.   Den behöriga kontrollmyndigheten ska upprätta en kontrollrapport för varje kontroll på plats. Rapporten ska innehålla en exakt beskrivning av de olika punkter som kontrollerats.

Den ska omfatta följande delar:

| a) | En allmän del med bland annat uppgifter om






  i) | mjölkordningen, den period som avses, vilka ansökningar som kontrollerats, de kvantiteter av mjölkprodukter som stöd betalats för och till vilka belopp, |
| --- | --- | --- |

a)

En allmän del med bland annat uppgifter om

i)

mjölkordningen, den period som avses, vilka ansökningar som kontrollerats, de kvantiteter av mjölkprodukter som stöd betalats för och till vilka belopp,

| ii) | närvarande ansvariga personer. |
| --- | --- |

ii)

närvarande ansvariga personer.

| b) | En del med beskrivning av de kontroller som utförts, och i synnerhet med information om






  i) | vilka dokument som kontrollerats, |
| --- | --- | --- |

b)

En del med beskrivning av de kontroller som utförts, och i synnerhet med information om

i)

vilka dokument som kontrollerats,

| ii) | kontrollernas utformning och omfattning, |
| --- | --- |

ii)

kontrollernas utformning och omfattning,

| iii) | påpekanden och resultat. |
| --- | --- |

iii)

påpekanden och resultat.

9.   Återvinning av felaktigt utbetalda belopp regleras genom artikel 73.1, 73.3, 73.4 och 73.8 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (6) efter nödvändiga ändringar.

10.   Utan att det påverkar artikel 10 ska en sökande som begått bedrägeri, förutom att betala tillbaka de felaktigt utbetalade beloppen i enlighet med punkt 9, betala skillnaden mellan den summa som ursprungligen betalades och den summa den sökande har rätt till.

Artikel 16

Europeisk skolmjölksaffisch

De skolor som distribuerar produkter i enlighet med den här förordningen ska ta fram eller ha tagit fram en affisch i enlighet med minimikraven i bilaga III. Affischen ska permanent hänga uppe vid skolans entré där den ska synas tydligt och vara lätt att läsa.

Artikel 17

Anmälningar

1.   Senast den 30 november efter slutet av den föregående perioden 1 augusti–31 juli, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna uppgifter om hur många sökande och skolor som deltar samt om de kontroller på plats som gjorts och resultaten av dessa kontroller.

2.   Före den 31 januari varje år ska medlemsstaterna till kommissionen lämna minst följande uppgifter i fråga om den föregående perioden 1 augusti–31 juli:

| a) | De kvantiteter mjölk och mjölkprodukter uppdelade i kategorier och underkategorier för vilka stöd har betalats under den föregående perioden 1 augusti–31 juli samt den maximalt tillåtna kvantiteten och hur den räknats fram. |
| --- | --- |

a)

De kvantiteter mjölk och mjölkprodukter uppdelade i kategorier och underkategorier för vilka stöd har betalats under den föregående perioden 1 augusti–31 juli samt den maximalt tillåtna kvantiteten och hur den räknats fram.

| b) | Det antal elever som beräknas delta i skolmjölksordningen. |
| --- | --- |

b)

Det antal elever som beräknas delta i skolmjölksordningen.

3.   Anmälningarnas form och innehåll ska fastställas enligt de förlagor som kommissionen ställt till medlemsstaternas förfogande. Förlagorna ska inte gälla innan förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har informerats.

Artikel 18

Upphävande

Förordning (EG) nr 2707/2000 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 19

Övergångsbestämmelse

1.   Förordning (EG) nr 2707/2000 fortsätter att gälla för leveranser som skett före den 1 augusti 2008.

2.   Tillstånd som beviljats i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2707/2000 fortsätter att gälla till och med den 31 december 2008.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med 1 augusti 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 510/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EGT L 311, 12.12.2000, s. 37. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1544/2007 (EUT L 337, 21.12.2007, s. 64).

2

(3)  Se bilaga IV.

3

(4)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 3.

4

(5)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1243/2007 (EUT L 281, 25.10.2007, s. 8).

5

(6)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 18.

6

---

BILAGA I

LISTA ÖVER PRODUKTER SOM FÅR OMFATTAS AV STÖD FRÅN GEMENSKAPEN

Kategori I

| a) | Värmebehandlad mjölk (1). |
| --- | --- |

a)

Värmebehandlad mjölk (1).

| b) | Värmebehandlad mjölk innehållande choklad, fruktjuice (2) eller smaksatt, innehållande minst 90 viktprocent mjölk enligt punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker (3) och/eller honung. |
| --- | --- |

b)

Värmebehandlad mjölk innehållande choklad, fruktjuice (2) eller smaksatt, innehållande minst 90 viktprocent mjölk enligt punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker (3) och/eller honung.

| c) | Fermenterade mjölkprodukter med eller utan fruktjuice (2), smaksatta eller icke-smaksatta, innehållande minst 90 viktprocent mjölk enligt punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker och/eller honung (3). |
| --- | --- |

c)

Fermenterade mjölkprodukter med eller utan fruktjuice (2), smaksatta eller icke-smaksatta, innehållande minst 90 viktprocent mjölk enligt punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker och/eller honung (3).

Kategori II

Smaksatta eller icke-smaksatta fermenterade mjölkprodukter som innehåller frukt (4), innehållande minst 80 viktprocent mjölk enligt kategori I punkt a och med maximalt 7 % tillsatt socker (5) och/eller honung.

Kategori III

Smaksatta och icke-smaksatta färskostar eller smältostar innehållande minst 90 viktprocent ost.

Kategori IV

Grana Padano-ost och Parmigiano Reggiano-ost.

Kategori V

Smaksatta och icke-smaksatta ostar innehållande minst 90 viktprocent ost, och som inte ingår i kategorierna III och IV.

---

(1)  Inklusive laktosfria mjölkdrycker.

(2)  Fruktjuice ska tillsättas i enlighet med rådets direktiv 2001/112/EG av den 20 december 2001 om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel.

(3)  Vid tillämpningen av den här kategorin avses med socker de produkter som omfattas av KN-numren 1701 och 1702. I fråga om drycker baserade på mjölk och mjölkprodukter, energireducerade eller utan tillsats av socker, ska sötningsmedel användas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel.

(4)  Vid tillämpningen av den här kategorin ska fermenterade mjölkprodukter som innehåller frukt innehålla frukt, fruktkött, fruktpuré eller fruktjuice. Vid tillämpningen av den här kategorin avses med frukt de produkter som listas i kapitel 8 i KN, exklusive nötter och produkter som innehåller nötter. Fruktjuice, fruktkött och fruktpuré ska tillsättas i enlighet med rådets direktiv 2001/112/EG av den 20 december 2001 om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel.

(5)  Vid tillämpningen av den här kategorin avses med socker de produkter som omfattas av KN-numren 1701 och 1702. Det socker som tillsatts frukten ska räknas in i det tillsatta socker som högst får uppgå till 7 % tillsatt socker. I fråga om drycker baserade på mjölk och mjölkprodukter, energireducerade eller utan tillsats av socker, ska sötningsmedel användas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel.

---

BILAGA II

Stödbelopp

| a) | 18,15 euro per 100 kg produkter i kategori I. |
| --- | --- |

a)

18,15 euro per 100 kg produkter i kategori I.

| b) | 16,34 euro per 100 kg produkter i kategori II. |
| --- | --- |

b)

16,34 euro per 100 kg produkter i kategori II.

| c) | 54,45 euro per 100 kg produkter i kategori III. |
| --- | --- |

c)

54,45 euro per 100 kg produkter i kategori III.

| d) | 163,14 euro per 100 kg produkter i kategori IV. |
| --- | --- |

d)

163,14 euro per 100 kg produkter i kategori IV.

| e) | 138,85 euro per 100 kg produkter i kategori V. |
| --- | --- |

e)

138,85 euro per 100 kg produkter i kategori V.

---

BILAGA III

Minimikrav för den europeiska skolmjölksaffischen

Affischens storlek: Minst A3-format.

Bokstäver: Minst 1 cm stora.

Rubrik: Europeisk skolmjölk.

Innehåll: Följande mening måste finnas med på affischen:

”På vår [ange typ av skola (t.ex. förskola, lågstadium)] använder vi mejeriprodukter som subventioneras av EU”.

Man bör även betona de näringsmässiga fördelarna samt näringsriktlinjer för barn.

Placering: Affischen ska hänga uppe vid skolans huvudentré där den ska synas tydligt och vara lätt att läsa.

Placering

---

BILAGA IV

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 2707/2000 | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 a, b och c | Artikel 2 |
| Artikel 2.2 | — |
| Artikel 2.3 | — |
| Artikel 3 | Artikel 3.1 första meningen |
| — | Artikel 3.1 andra meningen |
| Artikel 3.2–4 | Artikel 3.2–4 |
| Artikel 4.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 4.2 | — |
| Artikel 4.3 första stycket | Artikel 4.2 |
| Artikel 4.3 andra stycket | — |
| Artikel 4.4 | Artikel 4.3 |
| Artikel 5 | — |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 6.1 | — |
| — | Artikel 6.1 |
| Artikel 6.2 | Artikel 6.2 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8.1 |
| — | Artikel 8.2 |
| Artikel 9.1 | Artikel 9 |
| Artikel 9.2 | — |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12.1 a | Artikel 12.1 a |
| Artikel 12.1 b | Artikel 12.1 b |
| Artikel 12.1 c | — |
| — | Artikel 12.1 c |
| Artikel 12.2 | Artikel 12.2 |
| Artikel 12.3 | — |
| Artikel 13.1–2 | Artikel 13.1–2 |
| Artikel 13.3 | — |
| Artikel 14.1 första stycket | Artikel 14.1 |
| Artikel 14.1 andra stycket första meningen | Artikel 14.2 |
| Artikel 14.1 andra stycket andra och tredje meningen | — |
| Artikel 14.2–3 | — |
| Artikel 15 | — |
| — | Artikel 15 |
| Artikel 16 | — |
| — | Artikel 16 |
| Artikel 17 | — |
| — | Artikel 17–20 |
| Bilaga I | — |
| — | Bilaga I |
| Bilaga II | — |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |

Förordning (EG) nr 2707/2000

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1 a, b och c

Artikel 2

Artikel 2.2

—

Artikel 2.3

—

Artikel 3

Artikel 3.1 första meningen

—

Artikel 3.1 andra meningen

Artikel 3.2–4

Artikel 3.2–4

Artikel 4.1

Artikel 4.1

Artikel 4.2

—

Artikel 4.3 första stycket

Artikel 4.2

Artikel 4.3 andra stycket

—

Artikel 4.4

Artikel 4.3

Artikel 5

—

—

Artikel 5

Artikel 6.1

—

—

Artikel 6.1

Artikel 6.2

Artikel 6.2

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8.1

—

Artikel 8.2

Artikel 9.1

Artikel 9

Artikel 9.2

—

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12.1 a

Artikel 12.1 a

Artikel 12.1 b

Artikel 12.1 b

Artikel 12.1 c

—

—

Artikel 12.1 c

Artikel 12.2

Artikel 12.2

Artikel 12.3

—

Artikel 13.1–2

Artikel 13.1–2

Artikel 13.3

—

Artikel 14.1 första stycket

Artikel 14.1

Artikel 14.1 andra stycket första meningen

Artikel 14.2

Artikel 14.1 andra stycket andra och tredje meningen

—

Artikel 14.2–3

—

Artikel 15

—

—

Artikel 15

Artikel 16

—

—

Artikel 16

Artikel 17

—

—

Artikel 17–20

Bilaga I

—

—

Bilaga I

Bilaga II

—

—

Bilaga II

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 658/2008

av den 10 juli 2008

om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 b i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 b i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den situation som för närvarande råder på sockermarknaden bör exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den situation som för närvarande råder på sockermarknaden bör exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006.

| (3) | Enligt artikel 33.2 första stycket i förordning (EG) nr 318/2006 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader vara sådana att bidraget måste varieras beroende på destination. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 33.2 första stycket i förordning (EG) nr 318/2006 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader vara sådana att bidraget måste varieras beroende på destination.

| (4) | Bidrag bör endast beviljas för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör endast beviljas för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 318/2006.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag enligt artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 skall beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1260/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 1). Med verkan från och med den 1 oktober 2008 ersätts förordning (EG) nr 318/2006 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

---

BILAGA

Exportbidrag som från och med den 11 juli 2008 skall gälla för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 23,64 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 22,11 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 23,64 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 22,11 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2570 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 25,70 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 24,04 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 24,04 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2570 |
| Anm: Destinationen definieras enligt följande:







  S00 | — | Alla destinationer med undantag för






  a) | tredjeländer: Andorra, Liechtenstein, Heliga stolen (Vatikanstaten), Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien (), Montenegro, Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien; |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

23,64 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

22,11 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

23,64 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

22,11 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2570

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

25,70

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

24,04

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

24,04

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2570

Anm: Destinationen definieras enligt följande:

S00

—

Alla destinationer med undantag för

a)

tredjeländer: Andorra, Liechtenstein, Heliga stolen (Vatikanstaten), Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien (), Montenegro, Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien;

| b) | de av EU-medlemsstaternas territorier som inte ingår i gemenskapens tullområde: Färöarna, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, kommunerna Livigno och Campione d’Italia och de områden i Republiken Cypern där landets regering inte utövar den faktiska kontrollen; |
| --- | --- |

b)

de av EU-medlemsstaternas territorier som inte ingår i gemenskapens tullområde: Färöarna, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, kommunerna Livigno och Campione d’Italia och de områden i Republiken Cypern där landets regering inte utövar den faktiska kontrollen;

| c) | europeiska territorier vilkas utrikes angelägenheter omhändertas av en medlemsstat och som inte ingår i gemenskapens tullområde: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

europeiska territorier vilkas utrikes angelägenheter omhändertas av en medlemsstat och som inte ingår i gemenskapens tullområde: Gibraltar.

---

(1)  Inkluderar Kosovo, under FN:s beskydd, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall det tillämpliga exportbidragsbeloppet, för varje aktuell exporttransaktion, multipliceras med en omräkningsfaktor som erhålls genom att avkastningen av det exporterade råsockret, beräknad i enlighet med led 3 i punkt III i bilaga I till förordning (EG) nr 318/2006, divideras med 92.

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 659/2008

av den 10 juli 2008

om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 900/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 andra stycket och tredje stycket led b, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 900/2007 av den 27 juli 2007 om en stående anbudsinfordran till och med utgången av regleringsåret 2007/08 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 900/2007 av den 27 juli 2007 om en stående anbudsinfordran till och med utgången av regleringsåret 2007/08 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar.

| (2) | I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 900/2007 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 10 juli 2008 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 900/2007 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 10 juli 2008 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den delanbudsinfordran som löper ut den 10 juli 2008 skall det högsta exportbidraget för den produkt som avses i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 900/2007 vara 29,036 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1260/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 1). Med verkan från och med den 1 oktober 2008 ersätts förordning (EG) nr 318/2006 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 196, 28.7.2007, s. 26. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 148/2008 (EUT L 46, 21.2.2008, s. 9).

2

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 660/2008

av den 10 juli 2008

om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1060/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 andra stycket och tredje stycket led b, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1060/2007 av den 14 september 2007 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportförsäljning av socker som innehas av interventionsorganen i Belgien, Tjeckien, Spanien, Irland, Italien, Ungern, Polen, Slovakien och Sverige (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1060/2007 av den 14 september 2007 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportförsäljning av socker som innehas av interventionsorganen i Belgien, Tjeckien, Spanien, Irland, Italien, Ungern, Polen, Slovakien och Sverige (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar.

| (2) | I enlighet med artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1060/2007 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 9 juli 2008 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1060/2007 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 9 juli 2008 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den delanbudsinfordran som löper ut den 9 juli 2008 skall det högsta exportbidraget för den produkt som avses i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1060/2007 vara 364,99 EUR/t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1260/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 1). Med verkan från och med den 1 oktober 2008 ersätts förordning (EG) nr 318/2006 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 242, 15.9.2007, s. 8. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 148/2008 (EUT L 46, 21.2.2008, s. 9).

2

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/31

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 juni 2008

om utnämning av tre domare vid Europeiska unionens personaldomstol

(2008/569/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 225a,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 140b, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens personaldomstol (nedan kallad personaldomstolen) inrättades genom rådets beslut 2004/752/EG, Euratom (1). Genom nämnda beslut läggs därför en bilaga till protokollet om domstolens stadga (nedan kallad bilaga I till domstolens stadga). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens personaldomstol (nedan kallad personaldomstolen) inrättades genom rådets beslut 2004/752/EG, Euratom (1). Genom nämnda beslut läggs därför en bilaga till protokollet om domstolens stadga (nedan kallad bilaga I till domstolens stadga).

| (2) | Genom beslut 2005/150/EG, Euratom (2) fastställde rådet villkoren och formerna för ingivande och handläggning av ansökningar om anställning som domare vid Europeiska unionens personaldomstol, i enlighet med artikel 3.2 i bilaga I till domstolens stadga. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2005/150/EG, Euratom (2) fastställde rådet villkoren och formerna för ingivande och handläggning av ansökningar om anställning som domare vid Europeiska unionens personaldomstol, i enlighet med artikel 3.2 i bilaga I till domstolens stadga.

| (3) | Genom beslut 2005/49/EG, Euratom (3) fastställde rådet reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till domstolens stadga (nedan kallad kommittén). |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2005/49/EG, Euratom (3) fastställde rådet reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till domstolens stadga (nedan kallad kommittén).

| (4) | Genom beslut 2005/151/EG, Euratom (4) utnämnde rådet ledamöterna i kommittén. |
| --- | --- |

(4)

Genom beslut 2005/151/EG, Euratom (4) utnämnde rådet ledamöterna i kommittén.

| (5) | Genom beslut 2005/577/EG, Euratom (5) utnämnde rådet, efter samråd med kommittén, de sju domarna vid personaldomstolen. I enlighet med artikel 2 i det beslutet utnämndes tre av dessa domare för en tid av tre år, för perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2008. Till följd av den lottning som genomfördes av rådets ordförande vid mötet den 12 oktober 2005 ska domarna Irena BORUTA, Horstpeter KREPPEL och Sean VAN RAEPENBUSCH avgå den 30 september 2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Genom beslut 2005/577/EG, Euratom (5) utnämnde rådet, efter samråd med kommittén, de sju domarna vid personaldomstolen. I enlighet med artikel 2 i det beslutet utnämndes tre av dessa domare för en tid av tre år, för perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2008. Till följd av den lottning som genomfördes av rådets ordförande vid mötet den 12 oktober 2005 ska domarna Irena BORUTA, Horstpeter KREPPEL och Sean VAN RAEPENBUSCH avgå den 30 september 2008 (6).

| (6) | Ett meddelande om utlysning av tre domartjänster vid personaldomstolen för perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2014 offentliggjordes den 7 december 2007 (7). Tidsfristen för att lämna in ansökningar löpte ut den 25 januari 2008. 53 ansökningar inkom, inbegripet ansökningarna från de tre avgående domarna. |
| --- | --- |

(6)

Ett meddelande om utlysning av tre domartjänster vid personaldomstolen för perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2014 offentliggjordes den 7 december 2007 (7). Tidsfristen för att lämna in ansökningar löpte ut den 25 januari 2008. 53 ansökningar inkom, inbegripet ansökningarna från de tre avgående domarna.

| (7) | Kommittén har sammanträtt den 3 och 4 mars samt den 9 och 10 april 2008. Efter att ha avslutat sina överläggningar avgav kommittén det yttrande med bifogad förteckning som avses i artikel 3.4 i bilaga I till domstolens stadga. På förteckningen finns sex sökande. |
| --- | --- |

(7)

Kommittén har sammanträtt den 3 och 4 mars samt den 9 och 10 april 2008. Efter att ha avslutat sina överläggningar avgav kommittén det yttrande med bifogad förteckning som avses i artikel 3.4 i bilaga I till domstolens stadga. På förteckningen finns sex sökande.

| (8) | Enligt artikel 225a fjärde stycket i EG-fördraget och artikel 140b fjärde stycket i Euratomfördraget ska domarna vid personaldomstolen utses av rådet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 225a fjärde stycket i EG-fördraget och artikel 140b fjärde stycket i Euratomfördraget ska domarna vid personaldomstolen utses av rådet.

| (9) | Tre personer från ovan nämnda förteckning bör sålunda utnämnas, varvid det ska tillses att personaldomstolens sammansättning är välavvägd, med rekrytering bland medlemsstaternas medborgare över största möjliga geografiska område vad gäller företrädda nationella rättsordningar enligt artikel 3.1 i bilaga I till domstolens stadga. |
| --- | --- |

(9)

Tre personer från ovan nämnda förteckning bör sålunda utnämnas, varvid det ska tillses att personaldomstolens sammansättning är välavvägd, med rekrytering bland medlemsstaternas medborgare över största möjliga geografiska område vad gäller företrädda nationella rättsordningar enligt artikel 3.1 i bilaga I till domstolens stadga.

| (10) | Rådet fattar beslutet om att förnya mandatet för de tre avgående domarna vid personaldomstolen med beaktande av det exceptionella förhållandet att dessa utövat ett faktiskt mandat på två år. Detta beslut får under inga omständigheter bli prejudicerande. |
| --- | --- |

(10)

Rådet fattar beslutet om att förnya mandatet för de tre avgående domarna vid personaldomstolen med beaktande av det exceptionella förhållandet att dessa utövat ett faktiskt mandat på två år. Detta beslut får under inga omständigheter bli prejudicerande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns härmed till domare vid Europeiska unionens personaldomstol för en tid av sex år, för perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2014:

| — | Irena BORUTA |
| --- | --- |

—

Irena BORUTA

| — | Horstpeter KREPPEL |
| --- | --- |

—

Horstpeter KREPPEL

| — | Sean VAN RAEPENBUSCH |
| --- | --- |

—

Sean VAN RAEPENBUSCH

Artikel 2

Detta beslut får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2008.

På rådets vägnar

D. RUPEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

(2)  EUT L 50, 23.2.2005, s. 7.

2

(3)  EUT L 21, 25.1.2005, s. 13.

3

(4)  EUT L 50, 23.2.2005, s. 9.

4

(5)  EUT L 197, 28.7.2005, s. 28.

5

(6)  EUT C 262, 21.10.2005, s. 1.

6

(7)  EUT C 295, 7.12.2007, s. 26.

7

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/33

---

RÅDETS BESLUT

av den 8 juli 2008

om utnämning av en portugisisk ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén

(2008/570/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 259,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 167,

med beaktande av rådets beslut 2006/651/EG, Euratom (1),

med beaktande av den portugisiska regeringens förslag,

med beaktande av kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

En plats som ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av Eduardo Manuel NOGUEIRA CHAGAS avgång.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Florival ROSA LANÇA utnämns till ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2010.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2008.

På rådets vägnar

C. LAGARDE

Ordförande

---

(1)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 13. Beslutet ändrat genom beslut 2007/622/EG, Euratom (EUT L 253, 28.9.2007, s. 39).

1

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/34

---

RÅDETS BESLUT

av den 8 juli 2008

om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

(2008/571/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2008/2 av den 30 april 2008 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i Eurosystemet ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i Eurosystemet ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för Coopers and Lybrand (1998–2003) och KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft (2003–2007) har löpt ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2007. Det är därför nödvändigt att utse en extern revisor från och med räkenskapsåret 2008. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Coopers and Lybrand (1998–2003) och KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft (2003–2007) har löpt ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2007. Det är därför nödvändigt att utse en extern revisor från och med räkenskapsåret 2008.

| (3) | ECB-rådet har rekommenderat att PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft bör utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2008–2012. |
| --- | --- |

(3)

ECB-rådet har rekommenderat att PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft bör utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2008–2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut 98/481/EG (2) ska ersättas med följande:

”Artikel 1

PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft godkänns härmed som externa revisorer för ECB för räkenskapsåren 2008–2012.”

Artikel 2

Detta beslut ska meddelas ECB.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2008.

På rådets vägnar

C. LAGARDE

Ordförande

---

(1)  EUT C 114, 9.5.2008, s. 1.

1

(2)  EGT L 216, 4.8.1998, s. 7.

2

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/35

---

RÅDETS BESLUT

av den 8 juli 2008

om utnämning av en portugisisk ledamot i Regionkommittén

(2008/572/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den portugisiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att António Paulino DA SILVA PAIVA har avgått. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att António Paulino DA SILVA PAIVA har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010, utnämns

Carlos Alberto PINTO, Presidente da Câmara Municipal da Covilhã.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2008.

På rådets vägnar

C. LAGARDE

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/36

---

RÅDETS BESLUT

av den 8 juli 2008

om utnämning av en lettisk ledamot och en lettisk suppleant i Regionkommittén

(2008/573/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den lettiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 januari 2006 antog rådet beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 antog rådet beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot har blivit ledig till följd av att Edgars ZALĀNS mandat har löpt ut. En plats som suppleant blir ledig till följd av att Indra RASSA utnämns som ordinarie ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot har blivit ledig till följd av att Edgars ZALĀNS mandat har löpt ut. En plats som suppleant blir ledig till följd av att Indra RASSA utnämns som ordinarie ledamot i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

| a) | som ledamot






  — | Indra RASSA, Chairwoman of Saldus District Municipality and Chairwoman of Nīgrandes Local Municipality, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot

—

Indra RASSA, Chairwoman of Saldus District Municipality and Chairwoman of Nīgrandes Local Municipality,

och

| b) | som suppleant






  — | Janis RAŠČEVSKIS, Chairman of Jēkabpils District Municipality and Chairman of Saukus Local Municipality. |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant

—

Janis RAŠČEVSKIS, Chairman of Jēkabpils District Municipality and Chairman of Saukus Local Municipality.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdad i Bryssel den 8 juli 2008.

På rådets vägnar

C. LAGARDE

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 8 juli 2008

om utnämning av två polska ledamöter och en polsk suppleant i Regionkommittén

(2008/574/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den polska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 januari 2006 antog rådet beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 antog rådet beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Franciszek WOŁODŹKO löpt ut. En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Ludwik Kajetan WĘGRZYN löpt ut. En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Marek TROMBSKI löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Franciszek WOŁODŹKO löpt ut. En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Ludwik Kajetan WĘGRZYN löpt ut. En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Marek TROMBSKI löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

| a) | som ledamöter






  — | Jacek CZERNIAK, przewodniczący Sejmiku Województwa lubelskiego (Chairman of the Sejmik of the Lubelskie voivodship), |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter

—

Jacek CZERNIAK, przewodniczący Sejmiku Województwa lubelskiego (Chairman of the Sejmik of the Lubelskie voivodship),

| — | Bogusław ŚMIGIELSKI, marszałek województwa śląskiego (Marshall of the Śląskie voivodship), |
| --- | --- |

—

Bogusław ŚMIGIELSKI, marszałek województwa śląskiego (Marshall of the Śląskie voivodship),

och

| b) | som suppleant






  — | Dariusz WRÓBEL, burmistrz Opola Lubelskiego (Mayor of Opole Lubelskie). |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant

—

Dariusz WRÓBEL, burmistrz Opola Lubelskiego (Mayor of Opole Lubelskie).

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel 8 juli 2008.

På rådets vägnar

C. LAGARDE

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Kommissionen

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juni 2008

om tillstånd för utsläppande på marknaden av torkat fruktkött från baobab som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2008) 3046]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2008/575/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 9 augusti 2006 ansökte företaget PhytoTrade Africa hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut torkat fruktkött från baobab på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 augusti 2006 ansökte företaget PhytoTrade Africa hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut torkat fruktkött från baobab på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Den 12 juli 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. Slutsatsen av rapporten var att torkat fruktkött från baobab inte utgör någon risk för konsumenten om det används enligt föreslagen mängd. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 juli 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. Slutsatsen av rapporten var att torkat fruktkött från baobab inte utgör någon risk för konsumenten om det används enligt föreslagen mängd.

| (3) | Den 1 augusti 2007 vidarebefordrade kommissionen den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 augusti 2007 vidarebefordrade kommissionen den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater.

| (4) | Inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 restes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av denna produkt på marknaden. Invändningarna handlade emellertid inte om produktens säkerhet. I enlighet med bestämmelserna i artikel 6.4 krävs dock ett gemenskapsbeslut. |
| --- | --- |

(4)

Inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 restes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av denna produkt på marknaden. Invändningarna handlade emellertid inte om produktens säkerhet. I enlighet med bestämmelserna i artikel 6.4 krävs dock ett gemenskapsbeslut.

| (5) | Torkat fruktkött från baobab uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Torkat fruktkött från baobab uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Torkat fruktkött från baobab i enlighet med bilagan får släppas ut på marknaden i gemenskapen som en ny livsmedelsingrediens.

Artikel 2

Benämningen på den nya livsmedelsingrediensen som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel som innehåller den vara ”fruktkött från baobab”.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till PhytoTrade Africa – London Office, Unit W215, Holywell Centre, 1 Phipp Street, London EC2A 4PS, Förenade konungariket.

Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

---

BILAGA

Specifikationer av torkat fruktkött från baobab

Beskrivning

Baobab-frukten (Adansonia digitata) skördas från träd. Det hårda skalet knäcks och fruktköttet skiljs från frön och skal. Fruktköttet mals och delas upp i grova och finare bitar (partikelstorlek 3 – 600 μ) och förpackas.

Typiskt näringsvärde i torkat fruktkött från baobab

| Vattenhalt (förlust vid torkning) (g/100g) | 11,1-12,0 |
| --- | --- |
| Protein (g/100g) | 2,03-3,24 |
| Fett (g/100g) | 0,4-0,7 |
| Aska (g/100g) | 5,5-6,6 |
| Totalt kolhydratsinnehåll (g/100g) | 78,3-78,9 |
| Total mängd socker uttryckt i glukos | 16,9-25,3 |
| Natrium (mg/100g) | 7,42-12,2 |

Vattenhalt (förlust vid torkning) (g/100g)

11,1-12,0

Protein (g/100g)

2,03-3,24

Fett (g/100g)

0,4-0,7

Aska (g/100g)

5,5-6,6

Totalt kolhydratsinnehåll (g/100g)

78,3-78,9

Total mängd socker uttryckt i glukos

16,9-25,3

Natrium (mg/100g)

7,42-12,2

Analytiska specifikationer

| Partiklar | Högst 0,2 % |
| --- | --- |
| Vattenhalt (förlust vid torkning) (g/100g) | 11,1-12,0 |
| Aska (g/100g) | 5,5-6,6 |

Partiklar

Högst 0,2 %

Vattenhalt (förlust vid torkning) (g/100g)

11,1-12,0

Aska (g/100g)

5,5-6,6

---

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 juli 2008

om ändring av bilaga III till beslut 2003/467/EG vad gäller förteckningen över de regioner i Polen som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos

[delgivet med nr K(2008) 3284]

(Text av betydelse för EES)

(2008/576/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt bilaga D.I.E, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs att en medlemsstat eller en del av en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från enzootisk bovin leukos, förutsatt att vissa villkor i det direktivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs att en medlemsstat eller en del av en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från enzootisk bovin leukos, förutsatt att vissa villkor i det direktivet är uppfyllda.

| (2) | Förteckningen över regioner i medlemsstaterna som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos fastställs i bilaga III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2). |
| --- | --- |

(2)

Förteckningen över regioner i medlemsstaterna som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos fastställs i bilaga III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2).

| (3) | I beslutet som senast ändrades genom beslut 2008/404/EG, finns för närvarande 12 administrativa regioner (powiater) inom den överordnade administrativa enheten (vojvodskapet) Podkarpackie i Polen som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(3)

I beslutet som senast ändrades genom beslut 2008/404/EG, finns för närvarande 12 administrativa regioner (powiater) inom den överordnade administrativa enheten (vojvodskapet) Podkarpackie i Polen som är officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (4) | Polen har nu lämnat in uppgifter till kommissionen som visar att ytterligare 13 administrativa regioner (powiater) belägna inom samma överordnade administrativa enhet uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG och därför bör bli förklarade såsom officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(4)

Polen har nu lämnat in uppgifter till kommissionen som visar att ytterligare 13 administrativa regioner (powiater) belägna inom samma överordnade administrativa enhet uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG och därför bör bli förklarade såsom officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (5) | Efter granskning av uppgifterna bör dessa powiater i Polen förklaras vara officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(5)

Efter granskning av uppgifterna bör dessa powiater i Polen förklaras vara officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (6) | Bilaga III till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga III till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I kapitel 2 i bilaga III till beslut 2003/467/EG i uppgifterna som gäller Polen ska uppgifterna om vojvodskapet Podkarpackie ersättas med följande:

| — | ”Vojvodskapet Podkarpackie






  Powiaty: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.” |
| --- | --- | --- |

—

”Vojvodskapet Podkarpackie

Powiaty:

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2007/729/EG (EUT L 294, 13.11.2007, s. 26).

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 74. Beslutet senast ändrat genom beslut 2008/404/EG (EUT L 141, 31.5.2008, s. 16).

2

---

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 11.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/41

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 16 till föreskrifternas ursprungliga lydelse – Dag för ikraftträdande: 13 november 2004

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märkningar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring och utökning av godkännande av däcktyp |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som svarar för godkännandeprovning och myndigheterna |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| Bilaga I | Meddelande om typgodkännande eller om utökat, avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande eller tillverkningens definitiva upphörande för en typ av pneumatiskt däck till motorfordon i enlighet med föreskrifter nr 54. |
| --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Bilaga II

| Bilaga III | Däckmärkningens utformning |
| --- | --- |

Bilaga III

| Bilaga IV | Förteckning över symboler för belastningsindex |
| --- | --- |

Bilaga IV

| Bilaga V | Däckstorleksbeteckning och mått: Del I – Europeiska däck, Del II – USA-däck |
| --- | --- |

Bilaga V

| Bilaga VI | Metod för mätning av pneumatiska däck |
| --- | --- |

Bilaga VI

| Bilaga VII | Förfarande för uthållighetsprovning av belastning och hastighet |
| --- | --- |

Bilaga VII

| Tillägg 1 – | Sekvens för uthållighetsprovning |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Förhållande mellan tryckindex och tryckenheter |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Bilaga VIII | Belastningskapacitetens variation med hastigheten för däck för nyttofordon, radialdäck och diagonaldäck |
| --- | --- |

Bilaga VIII

| Bilaga IX | MEDDELANDE, Uppgradering av driftsbeskrivning för regummering i enlighet med föreskrifter nr 109 |
| --- | --- |

Bilaga IX

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska tillämpas på nya pneumatiska däck avsedda främst men inte uteslutande för fordon i kategorierna M2, M3, N samt O3 och O4
   (1). Föreskrifterna ska dock inte tillämpas på däcktyper som är försedda med hastighetskategorisymboler som motsvarar hastigheter under 80 km/h.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1. | typ av pneumatiskt däck: en kategori av pneumatiska däck som inte skiljer sig åt sinsemellan i sådana viktiga avseenden som






  2.1.1. | tillverkare, |
| --- | --- | --- |

2.1.

typ av pneumatiskt däck: en kategori av pneumatiska däck som inte skiljer sig åt sinsemellan i sådana viktiga avseenden som

2.1.1.

tillverkare,

| 2.1.2. | däckstorleksbeteckning, |
| --- | --- |

2.1.2.

däckstorleksbeteckning,

| 2.1.3. | användningskategori, |
| --- | --- |

2.1.3.

användningskategori,

| 2.1.4. | struktur (diagonal (korsskikt) eller radial), |
| --- | --- |

2.1.4.

struktur (diagonal (korsskikt) eller radial),

| 2.1.5. | hastighetskategori, |
| --- | --- |

2.1.5.

hastighetskategori,

| 2.1.6. | belastningsindex, och |
| --- | --- |

2.1.6.

belastningsindex, och

| 2.1.7. | tvärsnitt. |
| --- | --- |

2.1.7.

tvärsnitt.

| 2.2. | Användningskategori:






  2.2.1. | normalt däck: ett däck avsett för normal, daglig användning på väg. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Användningskategori:

2.2.1.

normalt däck: ett däck avsett för normal, daglig användning på väg.

| 2.2.2. | däck för särskild användning: däck avsett för blandad användning på väg och i terräng eller för andra särskilda ändamål. |
| --- | --- |

2.2.2.

däck för särskild användning: däck avsett för blandad användning på väg och i terräng eller för andra särskilda ändamål.

| 2.2.3. | vinterdäck: däck vars slitbanemönster, slitbanesammansättning eller struktur är särskilt avsedda att i vinterväglag uppnå prestanda som är bättre än ett normalt däcks, med avseende på förmågan att inleda eller upprätthålla fordonets rörelse. |
| --- | --- |

2.2.3.

vinterdäck: däck vars slitbanemönster, slitbanesammansättning eller struktur är särskilt avsedda att i vinterväglag uppnå prestanda som är bättre än ett normalt däcks, med avseende på förmågan att inleda eller upprätthålla fordonets rörelse.

| 2.3. | struktur: för ett pneumatiskt däck, däckstommens tekniska egenskaper. Särskilt görs åtskillnad mellan följande strukturer:






  2.3.1. | diagonal eller korsskikt: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsterna och är lagda i alternerande vinklar betydligt mindre än 90° mot slitbanans centrumlinje. |
| --- | --- | --- |

2.3.

struktur: för ett pneumatiskt däck, däckstommens tekniska egenskaper. Särskilt görs åtskillnad mellan följande strukturer:

2.3.1.

diagonal eller korsskikt: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsterna och är lagda i alternerande vinklar betydligt mindre än 90° mot slitbanans centrumlinje.

| 2.3.2. | radial: däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsterna och i stort sett ligger i 90° vinkel mot slitbanans centrumlinje och där stommen förstärkts genom en föga töjbar omgivande gördel. |
| --- | --- |

2.3.2.

radial: däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsterna och i stort sett ligger i 90° vinkel mot slitbanans centrumlinje och där stommen förstärkts genom en föga töjbar omgivande gördel.

| 2.4. | vulst: den del av däcket som har sådan form och struktur att den passar fälgen och håller däcket kvar på denna (2). |
| --- | --- |

2.4.

vulst: den del av däcket som har sådan form och struktur att den passar fälgen och håller däcket kvar på denna (2).

| 2.5. | kord: de trådar som utgör väven i det pneumatiska däckets skiktstruktur (2). |
| --- | --- |

2.5.

kord: de trådar som utgör väven i det pneumatiska däckets skiktstruktur (2).

| 2.6. | skikt: ett lager av gummibelagda parallella kordtrådar (2). |
| --- | --- |

2.6.

skikt: ett lager av gummibelagda parallella kordtrådar (2).

| 2.7. | stomme: annan del av ett pneumatiskt däck än slitbanan och däcksidorna som bär tyngden då däcket är pumpat (2). |
| --- | --- |

2.7.

stomme: annan del av ett pneumatiskt däck än slitbanan och däcksidorna som bär tyngden då däcket är pumpat (2).

| 2.8. | slitbana: den del av ett pneumatiskt däck som kommer i kontakt med marken, skyddar stommen mot mekanisk skada och bidrar till väggreppet (2). |
| --- | --- |

2.8.

slitbana: den del av ett pneumatiskt däck som kommer i kontakt med marken, skyddar stommen mot mekanisk skada och bidrar till väggreppet (2).

| 2.9. | däcksida: den del av ett pneumatiskt däck som ligger mellan slitbanan och det område som är avsett att täckas av fälgflänsen (2). |
| --- | --- |

2.9.

däcksida: den del av ett pneumatiskt däck som ligger mellan slitbanan och det område som är avsett att täckas av fälgflänsen (2).

| 2.10. | nedre däcksida: området mellan linjen för största däckbredd och det område som är avsett att täckas av fälgflänsen (2).






  2.10.1. | När det gäller däck som är märkta med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11), avses dock den del av däcket som vilar mot fälgen. |
| --- | --- | --- |

2.10.

nedre däcksida: området mellan linjen för största däckbredd och det område som är avsett att täckas av fälgflänsen (2).

2.10.1.

När det gäller däck som är märkta med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11), avses dock den del av däcket som vilar mot fälgen.

| 2.11. | slitbanefåra: mellanrummet mellan två bredvid varandra liggande räfflor eller lameller i slitbanemönstret (2). |
| --- | --- |

2.11.

slitbanefåra: mellanrummet mellan två bredvid varandra liggande räfflor eller lameller i slitbanemönstret (2).

| 2.12. | däckbredd (S): det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett pumpat pneumatiskt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor (2). |
| --- | --- |

2.12.

däckbredd (S): det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett pumpat pneumatiskt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor (2).

| 2.13. | total bredd: det rätlinjiga avståndet mellan däcksidornas ytterkanter på ett pumpat pneumatiskt däck, inkl. märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor (2). |
| --- | --- |

2.13.

total bredd: det rätlinjiga avståndet mellan däcksidornas ytterkanter på ett pumpat pneumatiskt däck, inkl. märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor (2).

| 2.14. | sektionshöjd (H): det avstånd som är lika med hälften av differensen mellan däckets ytterdiameter och fälgens nominella diameter. |
| --- | --- |

2.14.

sektionshöjd (H): det avstånd som är lika med hälften av differensen mellan däckets ytterdiameter och fälgens nominella diameter.

| 2.15. | nominellt profilförhållande (Ra): hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden (H) med den nominella däckbredden (S1), där bägge måtten uttrycks i samma enheter. |
| --- | --- |

2.15.

nominellt profilförhållande (Ra): hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden (H) med den nominella däckbredden (S1), där bägge måtten uttrycks i samma enheter.

| 2.16. | ytterdiameter (D): den totala diametern för ett luftfyllt nytt pneumatiskt däck (2). |
| --- | --- |

2.16.

ytterdiameter (D): den totala diametern för ett luftfyllt nytt pneumatiskt däck (2).

| 2.17. | däckstorleksbeteckning:






  2.17.1. | En beteckning som visar:






  2.17.1.1. | Nominell däckbredd (S1). Denna bredd ska anges i mm, utom för sådana däcktyper vars storleksbeteckningar anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- | --- |

2.17.

däckstorleksbeteckning:

2.17.1.

En beteckning som visar:

2.17.1.1.

Nominell däckbredd (S1). Denna bredd ska anges i mm, utom för sådana däcktyper vars storleksbeteckningar anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter.

| 2.17.1.2. | Profilförhållande, utom för vissa däcktyper vars storleksbeteckningar anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter, eller beroende på däckkonstruktionstyp nominell ytterdiameter i mm. |
| --- | --- |

2.17.1.2.

Profilförhållande, utom för vissa däcktyper vars storleksbeteckningar anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter, eller beroende på däckkonstruktionstyp nominell ytterdiameter i mm.

| 2.17.1.3. | Ett överenskommet tal ”d” (symbolen ”d”) som anger fälgens nominella diameter och som motsvarar dess diameter, angiven antingen som en kod (tal lägre än 100) eller i millimeter (tal större än 100). Tal som motsvarar bägge typerna av mätning får användas tillsammans i beteckningen.






  2.17.1.3.1. | Värdena för symbolen ”d” uttryckta i millimeter anges nedan:






  Kod för nominell fälgdiameter (symbolen ”d”) | Värden på symbolen ”d” i mm |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 482 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 25 | 635 |
| 14,5 | 368 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |

2.17.1.3.

Ett överenskommet tal ”d” (symbolen ”d”) som anger fälgens nominella diameter och som motsvarar dess diameter, angiven antingen som en kod (tal lägre än 100) eller i millimeter (tal större än 100). Tal som motsvarar bägge typerna av mätning får användas tillsammans i beteckningen.

2.17.1.3.1.

Värdena för symbolen ”d” uttryckta i millimeter anges nedan:

Kod för nominell fälgdiameter (symbolen ”d”)

Värden på symbolen ”d” i mm

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

482

20

508

21

533

22

559

24

610

25

635

14,5

368

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26

660

28

711

30

762

| 2.17.1.4. | Uppgift om konfigurationenen av däck-fälg-montering, där denna avviker från standardkonfigurationen och inte redan betecknas med symbolen ”d” för koden för nominell fälgdiameter. |
| --- | --- |

2.17.1.4.

Uppgift om konfigurationenen av däck-fälg-montering, där denna avviker från standardkonfigurationen och inte redan betecknas med symbolen ”d” för koden för nominell fälgdiameter.

| 2.18. | nominell fälgdiameter (d): diametern på den fälg på vilken däcket avses att monteras (2). |
| --- | --- |

2.18.

nominell fälgdiameter (d): diametern på den fälg på vilken däcket avses att monteras (2).

| 2.19. | fälg: den fasta punkt för däck och slang eller för ett slanglöst däck på vilken vulsterna är fästa (2). |
| --- | --- |

2.19.

fälg: den fasta punkt för däck och slang eller för ett slanglöst däck på vilken vulsterna är fästa (2).

| 2.20. | teoretisk fälg: den tänkta fälg vars bredd skulle vara lika med x gånger den nominella däckbredden. Värdet på x ska anges av typens tillverkare. |
| --- | --- |

2.20.

teoretisk fälg: den tänkta fälg vars bredd skulle vara lika med x gånger den nominella däckbredden. Värdet på x ska anges av typens tillverkare.

| 2.21. | mätfälg: den fälg på vilken däcket ska inpassas för de dimensionella mätningarna. |
| --- | --- |

2.21.

mätfälg: den fälg på vilken däcket ska inpassas för de dimensionella mätningarna.

| 2.22. | provningsfälg: den fälg på vilken ett däck måste monteras för uthållighetsprovning av belastning/hastighet. |
| --- | --- |

2.22.

provningsfälg: den fälg på vilken ett däck måste monteras för uthållighetsprovning av belastning/hastighet.

| 2.23. | spaltning: bortbrytning av gummistycken från däckets slitbana. |
| --- | --- |

2.23.

spaltning: bortbrytning av gummistycken från däckets slitbana.

| 2.24. | kordseparering: delning av kordtrådarna från gummibeläggningen. |
| --- | --- |

2.24.

kordseparering: delning av kordtrådarna från gummibeläggningen.

| 2.25. | skiktseparering: delning av intill varandra liggande skikt. |
| --- | --- |

2.25.

skiktseparering: delning av intill varandra liggande skikt.

| 2.26. | slitbaneseparering: lösgörning av slitbanan från stommen. |
| --- | --- |

2.26.

slitbaneseparering: lösgörning av slitbanan från stommen.

| 2.27. | belastningsindex: en eller två siffror som anger den last som ett däck kan bära i enkelmontage eller enkel- och dubbelmontage vid den hastighet som motsvarar tillhörande hastighetskategori när det används enligt tillverkarens anvisningar. En typ av pneumatiskt däck kan ha en eller två uppsättningar belastningsindex, beroende på om bestämmelserna i punkt 6.2.5 tillämpas. Förteckningen över dessa index och motsvarande belastning återfinns i bilaga IV. |
| --- | --- |

2.27.

belastningsindex: en eller två siffror som anger den last som ett däck kan bära i enkelmontage eller enkel- och dubbelmontage vid den hastighet som motsvarar tillhörande hastighetskategori när det används enligt tillverkarens anvisningar. En typ av pneumatiskt däck kan ha en eller två uppsättningar belastningsindex, beroende på om bestämmelserna i punkt 6.2.5 tillämpas. Förteckningen över dessa index och motsvarande belastning återfinns i bilaga IV.

| 2.28. | hastighetskategori:






  2.28.1. | De hastigheter, angivna med en symbol, vid vilka däcket kan bära den last som anges genom motsvarande belastningsindex. |
| --- | --- | --- |

2.28.

hastighetskategori:

2.28.1.

De hastigheter, angivna med en symbol, vid vilka däcket kan bära den last som anges genom motsvarande belastningsindex.

| 2.28.2. | Hastighetskategorierna anges i nedanstående tabell (3).






  Symbol för hastighetskategori | Motsvarande hastighet (km/h) |
| --- | --- | --- |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |

2.28.2.

Hastighetskategorierna anges i nedanstående tabell (3).

Symbol för hastighetskategori

Motsvarande hastighet (km/h)

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

| 2.29. | Variation av tabellerad belastningskapacitet som funktion av hastighet:
  I tabellen i bilaga VIII visas den lastvariation som ett pneumatiskt däck kan tåla när den används vid andra hastigheter än den som dess symbol för nominell hastighetskategori anger, som funktion av belastningsindex och symbol för nominell hastighetskategori. Belastningsvariationerna ska inte tillämpas om mer än en belastningsindexsymbol och hastighetskategori anges i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.5. |
| --- | --- |

2.29.

Variation av tabellerad belastningskapacitet som funktion av hastighet:

I tabellen i bilaga VIII visas den lastvariation som ett pneumatiskt däck kan tåla när den används vid andra hastigheter än den som dess symbol för nominell hastighetskategori anger, som funktion av belastningsindex och symbol för nominell hastighetskategori. Belastningsvariationerna ska inte tillämpas om mer än en belastningsindexsymbol och hastighetskategori anges i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.5.

3.   MÄRKNINGAR

3.1.   Pneumatiska däck som inlämnas för typgodkännande ska på båda däcksidorna på symmetriska däck och åtminstone på den yttre sidan på asymmetriska däck märkas med:

| 3.1.1. | Tillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

3.1.1.

Tillverkarens namn eller varumärke.

| 3.1.2. | Storleksbeteckning för däcket enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2.

Storleksbeteckning för däcket enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter.

| 3.1.3. | Följande uppgifter om däckstrukturen:






  3.1.3.1. | På diagonaldäck (korsskiktsdäck): ingen uppgift, eller bokstaven ”D”. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Följande uppgifter om däckstrukturen:

3.1.3.1.

På diagonaldäck (korsskiktsdäck): ingen uppgift, eller bokstaven ”D”.

| 3.1.3.2. | På radialdäck: bokstaven ”R” placerad framför märkningen för fälgdiameter, och valfritt ordet ”RADIAL”. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

På radialdäck: bokstaven ”R” placerad framför märkningen för fälgdiameter, och valfritt ordet ”RADIAL”.

| 3.1.4. | Symbol(er) för hastighetskategori.






  3.1.4.1. | Uppgift om däckets nominella hastighetskategori i form av den symbol som föreskrivs i punkt 2.28.2 ovan. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Symbol(er) för hastighetskategori.

3.1.4.1.

Uppgift om däckets nominella hastighetskategori i form av den symbol som föreskrivs i punkt 2.28.2 ovan.

| 3.1.4.2. | Uppgift om en andra hastighetskategori om punkt 6.2.5 nedan tillämpas. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Uppgift om en andra hastighetskategori om punkt 6.2.5 nedan tillämpas.

| 3.1.5. | Märkningen M+S eller M.S eller M&S för vinterdäck. |
| --- | --- |

3.1.5.

Märkningen M+S eller M.S eller M&S för vinterdäck.

| 3.1.6. | Däckets belastningsindex enligt definitionen i punkt 2.27 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.6.

Däckets belastningsindex enligt definitionen i punkt 2.27 i dessa föreskrifter.

| 3.1.7. | Ordet ”TUBELESS” då ett däck är avsett att användas utan innerslang. |
| --- | --- |

3.1.7.

Ordet ”TUBELESS” då ett däck är avsett att användas utan innerslang.

| 3.1.8. | Däcket måste också märkas med tillverkningsdatum i form av en kombination av fyra siffror, där de två första anger tillverkningsveckan och de två sista tillverkningsåret. Denna märkning, som får anges enbart på en däcksida, ska inte vara obligatorisk på däck som lämnas för typgodkännande förrän två år efter dessa föreskrifters ikraftträdande (4). |
| --- | --- |

3.1.8.

Däcket måste också märkas med tillverkningsdatum i form av en kombination av fyra siffror, där de två första anger tillverkningsveckan och de två sista tillverkningsåret. Denna märkning, som får anges enbart på en däcksida, ska inte vara obligatorisk på däck som lämnas för typgodkännande förrän två år efter dessa föreskrifters ikraftträdande (4).

| 3.1.9. | För däck som kan mönsterskäras, symbolen ”

  ” minst 20 mm i diameter, eller ordet ”REGROOVABLE”, pressat i eller på varje däcksida. |
| --- | --- |

3.1.9.

Image

| 3.1.10. | Angivande med PSI-index av det däcktryck som ska användas i uthållighetsprovning av last och hastighet, i enlighet med tillägg 2 till bilaga VII. Denna märkning, som får anges enbart på en däcksida, ska dock inte vara obligatorisk på däck som lämnas för typgodkännande förrän två år efter dessa föreskrifters ikraftträdande. |
| --- | --- |

3.1.10.

Angivande med PSI-index av det däcktryck som ska användas i uthållighetsprovning av last och hastighet, i enlighet med tillägg 2 till bilaga VII. Denna märkning, som får anges enbart på en däcksida, ska dock inte vara obligatorisk på däck som lämnas för typgodkännande förrän två år efter dessa föreskrifters ikraftträdande.

| 3.1.11. | För däck som godkänns för första gången efter den 1 mars 2004 får den märkning som avses i punkt 2.17.1.4 endast placeras omedelbart efter den fälgdiametermärkning som avses i punkt 2.17.1.3. |
| --- | --- |

3.1.11.

För däck som godkänns för första gången efter den 1 mars 2004 får den märkning som avses i punkt 2.17.1.4 endast placeras omedelbart efter den fälgdiametermärkning som avses i punkt 2.17.1.3.

| 3.1.12. | Märkningen ”ET” eller ”ML” eller ”MPT” för däck för särskild användning (5). |
| --- | --- |

3.1.12.

Märkningen ”ET” eller ”ML” eller ”MPT” för däck för särskild användning (5).

| 3.1.13. | Beteckningen ”C” eller ”LT”, efter den märkning för fälgdiameter som avses i punkt 2.17.1.3 och symbolen för konfigurationen av däck-fälg-montering enligt punkt 2.17.1.4, om sådan finns.






  3.1.13.1. | Denna märkning är frivillig för däck som monteras på fälgar med indrag i centrum om 5°, lämpliga för enkel och dubbel montering, med ett belastningsindex vid enkel montering på 121 eller mindre och avsedd för montering på motorfordon. |
| --- | --- | --- |

3.1.13.

Beteckningen ”C” eller ”LT”, efter den märkning för fälgdiameter som avses i punkt 2.17.1.3 och symbolen för konfigurationen av däck-fälg-montering enligt punkt 2.17.1.4, om sådan finns.

3.1.13.1.

Denna märkning är frivillig för däck som monteras på fälgar med indrag i centrum om 5°, lämpliga för enkel och dubbel montering, med ett belastningsindex vid enkel montering på 121 eller mindre och avsedd för montering på motorfordon.

| 3.1.13.2. | Denna märkning är obligatorisk för däck som monteras på indrag i centrum om 5°, lämpliga för endast enkel montering, med ett belastningsindex på 122 eller mer och avsedd för montering på motorfordon. |
| --- | --- |

3.1.13.2.

Denna märkning är obligatorisk för däck som monteras på indrag i centrum om 5°, lämpliga för endast enkel montering, med ett belastningsindex på 122 eller mer och avsedd för montering på motorfordon.

| 3.1.14. | Beteckningen ”CP” efter den märkning för fälgdiameter som avses i punkt 2.17.1.3 och symbolen för konfiguration av däck-fälg-montering enligt punkt 2.17.1.4, om sådan finns. Denna märkning är obligatorisk för däck som monteras på indrag i centrum om 5°, med ett belastningsindex vid enkel montering på 121 eller mindre och särskilt avsedd för montering på husbilar. |
| --- | --- |

3.1.14.

Beteckningen ”CP” efter den märkning för fälgdiameter som avses i punkt 2.17.1.3 och symbolen för konfiguration av däck-fälg-montering enligt punkt 2.17.1.4, om sådan finns. Denna märkning är obligatorisk för däck som monteras på indrag i centrum om 5°, med ett belastningsindex vid enkel montering på 121 eller mindre och särskilt avsedd för montering på husbilar.

| 3.1.15. | Beteckningen ”FRT” (free rolling tyre) för däck som är utformade för montering på släpvagnsaxlar och andra fordonsaxlar än den främre styraxeln och drivaxeln. |
| --- | --- |

3.1.15.

Beteckningen ”FRT” (free rolling tyre) för däck som är utformade för montering på släpvagnsaxlar och andra fordonsaxlar än den främre styraxeln och drivaxeln.

3.2.   Däck ska ha en fri yta som är tillräckligt stor för att typgodkännandemärkning i enlighet med bilaga II till dessa föreskrifter ska få plats.

3.3.   I bilaga III till dessa föreskrifter finns ett exempel på utformningen av däckmärkningen.

3.4.   De märkningar till vilka hänvisas i punkt 3.1 och den godkännandemärkning som anges i punkt 5.4 i dessa föreskrifter ska pressas i eller på däcken. De ska vara tydligt läsbara och belägna på minst en nedre däcksida, utom när det gäller den märkning som avses i punkt 3.1.1.

3.4.1.   När det gäller däck som är märkta med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11), får märkningen dock placeras var som helst på däcksidan.

4.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

4.1.   Ansökan om godkännande av en typ av pneumatiskt däck ska lämnas in av tillverkarnamnets eller tillverkarbeteckningens innehavare eller av dennes befullmäktigade ombud. I den ska följande anges:

| 4.1.1. | Däckets storleksbeteckning enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.1.

Däckets storleksbeteckning enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter.

| 4.1.2. | Tillverkarens namn eller varumärke; |
| --- | --- |

4.1.2.

Tillverkarens namn eller varumärke;

| 4.1.3. | Användningskategori (normal, särskild, vinter). |
| --- | --- |

4.1.3.

Användningskategori (normal, särskild, vinter).

| 4.1.4. | Struktur: diagonal (korsskikt) eller radial. |
| --- | --- |

4.1.4.

Struktur: diagonal (korsskikt) eller radial.

| 4.1.5. | Hastighetskategori. |
| --- | --- |

4.1.5.

Hastighetskategori.

| 4.1.6. | Belastningsindex. |
| --- | --- |

4.1.6.

Belastningsindex.

| 4.1.7. | Om däcket är avsett att användas med eller utan slang. |
| --- | --- |

4.1.7.

Om däcket är avsett att användas med eller utan slang.

| 4.1.8. | Mått: total bredd och ytterdiameter. |
| --- | --- |

4.1.8.

Mått: total bredd och ytterdiameter.

| 4.1.9. | Faktorn ”x” i enlighet med punkt 2.20 ovan. |
| --- | --- |

4.1.9.

Faktorn ”x” i enlighet med punkt 2.20 ovan.

| 4.1.10. | Fälgar som däcket kan monteras på. |
| --- | --- |

4.1.10.

Fälgar som däcket kan monteras på.

| 4.1.11. | Mätfälg och provningsfälg. |
| --- | --- |

4.1.11.

Mätfälg och provningsfälg.

| 4.1.12. | Mättryck och provningstryckindex. |
| --- | --- |

4.1.12.

Mättryck och provningstryckindex.

| 4.1.13. | Ytterligare belastnings- och hastighetskombinationer om punkt 6.2.5 nedan åberopas. |
| --- | --- |

4.1.13.

Ytterligare belastnings- och hastighetskombinationer om punkt 6.2.5 nedan åberopas.

4.2.   Ansökan ska åtföljas av en ritning eller ett representativt fotografi, båda i tre exemplar, som visar däcktypens slitbanemönster, och en ritning av en genomskärning på det luftfyllda däcket monterat på mätfälgen där de relevanta dimensionerna för däcktypen framgår (se punkterna 6.1.1 och 6.1.2). Den ska även åtföljas av en provningsrapport från ett godkänt provningslaboratorium eller av två prover av däcktypen enligt vad den behöriga myndighetens bestämmer. Ritningar eller fotografier av däcksida och slitbanemönster ska lämnas så snart produktionen inletts, senast ett år efter den dag då typgodkännandet beviljades.

4.3.   Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

4.4.   Om en däcktillverkare ansöker om typgodkännande av en uppsättning däck anses det inte nödvändigt att utföra belastnings-hastighetsprovning på alla däcktyper i uppsättningen. Värstafallsurval får göras enligt vad typgodkännandemyndigheten bestämmer.

5.   TYPGODKÄNNANDE

5.1.   Om den typ av pneumatiskt däck som inlämnas för typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter uppfyller villkoren i punkt 6, ska den typgodkännas.

5.2.   Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De första två siffrorna (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska ange ändringsserie för den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid den tidpunkt då typgodkännandet beviljades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela någon annan typ av pneumatiska däck samma nummer.

5.3.   Meddelande om typgodkännande eller avslag på ansökan eller utökning av typgodkännande för en typ av pneumatiskt däck enligt dessa föreskrifter ska delges de parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga I till dessa föreskrifter.

5.4.   I det utrymme som avses i punkt 3.2, förutom den märkning som föreskrivs i punkt 3.1, ska det på varje däck som överensstämmer med en typ av däck som typgodkänts enligt dessa föreskrifter på ett väl synligt ställe anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av:

| 5.4.1. | En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som har beviljat typgodkännandet (6) och |
| --- | --- |

5.4.1.

En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som har beviljat typgodkännandet (6) och

| 5.4.2. | ett typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.4.2.

ett typgodkännandenummer.

5.5.   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

5.6.   I bilaga II till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.7.   Regummering i enlighet med föreskrifter nr 109.

Om tillverkaren under produktion av en viss däcktyp har erhållit ett nytt godkännande av samma däcktyp, som ska märkas med en driftbeskrivning som anger ett högre belastningsindex eller en annan hastighetssymbol än den tidigare märkningen och om tillverkaren tillåter att den tidigare däcktypen regummeras och märks med den senare driftbeskrivningen, ska däcktillverkaren fylla i det meddelande vars förlaga anges i bilaga IX till dessa föreskrifter och inge detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade det nya typgodkännandet. Om tillståndet för uppgradering endast avser däck från en viss produktionsanläggning eller däck som produceras under vissa produktionsperioder ska de uppgifter som krävs för att identifiera däcken anges i meddelandet.

Typgodkännandemyndigheten ska vidarebefordra dessa uppgifter till de andra avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter och däcktillverkarna eller typgodkännandemyndigheterna ska på begäran lämna ut dessa uppgifter till varje regummeringsanläggning som har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 109.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1.   Däckmått

6.1.1.   Däckbredden

6.1.1.1.   Däckbredden erhålls med hjälp av följande formel:

S = S1 + K (A – A1),

där:

| S | = | däckbredd uttryckt i mm uppmätt på mätfälgen, |
| --- | --- | --- |
| S1 | = | den nominella däckbredden i mm såsom den anges på däcksidan i den föreskrivna storleksbeteckningen, |
| A | = | mätfälgens bredd i mm enligt tillverkarens anvisningar, och |
| A1 | = | den teoretiska fälgens bredd i mm. |

S

=

däckbredd uttryckt i mm uppmätt på mätfälgen,

S1

=

den nominella däckbredden i mm såsom den anges på däcksidan i den föreskrivna storleksbeteckningen,

A

=

mätfälgens bredd i mm enligt tillverkarens anvisningar, och

A1

=

den teoretiska fälgens bredd i mm.

A1 ska antas vara lika med S1 multiplicerad med faktorn x enligt tillverkarens uppgift, och K ska antas vara lika med 0,4.

6.1.1.2.   För befintliga däcktyper vars beteckning anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter ska däckbredden dock anses vara den som anges bredvid däckbeteckningen i dessa tabeller.

6.1.1.3.   När det gäller däck som är märkta med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11) ska K dock antas vara lika med 0,6.

6.1.2.   Däckets ytterdiameter

6.1.2.1.   Däckets ytterdiameter erhålls med hjälp av följande formel:

D = d + 2H

där:

| D | ytterdiameter i mm, |
| --- | --- |
| d | det överenskomna tal som definieras i punkt 2.17.1.3 i mm, |
| S1 | den nominella däckbredden i mm, |
| Ra | det nominella profilförhållandet, |
| H | nominell sektionshöjd i mm och lika med S1 × 0,01 Ra. |

D

ytterdiameter i mm,

d

det överenskomna tal som definieras i punkt 2.17.1.3 i mm,

S1

den nominella däckbredden i mm,

Ra

det nominella profilförhållandet,

H

nominell sektionshöjd i mm och lika med S1 × 0,01 Ra.

Alla beteckningar överensstämmer med vad som anges i däckbeteckningen på däcksidan i enlighet med punkt 3.4.

6.1.2.2.   För befintliga däcktyper vars beteckning anges i den första spalten i tabellerna i bilaga V till dessa föreskrifter ska ytterdiametern dock anses vara den som anges bredvid däckbeteckningen i dessa tabeller.

6.1.2.3.   För däck som betecknas med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11) ska ytterdiametern dock vara den som anges i däckets storleksbeteckningar på däcksidan.

6.1.3.   Metod för mätning av pneumatiska däck

Pneumatiska däcks mått ska bestämmas enligt det förfarande som anges i bilaga VI till dessa föreskrifter.

6.1.4.   Specifikationer för däckbredd

6.1.4.1.   Däckets totala bredd kan vara mindre än den eller de däckbredder som bestäms i enlighet med punkt 6.1.1 ovan.

6.1.4.2.   Den får överskrida detta värde med 4 % för radialdäck och 8 % för diagonaldäck (korsskiktsdäck). För däck med en däckbredd som är större än 305 mm, som är avsedda för tvillingmontage, får dock inte de nominella värdena överskridas med mer än 2 % för radialdäck med ett profilförhållande på mer än 60 eller 4 % för diagonaldäck.

6.1.4.3.   För däck som betecknas med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11) är dock däckets totala bredd i däckets nedre del lika med den nominella bredden för den fälg som däcket är monterat på, i enlighet med tillverkarens uppgifter, plus 27 mm.

6.1.5.   Specifikationer för däckets ytterdiameter

Däckets ytterdiameter får inte överskrida värdena Dmin och Dmax, som erhålls genom följande formler:

| | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- |

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

där:

| 6.1.5.1. | För de storlekar som förtecknas i bilaga V och för däck som betecknas med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11) är den nominella sektionshöjden ”H” lika med:
  H = 0,5 (D–d) (för referenser se punkt 6.1.2.1). |
| --- | --- |

6.1.5.1.

För de storlekar som förtecknas i bilaga V och för däck som betecknas med symbolen ”A” för konfigurationen av däck-fälg-montering (se punkt 3.1.11) är den nominella sektionshöjden ”H” lika med:

H = 0,5 (D–d) (för referenser se punkt 6.1.2.1).

| 6.1.5.2. | För andra storlekar som inte förtecknas i bilaga V
  definieras H och d i punkt 6.1.2.1. |
| --- | --- |

6.1.5.2.

För andra storlekar som inte förtecknas i bilaga V

definieras H och d i punkt 6.1.2.1.

| 6.1.5.3. | Koefficienterna a och b är följande:






  6.1.5.3.1. | Koefficienten ”a” = 0,97 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.3.

Koefficienterna a och b är följande:

6.1.5.3.1.

Koefficienten ”a” = 0,97

| 6.1.5.3.2. | Koefficienten ”b” | Radialdäck | Diagonaldäck |
| --- | --- | --- | --- |
| däck för normal användning | 1,04 | 1,07 |
| däck för särskild användning | 1,06 | 1,09 |

6.1.5.3.2.

Koefficienten ”b”

Radialdäck

Diagonaldäck

däck för normal användning

1,04

1,07

däck för särskild användning

1,06

1,09

| 6.1.5.3.3. | För snödäck får ytterdiametern (Dmax), bestämd enligt ovan, överskridas med 1 %. |
| --- | --- |

6.1.5.3.3.

För snödäck får ytterdiametern (Dmax), bestämd enligt ovan, överskridas med 1 %.

6.2.   Uthållighetsprovning av belastning och hastighet

6.2.1.   Varje typ av pneumatiskt däck ska genomgå minst en uthållighetsprovning av belastning och hastighet enligt förfarandet i bilaga VII till dessa föreskrifter.

6.2.2.   Ett däck som efter att ha genomgått uthållighetsprovningen inte uppvisar slitbaneseparering, skiktseparering, kordseparering, spaltning eller kordbrott ska anses ha klarat provet.

6.2.3.   Däckets ytterdiameter, uppmätt sex timmar efter uthållighetsprovningen, får inte avvika med mer än ±3,5 % från ytterdiametern uppmätt före provningen.

6.2.4.   Om ansökan görs om typgodkännande av en typ av pneumatiskt däck för kombinationerna av belastning och hastighet i tabellen i bilaga VIII behöver uthållighetsprovning i enlighet med punkt 6.2.1 inte utföras för andra belastnings- och hastighetsvärden än nominella värden.

6.2.5.   Om ansökan görs om typgodkännande av en typ av pneumatiskt däck som har en kombination av belastning och hastighet utöver den som är föremål för variation av belastning som funktion av hastigheten enligt tabellen i bilaga VIII, ska uthållighetsprovning i enlighet med punkt 6.2.1 utföras även på ett annat däck av samma typ vid denna andra kombination av belastning och hastighet.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE AV DÄCKTYP

7.1.   Varje ändring av däcktypen ska rapporteras till den myndighet som godkände däcktypen. Myndigheten kan då antingen

| 7.1.1. | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att däcket fortfarande uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att däcket fortfarande uppfyller ställda krav, eller

| 7.1.2. | kräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2.

kräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av provningarna.

7.2.   En ändring av slitbanemönstret ska inte anses vara tillräckligt för att upprepa provningarna i punkt 6 i dessa föreskrifter.

7.3.   Bekräftelse av eller avslag på typgodkännande med angivande av ändringarna ska enligt det förfarande som anges i punkt 5.3 ovan anmälas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

7.4.   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och delge de andra parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga I till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska vara förenligt med det som fastställs i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 8.1. | Däck som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkt 6 ovan. |
| --- | --- |

8.1.

Däck som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkt 6 ovan.

| 8.2. | Den godkännande myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. För varje sådan enhet ska i normalfallet en granskning ske vartannat år. |
| --- | --- |

8.2.

Den godkännande myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. För varje sådan enhet ska i normalfallet en granskning ske vartannat år.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1.   Ett typgodkännande som beviljats för en typ av däck i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kravet i punkt 8.1. ovan inte uppfylls eller om de däck som tagits från serien inte har klarat de prov som föreskrivs i den punkten.

9.2.   Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga I till dessa föreskrifter.

10.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en typ av däck som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Vid mottagandet av det berörda meddelandet ska denna myndighet underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av kopior av det meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga I till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

11.1.   De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser gällande de tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprov och i förekommande fall de godkända provningslaboratorierna liksom de myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i annat land, ska skickas.

11.2.   De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får använda däckfabrikanternas laboratorier och får som godkända provningslaboratorier utse de av dessa som är belägna på deras eget territorium eller på en annan avtalsslutande parts territorium, förutsatt att den senares behöriga myndighet lämnat ett preliminärt medgivande för detta förfarande.

11.3.   Om en avtalsslutande part tillämpar punkt 11.2 ovan kan den om den så önskar låta sig representeras vid provningarna av en eller flera personer som den väljer ut.

Figur

(se punkt 2 i dessa föreskrifter)

Image

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1).

(2)  Se figur.

(3)  För enhetlighetens skull är symboler och hastigheter i tabellen desamma som för personbilar (enligt föreskrifter nr 30). De bör inte tolkas som de hastigheter vid vilka nyttofordon med sådana däck monterade får framföras på väg.

(4)  Före den 1 januari 2000 får tillverkningsdatum anges med tre siffror, av vilka de två första anger tillverkningsveckan och den sista anger tillverkningsåret.

(5)  Denna märkning ska vara vara obligatorisk för däcktyper som godkänns i enlighet med dessa föreskrifter efter det att supplement 14 till dessa föreskrifter har trätt i kraft.

(6)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika och 48 för Nya Zeeland. Följande nummer kommer att tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska bestämmelser för hjulförsedda fordon samt för utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt av Förenta nationernas generalsekreterare skall meddelas de avtalsslutande parterna.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAGA II

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Image

Ovanstående typgodkännandemärke på ett pneumatiskt däck visar att denna däcktyp har godkänts i Nederländerna (E 4) med godkännandenumret 002439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 54 i deras ursprungliga form.

Anmärkning:

Godkännandenumret ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför ”E” eller till vänster eller höger om den bokstaven. Siffrorna i typgodkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Användning av romerska siffror såsom typgodkännandenummer ska undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

---

BILAGA III

Däckmärkningens utformning

Image

| | Märkningens lägsta höjd
  (mm) |
| --- | --- |
| Däck med nominell fälgdiameter < 508 mm (kod 20) eller nominell däckbredd ≤ 235 mm (kod 9) | Däck med nominell fälgdiameter ≥ 508 mm (kod 20) eller nominell däckbredd > 235 mm (kod 9) |
| B | 6 | 9 |
| C | 4 |
| D | 6 |

Märkningens lägsta höjd

(mm)

Däck med nominell fälgdiameter < 508 mm (kod 20) eller nominell däckbredd ≤ 235 mm (kod 9)

Däck med nominell fälgdiameter ≥ 508 mm (kod 20) eller nominell däckbredd > 235 mm (kod 9)

B

6

9

C

4

D

6

1.   Med dessa märkningar, som anges som exempel, definieras ett pneumatiskt däck:

| | med en nominell däckbredd på 255, |
| --- | --- |

med en nominell däckbredd på 255,

| | med ett nominellt profilförhållande på 70, |
| --- | --- |

med ett nominellt profilförhållande på 70,

| | av radialtyp (R), |
| --- | --- |

av radialtyp (R),

| | med en nominell fälgdiameter på 572 mm för vilken koden är 22.5, |
| --- | --- |

med en nominell fälgdiameter på 572 mm för vilken koden är 22.5,

| | med en lastförmåga på 3 150 kg (enkelmontage) och 2 900 kg (tvilling eller dubbel), motsvarande belastningskoderna 148 respektive 145 som visas i bilaga 4 till dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

med en lastförmåga på 3 150 kg (enkelmontage) och 2 900 kg (tvilling eller dubbel), motsvarande belastningskoderna 148 respektive 145 som visas i bilaga 4 till dessa föreskrifter,

| | med en referenshastighet på 100 km/h som motsvarar hastighetskategorisymbol: J, |
| --- | --- |

med en referenshastighet på 100 km/h som motsvarar hastighetskategorisymbol: J,

| | klassificerad i användningskategorin snö: M+S, |
| --- | --- |

klassificerad i användningskategorin snö: M+S,

| | kan även användas vid 120 km/h (symbol för hastighetskategori L) med en belastningskapacitet av 3 000 kg (singel) och 2 725 kg (tvilling eller dubbel), motsvarande belastningskoderna 145 respektive 143 som visas i bilaga 4 till dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

kan även användas vid 120 km/h (symbol för hastighetskategori L) med en belastningskapacitet av 3 000 kg (singel) och 2 725 kg (tvilling eller dubbel), motsvarande belastningskoderna 145 respektive 143 som visas i bilaga 4 till dessa föreskrifter,

| | kan monteras utan innerslang: ”TUBELESS”, |
| --- | --- |

kan monteras utan innerslang: ”TUBELESS”,

| | tillverkat under vecka 25 år 2003, och |
| --- | --- |

tillverkat under vecka 25 år 2003, och

| | behöver fyllas till 620 kPa vid uthållighetsprovningen av belastning och hastighet, för vilket PSI-koden är 90. |
| --- | --- |

behöver fyllas till 620 kPa vid uthållighetsprovningen av belastning och hastighet, för vilket PSI-koden är 90.

2.   I det särskilda fallet med däck som har konfigurationen ”A” för däck-fälg-montering ska märkningen överensstämma med följande exempel:

235-700 R 450A där:

| | 235 är nominell däckbredd i mm, |
| --- | --- |

235 är nominell däckbredd i mm,

| | 700 är ytterdiameter i mm, |
| --- | --- |

700 är ytterdiameter i mm,

| | R betecknar däckets uppbyggnad, se punkt 3.1.3 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

R betecknar däckets uppbyggnad, se punkt 3.1.3 i dessa föreskrifter,

| | 450 är fälgens nominella diameter i mm, och |
| --- | --- |

450 är fälgens nominella diameter i mm, och

| | A betecknar konfigurationen för däck-fälg-montering. |
| --- | --- |

A betecknar konfigurationen för däck-fälg-montering.

Belastningskod, hastighetskategorisymbol, tillverkningsdatum och andra markeringar ska överensstämma med exempel 1 ovan.

3.   Placering och ordning för de märkningar som utgör däckmärkningen ska vara enligt följande:

| a) | Storleksbeteckningen, enligt definition i punkt 2.17 i dessa föreskrifter, ska grupperas som i ovanstående exempel: 255/70 R 22.5 eller 235-700 R 450A. |
| --- | --- |

a)

Storleksbeteckningen, enligt definition i punkt 2.17 i dessa föreskrifter, ska grupperas som i ovanstående exempel: 255/70 R 22.5 eller 235-700 R 450A.

| b) | Driftbeskrivningen omfattande belastningskoderna och hastighetssymbolen ska placeras omedelbart efter storleksbeteckningen enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

Driftbeskrivningen omfattande belastningskoderna och hastighetssymbolen ska placeras omedelbart efter storleksbeteckningen enligt definitionen i punkt 2.17 i dessa föreskrifter.

| c) | Beteckningarna ”TUBELESS” och ”M+S” eller ”FRT” eller ”MPT” (och motsvarande) får sitta på ett visst avstånd från storleksbeteckningen. |
| --- | --- |

c)

Beteckningarna ”TUBELESS” och ”M+S” eller ”FRT” eller ”MPT” (och motsvarande) får sitta på ett visst avstånd från storleksbeteckningen.

| d) | Om punkt 6.2.5 i dessa föreskrifter tillämpas ska ytterligare symboler för belastningsindex och hastighetskategori anges inuti en cirkel nära symbolerna för nominellt belastningsindex och nominell hastighetskategori på däcksidan. |
| --- | --- |

d)

Om punkt 6.2.5 i dessa föreskrifter tillämpas ska ytterligare symboler för belastningsindex och hastighetskategori anges inuti en cirkel nära symbolerna för nominellt belastningsindex och nominell hastighetskategori på däcksidan.

---

BILAGA IV

Förteckning över symboler för belastningsindex

| Belastningsindex: | Motsvarar största vikt som får bäras (kg) |
| --- | --- |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

Belastningsindex:

Motsvarar största vikt som får bäras (kg)

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

BILAGA V

Däckstorleksbeteckning och mått

DEL I

EUROPEISKA DÄCK

Tabell A

Storlekskoder för däck som monteras på fälgar med indrag I centrum om 5° eller platta fälgar. Radial- och diagonaldäck

| Däckstorleksbeteckning (1) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) | Däckbredd S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radial | Diagonal | Radial | Diagonal |
| Std-serie |
| 4.00R8 (2) | 2.50 | 203 | 414 | 414 | 107 | 107 |
| 4.00R10 (2) | 3.00 | 254 | 466 | 466 | 108 | 108 |
| 4.00R12 (2) | 3.00 | 305 | 517 | 517 | 108 | 108 |
| 4.50R8 (2) | 3.50 | 203 | 439 | 439 | 125 | 125 |
| 4.50R10 (2) | 3.50 | 254 | 490 | 490 | 125 | 125 |
| 4.50R12 (2) | 3.50 | 305 | 545 | 545 | 125 | 128 |
| 5.00R8 (2) | 3.00 | 203 | 467 | 467 | 132 | 132 |
| 5.00R10 (2) | 3.50 | 254 | 516 | 516 | 134 | 134 |
| 5.00R12 (2) | 3.50 | 305 | 568 | 568 | 134 | 137 |
| 6.00R9 | 4.00 | 229 | 540 | 540 | 160 | 160 |
| 6.00R14C | 4.50 | 356 | 626 | 625 | 158 | 158 |
| 6.00R16 (2) | 4.50 | 406 | 728 | 730 | 170 | 170 |
| 6.50R10 | 5.00 | 254 | 588 | 588 | 177 | 177 |
| 6.50R14C | 5.00 | 356 | 640 | 650 | 170 | 172 |
| 6.50R16 (2) | 4.50 | 406 | 742 | 748 | 176 | 176 |
| 6.50R20 (2) | 5.00 | 508 | 860 | — | 181 | — |
| 7.00R12 | 5.00 | 305 | 672 | 672 | 192 | 192 |
| 7.00R14C | 5.00 | 356 | 650 | 668 | 180 | 182 |
| 7.00R15 (2) | 5.00 | 381 | 746 | 752 | 197 | 198 |
| 7.00R16C | 5.50 | 406 | 778 | 778 | 198 | 198 |
| 7.00R16 | 5.50 | 406 | 784 | 774 | 198 | 198 |
| 7.00R20 | 5.50 | 508 | 892 | 898 | 198 | 198 |
| 7.50R10 | 5.50 | 254 | 645 | 645 | 207 | 207 |
| 7.50R14C | 5.50 | 356 | 686 | 692 | 195 | 192 |
| 7.50R15 (2) | 6.00 | 381 | 772 | 772 | 212 | 212 |
| 7.50R16 (2) | 6.00 | 406 | 802 | 806 | 210 | 210 |
| 7.50R17 (2) | 6.00 | 432 | 852 | 852 | 210 | 210 |
| 7.50R20 | 6.00 | 508 | 928 | 928 | 210 | 213 |
| 8.25R15 | 6.50 | 381 | 836 | 836 | 230 | 234 |
| 8.25R16 | 6.50 | 406 | 860 | 860 | 230 | 234 |
| 8.25R17 | 6.50 | 432 | 886 | 895 | 230 | 234 |
| 8.25R20 | 6.50 | 508 | 962 | 970 | 230 | 234 |
| 9.00R15 | 6.00 | 381 | 840 | 840 | 249 | 249 |
| 9.00R16 (2) | 6.50 | 406 | 912 | 900 | 246 | 252 |
| 9.00R20 | 7.00 | 508 | 1 018 | 1 012 | 258 | 256 |
| 10.00R15 | 7.50 | 381 | 918 | 918 | 275 | 275 |
| 10.00R20 | 7.50 | 508 | 1 052 | 1 050 | 275 | 275 |
| 10.00R22 | 7.50 | 559 | 1 102 | 1 102 | 275 | 275 |
| 11.00R16 | 6.50 | 406 | 980 | 952 | 279 | 272 |
| 11.00R20 | 8.00 | 508 | 1 082 | 1 080 | 286 | 291 |
| 11.00R22 | 8.00 | 559 | 1 132 | 1 130 | 286 | 291 |
| 11.00R24 | 8.00 | 610 | 1 182 | 1 180 | 286 | 291 |
| 12.00R20 | 8.50 | 508 | 1 122 | 1 120 | 313 | 312 |
| 12.00R22 | 8.50 | 559 | 1 174 | 1 174 | 313 | 312 |
| 12.00R24 | 8.50 | 610 | 1 226 | 1 220 | 313 | 312 |
| 13.00R20 | 9.00 | 508 | 1 176 | 1 170 | 336 | 342 |
| 14.00R20 | 10.00 | 508 | 1 238 | 1 238 | 370 | 375 |
| 14.00R24 | 10.00 | 610 | 1 340 | 1 340 | 370 | 375 |
| 16.00R20 | 13.00 | 508 | 1 370 | 1 370 | 446 | 446 |
| 80-serien |
| 12/80 R 20 | 8.50 | 508 | 1 008 | — | 305 | — |
| 13/80 R 20 | 9.00 | 508 | 1 048 | — | 326 | — |
| 14/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 090 | — | 350 | — |
| 14/80 R 24 | 10.00 | 610 | 1 192 | — | 350 | — |
| 14.75/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 124 | — | 370 | — |
| 15.5/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 158 | — | 384 | — |
| Breda däck för multifunktionella lastbilar |
| 7.50 R 18 MPT | 5.50 | 457 | 885 | | 208 |
| 10.5 R 18 MPT | 9 | 457 | 905 | 276 | 270 |
| 10.5 R 20 MPT | 9 | 508 | 955 | 276 | 270 |
| 12.5 R 18 MPT | 11 | 457 | 990 | 330 | 325 |
| 12.5 R 20 MPT | 11 | 508 | 1 040 | 330 | 325 |
| 14.5 R 20 MPT | 11 | 508 | 1 095 | 362 | 355 |
| 14.5 R 24 MPT | 11 | 610 | 1 195 | 362 | 355 |

Däckstorleksbeteckning (1)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm)

Däckbredd S (mm)

Radial

Diagonal

Radial

Diagonal

Std-serie

4.00R8 (2)

2.50

203

414

414

107

107

4.00R10 (2)

3.00

254

466

466

108

108

4.00R12 (2)

3.00

305

517

517

108

108

4.50R8 (2)

3.50

203

439

439

125

125

4.50R10 (2)

3.50

254

490

490

125

125

4.50R12 (2)

3.50

305

545

545

125

128

5.00R8 (2)

3.00

203

467

467

132

132

5.00R10 (2)

3.50

254

516

516

134

134

5.00R12 (2)

3.50

305

568

568

134

137

6.00R9

4.00

229

540

540

160

160

6.00R14C

4.50

356

626

625

158

158

6.00R16 (2)

4.50

406

728

730

170

170

6.50R10

5.00

254

588

588

177

177

6.50R14C

5.00

356

640

650

170

172

6.50R16 (2)

4.50

406

742

748

176

176

6.50R20 (2)

5.00

508

860

—

181

—

7.00R12

5.00

305

672

672

192

192

7.00R14C

5.00

356

650

668

180

182

7.00R15 (2)

5.00

381

746

752

197

198

7.00R16C

5.50

406

778

778

198

198

7.00R16

5.50

406

784

774

198

198

7.00R20

5.50

508

892

898

198

198

7.50R10

5.50

254

645

645

207

207

7.50R14C

5.50

356

686

692

195

192

7.50R15 (2)

6.00

381

772

772

212

212

7.50R16 (2)

6.00

406

802

806

210

210

7.50R17 (2)

6.00

432

852

852

210

210

7.50R20

6.00

508

928

928

210

213

8.25R15

6.50

381

836

836

230

234

8.25R16

6.50

406

860

860

230

234

8.25R17

6.50

432

886

895

230

234

8.25R20

6.50

508

962

970

230

234

9.00R15

6.00

381

840

840

249

249

9.00R16 (2)

6.50

406

912

900

246

252

9.00R20

7.00

508

1 018

1 012

258

256

10.00R15

7.50

381

918

918

275

275

10.00R20

7.50

508

1 052

1 050

275

275

10.00R22

7.50

559

1 102

1 102

275

275

11.00R16

6.50

406

980

952

279

272

11.00R20

8.00

508

1 082

1 080

286

291

11.00R22

8.00

559

1 132

1 130

286

291

11.00R24

8.00

610

1 182

1 180

286

291

12.00R20

8.50

508

1 122

1 120

313

312

12.00R22

8.50

559

1 174

1 174

313

312

12.00R24

8.50

610

1 226

1 220

313

312

13.00R20

9.00

508

1 176

1 170

336

342

14.00R20

10.00

508

1 238

1 238

370

375

14.00R24

10.00

610

1 340

1 340

370

375

16.00R20

13.00

508

1 370

1 370

446

446

80-serien

12/80 R 20

8.50

508

1 008

—

305

—

13/80 R 20

9.00

508

1 048

—

326

—

14/80 R 20

10.00

508

1 090

—

350

—

14/80 R 24

10.00

610

1 192

—

350

—

14.75/80 R 20

10.00

508

1 124

—

370

—

15.5/80 R 20

10.00

508

1 158

—

384

—

Breda däck för multifunktionella lastbilar

7.50 R 18 MPT

5.50

457

885

208

10.5 R 18 MPT

9

457

905

276

270

10.5 R 20 MPT

9

508

955

276

270

12.5 R 18 MPT

11

457

990

330

325

12.5 R 20 MPT

11

508

1 040

330

325

14.5 R 20 MPT

11

508

1 095

362

355

14.5 R 24 MPT

11

610

1 195

362

355

Tabell B

Storlekskoder för däck som monteras på fälgar med indrag i centrum om 15° — radialdäck

| Däckstorleksbeteckning | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter
  D (mm) | Däckbredd
  S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 R 17.5 (3) | 5.25 | 445 | 752 | 185 |
| 7 R 19.5 | 5.25 | 495 | 800 | 185 |
| 8 R 17.5 (3) | 6.00 | 445 | 784 | 208 |
| 8 R 19.5 | 6.00 | 495 | 856 | 208 |
| 8 R 22.5 | 6.00 | 572 | 936 | 208 |
| 8.5 R 17.5 | 6.00 | 445 | 802 | 215 |
| 9 R 17.5 | 6.75 | 445 | 820 | 230 |
| 9 R 19.5 | 6.75 | 495 | 894 | 230 |
| 9 R 22.5 | 6.75 | 572 | 970 | 230 |
| 9.5 R 17.5 | 6.75 | 445 | 842 | 240 |
| 9.5 R 19.5 | 6.75 | 495 | 916 | 240 |
| 10 R 17.5 | 7.50 | 445 | 858 | 254 |
| 10 R 19.5 | 7.50 | 495 | 936 | 254 |
| 10 R 22.5 | 7.50 | 572 | 1 020 | 254 |
| 11 R 22.5 | 8.25 | 572 | 1 050 | 279 |
| 11 R 24.5 | 8.25 | 622 | 1 100 | 279 |
| 12 R 22.5 | 9.00 | 572 | 1 084 | 300 |
| 13 R 22.5 | 9.75 | 572 | 1 124 | 320 |
| 15 R 19.5 | 11.75 | 495 | 998 | 387 |
| 15 R 22.5 | 11.75 | 572 | 1 074 | 387 |
| 16.5 R 19.5 | 13.00 | 495 | 1 046 | 425 |
| 16.5 R 22.5 | 13.00 | 572 | 1 122 | 425 |
| 18 R 19.5 | 14.00 | 495 | 1 082 | 457 |
| 18 R 22.5 | 14.00 | 572 | 1 158 | 457 |
| 70-serien |
| 10/70 R 22.5 | 7.50 | 572 | 928 | 254 |
| 11/70 R 22.5 | 8.25 | 572 | 962 | 279 |
| 12/70 R 22.5 | 9.00 | 572 | 1 000 | 305 |
| 13/70 R 22.5 | 9.75 | 572 | 1 033 | 330 |

Däckstorleksbeteckning

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter

D (mm)

Däckbredd

S (mm)

7 R 17.5 (3)

5.25

445

752

185

7 R 19.5

5.25

495

800

185

8 R 17.5 (3)

6.00

445

784

208

8 R 19.5

6.00

495

856

208

8 R 22.5

6.00

572

936

208

8.5 R 17.5

6.00

445

802

215

9 R 17.5

6.75

445

820

230

9 R 19.5

6.75

495

894

230

9 R 22.5

6.75

572

970

230

9.5 R 17.5

6.75

445

842

240

9.5 R 19.5

6.75

495

916

240

10 R 17.5

7.50

445

858

254

10 R 19.5

7.50

495

936

254

10 R 22.5

7.50

572

1 020

254

11 R 22.5

8.25

572

1 050

279

11 R 24.5

8.25

622

1 100

279

12 R 22.5

9.00

572

1 084

300

13 R 22.5

9.75

572

1 124

320

15 R 19.5

11.75

495

998

387

15 R 22.5

11.75

572

1 074

387

16.5 R 19.5

13.00

495

1 046

425

16.5 R 22.5

13.00

572

1 122

425

18 R 19.5

14.00

495

1 082

457

18 R 22.5

14.00

572

1 158

457

70-serien

10/70 R 22.5

7.50

572

928

254

11/70 R 22.5

8.25

572

962

279

12/70 R 22.5

9.00

572

1 000

305

13/70 R 22.5

9.75

572

1 033

330

Tabell C

Däck för lätta nyttofordon — radial- och diagonalstruktur

| Däckstorleksbeteckning (4) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) | Däckbredd S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radial | Diagonal | Radial | Diagonal |
| Metrisk beteckning |
| 145 R 10 C | 4.00 | 254 | 492 | — | 147 | — |
| 145 R 12 C | 4.00 | 305 | 542 | — | 147 | — |
| 145 R 13 C | 4.00 | 330 | 566 | — | 147 | — |
| 145 R 14 C | 4.00 | 356 | 590 | — | 147 | — |
| 145 R 15 C | 4.00 | 381 | 616 | — | 147 | — |
| 155 R 12 C | 4.50 | 305 | 550 | — | 157 | — |
| 155 R 13 C | 4.50 | 330 | 578 | — | 157 | — |
| 155 R 14 C | 4.50 | 356 | 604 | — | 157 | — |
| 165 R 13 C | 4.50 | 330 | 596 | — | 167 | — |
| 165 R 14 C | 4.50 | 356 | 622 | — | 167 | — |
| 165 R 15 C | 4.50 | 381 | 646 | — | 167 | — |
| 175 R 13 C | 5.00 | 330 | 608 | — | 178 | — |
| 175 R 14 C | 5.00 | 356 | 634 | — | 178 | — |
| 175 R 16 C | 5.00 | 406 | 684 | — | 178 | — |
| 185 R 13 C | 5.50 | 330 | 624 | — | 188 | — |
| 185 R 14 C | 5.50 | 356 | 650 | — | 188 | — |
| 185 R 15 C | 5.50 | 381 | 674 | — | 188 | — |
| 185 R 16 C | 5.50 | 406 | 700 | — | 188 | — |
| 195 R 14 C | 5.50 | 356 | 666 | — | 198 | — |
| 195 R 15 C | 5.50 | 381 | 690 | — | 198 | — |
| 195 R 16 C | 5.50 | 406 | 716 | — | 198 | — |
| 205 R 14 C | 6.00 | 356 | 686 | — | 208 | — |
| 205 R 15 C | 6.00 | 381 | 710 | — | 208 | — |
| 205 R 16 C | 6.00 | 406 | 736 | — | 208 | — |
| 215 R 14 C | 6.00 | 356 | 700 | — | 218 | — |
| 215 R 15 C | 6.00 | 381 | 724 | — | 218 | — |
| 215 R 16 C | 6.00 | 406 | 750 | — | 218 | — |
| 245 R 16 C | 7.00 | 406 | 798 | 798 | 248 | 248 |
| 17 R 15 C | 5.00 | 381 | 678 | — | 178 | — |
| 17 R 380 C | 5.00 | 381 | 678 | — | 178 | — |
| 17 R 400 C | 150 mm | 400 | 698 | — | 186 | — |
| 19 R 400 C | 150 mm | 400 | 728 | — | 200 | — |
| Kodbeteckning |
| 5.60 R 12 C | 4.00 | 305 | 570 | 572 | 150 | 148 |
| 6.40 R 13 C | 5.00 | 330 | 648 | 640 | 172 | 172 |
| 6.70 R 13 C | 5.00 | 330 | 660 | 662 | 180 | 180 |
| 6.70 R 14 C | 5.00 | 356 | 688 | 688 | 180 | 180 |
| 6.70 R 15 C | 5.00 | 381 | 712 | 714 | 180 | 180 |

Däckstorleksbeteckning (4)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm)

Däckbredd S (mm)

Radial

Diagonal

Radial

Diagonal

Metrisk beteckning

145 R 10 C

4.00

254

492

—

147

—

145 R 12 C

4.00

305

542

—

147

—

145 R 13 C

4.00

330

566

—

147

—

145 R 14 C

4.00

356

590

—

147

—

145 R 15 C

4.00

381

616

—

147

—

155 R 12 C

4.50

305

550

—

157

—

155 R 13 C

4.50

330

578

—

157

—

155 R 14 C

4.50

356

604

—

157

—

165 R 13 C

4.50

330

596

—

167

—

165 R 14 C

4.50

356

622

—

167

—

165 R 15 C

4.50

381

646

—

167

—

175 R 13 C

5.00

330

608

—

178

—

175 R 14 C

5.00

356

634

—

178

—

175 R 16 C

5.00

406

684

—

178

—

185 R 13 C

5.50

330

624

—

188

—

185 R 14 C

5.50

356

650

—

188

—

185 R 15 C

5.50

381

674

—

188

—

185 R 16 C

5.50

406

700

—

188

—

195 R 14 C

5.50

356

666

—

198

—

195 R 15 C

5.50

381

690

—

198

—

195 R 16 C

5.50

406

716

—

198

—

205 R 14 C

6.00

356

686

—

208

—

205 R 15 C

6.00

381

710

—

208

—

205 R 16 C

6.00

406

736

—

208

—

215 R 14 C

6.00

356

700

—

218

—

215 R 15 C

6.00

381

724

—

218

—

215 R 16 C

6.00

406

750

—

218

—

245 R 16 C

7.00

406

798

798

248

248

17 R 15 C

5.00

381

678

—

178

—

17 R 380 C

5.00

381

678

—

178

—

17 R 400 C

150 mm

400

698

—

186

—

19 R 400 C

150 mm

400

728

—

200

—

Kodbeteckning

5.60 R 12 C

4.00

305

570

572

150

148

6.40 R 13 C

5.00

330

648

640

172

172

6.70 R 13 C

5.00

330

660

662

180

180

6.70 R 14 C

5.00

356

688

688

180

180

6.70 R 15 C

5.00

381

712

714

180

180

Tabell D

Däck för särskild användning — radial- och diagonalstruktur

| Däckstorleksbeteckning (5) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter
  D (mm) | Däckbredd
  S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kodbeteckning |
| 15×4 1/2-8 | 3.25 | 203 | 385 | 122 |
| 16×6-8 | 4.33 | 203 | 425 | 152 |
| 18×7 | 4.33 | 203 | 462 | 173 |
| 18×7-8 | 4.33 | 203 | 462 | 173 |
| 21×8-9 | 6.00 | 229 | 535 | 200 |
| 21×4 | 2.32 | 330 | 565 | 113 |
| 22×4 1/2 | 3.11 | 330 | 595 | 132 |
| 23×5 | 3.75 | 330 | 635 | 155 |
| 23×9-10 | 6.50 | 254 | 595 | 225 |
| 25×6 | 3.75 | 330 | 680 | 170 |
| 27×10-12 | 8.00 | 305 | 690 | 255 |
| 28×9-15 | 7.00 | 381 | 707 | 216 |
| Metrisk beteckning |
| 200-15 | 6.50 | 381 | 730 | 205 |
| 250-15 | 7.50 | 381 | 735 | 250 |
| 300-15 | 8.00 | 381 | 840 | 300 |

Däckstorleksbeteckning (5)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter

D (mm)

Däckbredd

S (mm)

Kodbeteckning

15×4 1/2-8

3.25

203

385

122

16×6-8

4.33

203

425

152

18×7

4.33

203

462

173

18×7-8

4.33

203

462

173

21×8-9

6.00

229

535

200

21×4

2.32

330

565

113

22×4 1/2

3.11

330

595

132

23×5

3.75

330

635

155

23×9-10

6.50

254

595

225

25×6

3.75

330

680

170

27×10-12

8.00

305

690

255

28×9-15

7.00

381

707

216

Metrisk beteckning

200-15

6.50

381

730

205

250-15

7.50

381

735

250

300-15

8.00

381

840

300

DEL II

USA-DÄCK

| — | Toleranserna nederst i tabellerna ska tillämpas i stället för de som anges i punkterna 6.1.4.2 och 6.1.5.3. |
| --- | --- |

—

Toleranserna nederst i tabellerna ska tillämpas i stället för de som anges i punkterna 6.1.4.2 och 6.1.5.3.

| — | Ytterdiameters anges för de olika användingskategorierna: normal, vinter, särskild. |
| --- | --- |

—

Ytterdiameters anges för de olika användingskategorierna: normal, vinter, särskild.

Tabell A

Däck för lätta nyttofordon (LT-däck)

Diagonal- och radialdäck

| Däckstorleksbeteckning (6) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) (7) | Däckbredd
  S (mm) (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Normal | Vinter |
| 6.00-16LT | 4.50 | 406 | 732 | 743 | 173 |
| 6.50-16LT | 4.50 | 406 | 755 | 767 | 182 |
| 6.70-16LT | 5.00 | 406 | 722 | 733 | 191 |
| 7.00-13LT | 5.00 | 330 | 647 | 658 | 187 |
| 7.00-14LT | 5.00 | 356 | 670 | 681 | 187 |
| 7.00-15LT | 5.50 | 381 | 752 | 763 | 202 |
| 7.00-16LT | 5.50 | 406 | 778 | 788 | 202 |
| 7.10-15LT | 5.00 | 381 | 738 | 749 | 199 |
| 7.50-15LT | 6.00 | 381 | 782 | 794 | 220 |
| 7.50-16LT | 6.00 | 406 | 808 | 819 | 220 |
| 8.25-16LT | 6.50 | 406 | 859 | 869 | 241 |
| 9.00-16LT | 6.50 | 406 | 890 | 903 | 257 |
| G78-15LT | 6.00 | 381 | 711 | 722 | 212 |
| H78-15LT | 6.00 | 381 | 727 | 739 | 222 |
| L78-15LT | 6.50 | 381 | 749 | 760 | 236 |
| L78-16LT | 6.50 | 406 | 775 | 786 | 236 |
| 7-14.5LT (9) | 6.00 | 368 | 677 | | 185 |
| 8-14.5LT (9) | 6.00 | 368 | 707 | | 203 |
| 9-14.5LT (9) | 7.00 | 368 | 711 | | 241 |
| 7-17.5LT | 5.25 | 445 | 758 | 769 | 189 |
| 8-17.5LT | 5.25 | 445 | 788 | 799 | 199 |

Däckstorleksbeteckning (6)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm) (7)

Däckbredd

S (mm) (8)

Normal

Vinter

6.00-16LT

4.50

406

732

743

173

6.50-16LT

4.50

406

755

767

182

6.70-16LT

5.00

406

722

733

191

7.00-13LT

5.00

330

647

658

187

7.00-14LT

5.00

356

670

681

187

7.00-15LT

5.50

381

752

763

202

7.00-16LT

5.50

406

778

788

202

7.10-15LT

5.00

381

738

749

199

7.50-15LT

6.00

381

782

794

220

7.50-16LT

6.00

406

808

819

220

8.25-16LT

6.50

406

859

869

241

9.00-16LT

6.50

406

890

903

257

G78-15LT

6.00

381

711

722

212

H78-15LT

6.00

381

727

739

222

L78-15LT

6.50

381

749

760

236

L78-16LT

6.50

406

775

786

236

7-14.5LT (9)

6.00

368

677

185

8-14.5LT (9)

6.00

368

707

203

9-14.5LT (9)

7.00

368

711

241

7-17.5LT

5.25

445

758

769

189

8-17.5LT

5.25

445

788

799

199

Tabell B

Däck för lätta nyttofordon (däck med hög flytkraft)

Diagonal- och radialdäck

| Däckstorleksbeteckning (10) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) (11) | Däckbredd
  S (mm) (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Normal | Vinter |
| 9-15LT | 8.00 | 381 | 744 | 755 | 254 |
| 10-15LT | 8.00 | 381 | 773 | 783 | 264 |
| 11-15LT | 8.00 | 381 | 777 | 788 | 279 |
| 24×7.50-13LT | 6 | 330 | 597 | 604 | 191 |
| 27×8.50-14LT | 7 | 356 | 674 | 680 | 218 |
| 28×8.50-15LT | 7 | 381 | 699 | 705 | 218 |
| 29×9.50-15LT | 7.5 | 381 | 724 | 731 | 240 |
| 30×9.50-15LT | 7.5 | 381 | 750 | 756 | 240 |
| 31×10.50-15LT | 8.5 | 381 | 775 | 781 | 268 |
| 31×11.50-15LT | 9 | 381 | 775 | 781 | 290 |
| 31×13.50-15LT | 11 | 381 | 775 | 781 | 345 |
| 31×15.50-15LT | 12 | 381 | 775 | 781 | 390 |
| 32×11.50-15LT | 9 | 381 | 801 | 807 | 290 |
| 33×12.50-15LT | 10 | 381 | 826 | 832 | 318 |
| 35×12.50-15LT | 10 | 381 | 877 | 883 | 318 |
| 37×12.50-15LT | 10 | 381 | 928 | 934 | 318 |
| 37×14.50-15LT | 12 | 381 | 928 | 934 | 372 |
| 8.00-16.5LT | 6.00 | 419 | 720 | 730 | 203 |
| 8.75-16.5LT | 6.75 | 419 | 748 | 759 | 222 |
| 9.50-16.5LT | 6.75 | 419 | 776 | 787 | 241 |
| 10-16.5LT | 8.25 | 419 | 762 | 773 | 264 |
| 12-16.5LT | 9.75 | 419 | 818 | 831 | 307 |
| 30×9.50-16.5LT | 7.50 | 419 | 750 | 761 | 240 |
| 31×10.50-16.5LT | 8.25 | 419 | 775 | 787 | 266 |
| 33×12.50-16.5LT | 9.75 | 419 | 826 | 838 | 315 |
| 37×12.50-16.5LT | 9.75 | 419 | 928 | 939 | 315 |
| 37×14.50-16.5LT | 11.25 | 419 | 928 | 939 | 365 |
| 33×9.50 R15LT | 7.50 | 381 | 826 | 832 | 240 |
| 35×12.50 R16.5LT | 10.00 | 419 | 877 | 883 | 318 |
| 37×12.50 R17LT | 10.00 | 432 | 928 | 934 | 318 |

Däckstorleksbeteckning (10)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm) (11)

Däckbredd

S (mm) (12)

Normal

Vinter

9-15LT

8.00

381

744

755

254

10-15LT

8.00

381

773

783

264

11-15LT

8.00

381

777

788

279

24×7.50-13LT

6

330

597

604

191

27×8.50-14LT

7

356

674

680

218

28×8.50-15LT

7

381

699

705

218

29×9.50-15LT

7.5

381

724

731

240

30×9.50-15LT

7.5

381

750

756

240

31×10.50-15LT

8.5

381

775

781

268

31×11.50-15LT

9

381

775

781

290

31×13.50-15LT

11

381

775

781

345

31×15.50-15LT

12

381

775

781

390

32×11.50-15LT

9

381

801

807

290

33×12.50-15LT

10

381

826

832

318

35×12.50-15LT

10

381

877

883

318

37×12.50-15LT

10

381

928

934

318

37×14.50-15LT

12

381

928

934

372

8.00-16.5LT

6.00

419

720

730

203

8.75-16.5LT

6.75

419

748

759

222

9.50-16.5LT

6.75

419

776

787

241

10-16.5LT

8.25

419

762

773

264

12-16.5LT

9.75

419

818

831

307

30×9.50-16.5LT

7.50

419

750

761

240

31×10.50-16.5LT

8.25

419

775

787

266

33×12.50-16.5LT

9.75

419

826

838

315

37×12.50-16.5LT

9.75

419

928

939

315

37×14.50-16.5LT

11.25

419

928

939

365

33×9.50 R15LT

7.50

381

826

832

240

35×12.50 R16.5LT

10.00

419

877

883

318

37×12.50 R17LT

10.00

432

928

934

318

Tabell C

Storlekskoder för däck som monteras på fälgar med indrag I centrum om 5° eller platta fälgar

Diagonal- och radialdäck

| Däckstorleksbeteckning (13) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) (14) | Däckbredd
  S (mm) (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Normal | Vinter |
| a) | b) |
| 6.50-20 | 5 | 508 | 878 | | 893 | 184 |
| 7.00-15TR | 5.5 | 381 | 777 | | 792 | 199 |
| 7.00-18 | 5.5 | 457 | 853 | | 868 | 199 |
| 7.00-20 | 5.5 | 508 | 904 | | 919 | 199 |
| 7.50-15TR | 6 | 381 | 808 | | 825 | 215 |
| 7.50-17 | 6 | 432 | 859 | | 876 | 215 |
| 7.50-18 | 6 | 457 | 884 | | 901 | 215 |
| 7.50-20 | 6 | 508 | 935 | | 952 | 215 |
| 8.25-15TR | 6.5 | 381 | 847 | 855 | 865 | 236 |
| 8.25-20 | 6.5 | 508 | 974 | 982 | 992 | 236 |
| 9.00-15TR | 7 | 381 | 891 | 904 | 911 | 259 |
| 9.00-20 | 7 | 508 | 1 019 | 1 031 | 1 038 | 259 |
| 10.00-15TR | 7.5 | 381 | 927 | 940 | 946 | 278 |
| 10.00-20 | 7.5 | 508 | 1 054 | 1 067 | 1 073 | 278 |
| 10.00-22 | 7.5 | 559 | 1 104 | 1 118 | 1 123 | 278 |
| 11.00-20 | 8 | 508 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 293 |
| 11.00-22 | 8 | 559 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 293 |
| 11.00-24 | 8 | 610 | 1 186 | 1 201 | 1 206 | 293 |
| 11.50-20 | 8 | 508 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 296 |
| 12.00-20 | 8.5 | 508 | 1 125 | | 1 146 | 315 |
| 12.00-24 | 8.5 | 610 | 1 226 | | 1 247 | 315 |
| 14.00-20 | 10 | 508 | 1 241 | | 1 266 | 375 |
| 14.00-24 | 10 | 610 | 1 343 | | 1 368 | 375 |

Däckstorleksbeteckning (13)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm) (14)

Däckbredd

S (mm) (15)

Normal

Vinter

a)

b)

6.50-20

5

508

878

893

184

7.00-15TR

5.5

381

777

792

199

7.00-18

5.5

457

853

868

199

7.00-20

5.5

508

904

919

199

7.50-15TR

6

381

808

825

215

7.50-17

6

432

859

876

215

7.50-18

6

457

884

901

215

7.50-20

6

508

935

952

215

8.25-15TR

6.5

381

847

855

865

236

8.25-20

6.5

508

974

982

992

236

9.00-15TR

7

381

891

904

911

259

9.00-20

7

508

1 019

1 031

1 038

259

10.00-15TR

7.5

381

927

940

946

278

10.00-20

7.5

508

1 054

1 067

1 073

278

10.00-22

7.5

559

1 104

1 118

1 123

278

11.00-20

8

508

1 085

1 099

1 104

293

11.00-22

8

559

1 135

1 150

1 155

293

11.00-24

8

610

1 186

1 201

1 206

293

11.50-20

8

508

1 085

1 099

1 104

296

12.00-20

8.5

508

1 125

1 146

315

12.00-24

8.5

610

1 226

1 247

315

14.00-20

10

508

1 241

1 266

375

14.00-24

10

610

1 343

1 368

375

Tabell D

Kodbetecknade däck för särskild användning

Diagonal- och radialdäck

| Däckstorleksbeteckning | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) (16) | Däckbredd
  S (mm) (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | b) |
| 10.00-20ML | 7.5 | 508 | 1 073 | 1 099 | 278 |
| 11.00-22ML | 8 | 559 | 1 155 | 1 182 | 293 |
| 13.00-24ML | 9 | 610 | 1 302 | | 340 |
| 14.00-20ML | 10 | 508 | 1 266 | | 375 |
| 14.00-24ML | 10 | 610 | 1 368 | | 375 |
| 15-19.5ML | 11.75 | 495 | 1 019 | | 389 |
| 24 R 21 | 18 | 533 | 1 372 | — | 610 |

Däckstorleksbeteckning

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm) (16)

Däckbredd

S (mm) (17)

a)

b)

10.00-20ML

7.5

508

1 073

1 099

278

11.00-22ML

8

559

1 155

1 182

293

13.00-24ML

9

610

1 302

340

14.00-20ML

10

508

1 266

375

14.00-24ML

10

610

1 368

375

15-19.5ML

11.75

495

1 019

389

24 R 21

18

533

1 372

—

610

Tabell E

Storlekskoder för däck som monteras på fälgar med indrag I centrum om 15°

Diagonal- och radialdäck

| Däckstorleksbeteckning (18) | Kod för mätfälgens bredd | Nominell fälgdiameter d (mm) | Ytterdiameter D (mm) (19) | Däckbredd
  S (mm) (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Normal | Vinter |
| a) | b) |
| 8-19.5 | 6.00 | 495 | 859 | | 876 | 203 |
| 8-22.5 | 6.00 | 572 | 935 | | 952 | 203 |
| 9-22.5 | 6.75 | 572 | 974 | 982 | 992 | 229 |
| 10-22.5 | 7.50 | 572 | 1 019 | 1 031 | 1 038 | 254 |
| 11-22.5 | 8.25 | 572 | 1 054 | 1 067 | 1 073 | 279 |
| 11-24.5 | 8.25 | 622 | 1 104 | 1 118 | 1 123 | 279 |
| 12-22.5 | 9.00 | 572 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 300 |
| 12-24.5 | 9.00 | 622 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 300 |
| 12.5-22.5 | 9.00 | 572 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 302 |
| 12.5-24.5 | 9.00 | 622 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 302 |
| 14-17.5 | 10.50 | 445 | 907 | | 921 | 349 (—) |
| 15-19.5 | 11.75 | 495 | 1 005 | | 1 019 | 389 (—) |
| 15-22.5 | 11.75 | 572 | 1 082 | | 1 095 | 389 (—) |
| 16.5-22.5 | 13.00 | 572 | 1 128 | | 1 144 | 425 (—) |
| 18-19.5 | 14.00 | 495 | 1 080 | | 1 096 | 457 (—) |
| 18-22.5 | 14.00 | 572 | 1 158 | | 1 172 | 457 (—) |

Däckstorleksbeteckning (18)

Kod för mätfälgens bredd

Nominell fälgdiameter d (mm)

Ytterdiameter D (mm) (19)

Däckbredd

S (mm) (20)

Normal

Vinter

a)

b)

8-19.5

6.00

495

859

876

203

8-22.5

6.00

572

935

952

203

9-22.5

6.75

572

974

982

992

229

10-22.5

7.50

572

1 019

1 031

1 038

254

11-22.5

8.25

572

1 054

1 067

1 073

279

11-24.5

8.25

622

1 104

1 118

1 123

279

12-22.5

9.00

572

1 085

1 099

1 104

300

12-24.5

9.00

622

1 135

1 150

1 155

300

12.5-22.5

9.00

572

1 085

1 099

1 104

302

12.5-24.5

9.00

622

1 135

1 150

1 155

302

14-17.5

10.50

445

907

921

349 (—)

15-19.5

11.75

495

1 005

1 019

389 (—)

15-22.5

11.75

572

1 082

1 095

389 (—)

16.5-22.5

13.00

572

1 128

1 144

425 (—)

18-19.5

14.00

495

1 080

1 096

457 (—)

18-22.5

14.00

572

1 158

1 172

457 (—)

---

(1)

| (+) | Däck med diagonal struktur anges med ett bindestreck i stället för bokstaven ”R” (t.ex. 5.00-8). |
| --- | --- |

(+)

Däck med diagonal struktur anges med ett bindestreck i stället för bokstaven ”R” (t.ex. 5.00-8).

(2)  Däckstorleksbeteckningen kan kompletteras med bokstaven ”C” (t.ex. 6.00-16C).

(3)  Däckstorleksbeteckningen kan kompletteras med bokstaven ”C” (t.ex. 7 R 17.5C).

(4)

| (+) | Däck med diagonal struktur anges med ett bindestreck i stället för bokstaven ”R” (t.ex. 145-10 C). |
| --- | --- |

(+)

Däck med diagonal struktur anges med ett bindestreck i stället för bokstaven ”R” (t.ex. 145-10 C).

(5)

| (+) | Däck med radial struktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestrecket ”-” (t.ex. 15x4 1/2 R 8). |
| --- | --- |

(+)

Däck med radial struktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestrecket ”-” (t.ex. 15x4 1/2 R 8).

(6)  Däck med radialstruktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestreck ”-” (t.ex. 6.00 R 16LT).

(7)  Koefficienten ”b” för beräkning av Dmax: 1,08.

(8)  Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 8 %.

(9)  Den efterställda beteckningen ”MH” får ersätta ”LT” i däckstorleksbeteckningen (t.ex. 7-14.5 MH).

(10)  Däck med radialstruktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestreck ”-” (t.ex. 24×7.50 R 13LT).

(11)  Koefficienten ”b” för beräkning av Dmax: 1,07.

(12)  Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 7 %.

(13)  Däck med radialstruktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestreck ”-” (t.ex. 6.50 R 20).

(14)  Koefficienten ”b” för beräkning av Dmax: 1,06 Användningskategori: Normala däck: a) Landsvägsmönster b) Tungt mönster

(15)  Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 6 %.

(16)  Koefficienten ”b” för beräkning av Dmax: 1,06

Användningskategori: särskild a) Dragmönster b) Tungt mönster

(17)  Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 8 %.

(18)  Däck med radialstruktur anges med bokstaven ”R” i stället för bindestreck ”—” (t.ex. 8R19.5).

(19)  Koefficienten ”b” för beräkning av Dmax: 1,05

Användningskategori: Normala däck: a) Landsvägsmönster b) Tungt mönster

(20)  Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 6 %.

(—) Den totala bredden får överskrida detta värde med högst + 5 %.

---

BILAGA VI

Metod för mätning av pneumatiska däck

| 1. | Däcket monteras på den mätfälg som tillverkaren anger i enlighet med punkt 4.1.11 i dessa föreskrifter och pumpas till ett tryck som tillverkaren anger i enlighet med punkt 4.1.12 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.

Däcket monteras på den mätfälg som tillverkaren anger i enlighet med punkt 4.1.11 i dessa föreskrifter och pumpas till ett tryck som tillverkaren anger i enlighet med punkt 4.1.12 i dessa föreskrifter.

| 2. | Däcket monteras på fälgen och konditioneras i den omgivande laboratorietemperaturen under minst 24 timmar. |
| --- | --- |

2.

Däcket monteras på fälgen och konditioneras i den omgivande laboratorietemperaturen under minst 24 timmar.

| 3. | Trycket justeras på nytt till det värde som anges i punkt 1 ovan. |
| --- | --- |

3.

Trycket justeras på nytt till det värde som anges i punkt 1 ovan.

| 4. | Den sammanlagda bredden mäts med hjälp av en kalibertolk vid sex på lika stort avstånd från varandra belägna punkter, varvid bandens eller räfflornas tjocklek beaktas. Det högsta mätvärdet som erhålls på detta sätt fastställs som den totala bredden. |
| --- | --- |

4.

Den sammanlagda bredden mäts med hjälp av en kalibertolk vid sex på lika stort avstånd från varandra belägna punkter, varvid bandens eller räfflornas tjocklek beaktas. Det högsta mätvärdet som erhålls på detta sätt fastställs som den totala bredden.

| 5. | Ytterdiametern beräknas med utgångspunkt i den största omkretsen. |
| --- | --- |

5.

Ytterdiametern beräknas med utgångspunkt i den största omkretsen.

---

BILAGA VII

Förfarande för uthållighetsprovning av belastning och hastighet

1.   FÖRBEREDELSE AV DÄCKET

1.1.   Montera de nya däcken på den provfälg som tillverkaren anger enligt punkt 4.1.11. i dessa föreskrifter.

1.2.   Använd en ny innerslang eller en kombination av innerslang, ventil och överfallslucka (beroende på vad som krävs) när däck med innerslang provas.

1.3.   Pumpa däcket till ett tryck som motsvarar det tryckindex som tillverkaren anger enligt punkt 4.1.12 i dessa föreskrifter.

1.4.   Konditionera kombinationen av däck och hjul vid provrumstemperaturen i minst 3 timmar.

1.5.   Justera däckets tryck till det tryck som anges i punkt 1.3 ovan.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

2.1.   Montera kombinationen av däck och hjul på provaxeln och tryck det mot yttersidan på en jämn motordriven provningstrumma med en diameter på 1,70 m ±1 % och med en yta som är minst lika bred som däckets slitbana.

2.2.   Anbringa på provningsaxeln en serie provningslaster uttryckta som andel av den belastning som anges i bilaga IV till dessa föreskrifter för de belastningsindex som står på däcksidan, i enlighet med nedanstående provningssekvens. Om däcket har belastningsindex för både enkelmontage och tvillingmontage ska referenslasten för enkelmontage tas som utgångspunkt för provningslasterna.

2.2.1.   För däck med en hastighetskategorisymbol över P anges provningsförfarandet i punkt 3.

2.2.2.   För alla andra däcktyper anges sekvensen för uthållighetsprovning i tillägg 1 till denna bilaga.

2.3.   Ringtrycket får inte korrigeras under provningen och provningslasten måste hållas konstant under alla tre stegen.

2.4.   Under provningen måste temperaturen i provningsrummet hållas vid 20-30 °C eller högre temperatur om tillverkaren tillåter det.

2.5.   Sekvensen för uthållighetsprovning av belastning och hastighet ska genomföras utan avbrott.

3.   PROVNINGSSEKVENS FÖR DÄCK MED HASTIGHETSKATEGORISYMBOL Q OCH ÖVER

3.1.   Denna sekvens ska tillämpas på:

| 3.1.1. | alla däck som markerats med belastningsindex vid enkelmontage på 121 eller mindre, |
| --- | --- |

3.1.1.

alla däck som markerats med belastningsindex vid enkelmontage på 121 eller mindre,

| 3.1.2. | däck som märkts med belastningsindex vid enkelmontage på 122 och över och med tilläggsmärkningen ”C” eller ”LT” enligt punkt 3.1.13 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2.

däck som märkts med belastningsindex vid enkelmontage på 122 och över och med tilläggsmärkningen ”C” eller ”LT” enligt punkt 3.1.13 i dessa föreskrifter.

3.2.   Belastning anbringad på hjulet som andel av den belastning som motsvarar belastningsindex:

| 3.2.1. | 90 % vid prov på en provningstrumma med en diameter på 1,70 m ±1 %; |
| --- | --- |

3.2.1.

90 % vid prov på en provningstrumma med en diameter på 1,70 m ±1 %;

| 3.2.2. | 92 % vid prov på en provningstrumma med en diameter på 2,0 m ±1 %. |
| --- | --- |

3.2.2.

92 % vid prov på en provningstrumma med en diameter på 2,0 m ±1 %.

3.3.   Inledande provningshastighet: en hastighet som motsvarar hastighetskategorisymbolen minus 20 km/h.

3.3.1.   Tid för att uppnå inledande provningshastighet: 10 min.

3.3.2.   Det första stegets längd: 10 min.

3.4.   Andra provningshastighet: en hastighet som motsvarar hastighetskategorisymbolen minus 10 km/h.

3.4.1.   Det andra stegets längd: 10 min.

3.5.   Slutlig provningshastighet: hastighet som motsvarar hastighetskategorisymbolen.

| 3.5.1. | Det sista stegets längd: 30 min. |
| --- | --- |

3.5.1.

Det sista stegets längd: 30 min.

3.6.   Total provningstid: 1 h.

4.   LIKVÄRDIGA PROVNINGSMETODER

Om någon annan metod än den som beskrivs i punkt 2 ovan används ska dess likvärdighet visas.

Tillägg 1

Sekvens för uthållighetsprovning

| Belastningsindex | Däckets hastighets kategori | Provningstrummans varvtal | Belastning anbringad på hjulet som andel av den belastning som motsvarar belastningsindex |
| --- | --- | --- | --- |
| Radialdäck min-1 | Diagonaldäck (korsskikt) min-1 | 7 h | 16 h | 24 h |
| 122 eller mer | F | 100 | 100 | 66 % | 84 % | 101 % |
| G | 125 | 100 |
| J | 150 | 125 |
| K | 175 | 150 |
| L | 200 | — |
| M | 225 | — |
| 121 eller mindre | F | 100 | 100 |
| G | 125 | 125 |
| J | 150 | 150 |
| K | 175 | 175 |
| L | 200 | 175 | 70 %
  4 h | 88 %
  6 h | 106 % |
| M | 250 | 200 | 75 % | 97 % | 114 % |
| N | 275 | — | 75 % | 97 % | 114 % |
| P | 300 | — | 75 % | 97 % | 114 % |

Belastningsindex

Däckets hastighets kategori

Provningstrummans varvtal

Belastning anbringad på hjulet som andel av den belastning som motsvarar belastningsindex

Radialdäck min-1

Diagonaldäck (korsskikt) min-1

7 h

16 h

24 h

122 eller mer

F

100

100

66 %

84 %

101 %

G

125

100

J

150

125

K

175

150

L

200

—

M

225

—

121 eller mindre

F

100

100

G

125

125

J

150

150

K

175

175

L

200

175

70 %

4 h

88 %

6 h

106 %

M

250

200

75 %

97 %

114 %

N

275

—

75 %

97 %

114 %

P

300

—

75 %

97 %

114 %

Anm.:

| 1. | Däck för särskild användning (se punkt 2.1.3 i dessa föreskrifter) bör provas med 85 % av den hastighet som föreskrivs för motsvarande normala däck. |
| --- | --- |

1.

Däck för särskild användning (se punkt 2.1.3 i dessa föreskrifter) bör provas med 85 % av den hastighet som föreskrivs för motsvarande normala däck.

| 2. | Däck med belastningsindex på 122 eller mer, hastighetskategori N eller P och tilläggsmärkningen ”LT” eller ”C” enligt punkt 3.1.13 i dessa föreskrifter ska provas med samma sekvens som anges i ovanstående tabell för däck med belastningsindex 121 eller mindre. |
| --- | --- |

2.

Däck med belastningsindex på 122 eller mer, hastighetskategori N eller P och tilläggsmärkningen ”LT” eller ”C” enligt punkt 3.1.13 i dessa föreskrifter ska provas med samma sekvens som anges i ovanstående tabell för däck med belastningsindex 121 eller mindre.

Tillägg 2

Förhållande mellan tryckindex och tryckenheter

| Tryckindex (”PSI”) | bar | kPa |
| --- | --- | --- |
| 20 | 1,4 | 140 |
| 25 | 1,7 | 170 |
| 30 | 2,1 | 210 |
| 35 | 2,4 | 240 |
| 40 | 2,8 | 280 |
| 45 | 3,1 | 310 |
| 50 | 3,4 | 340 |
| 55 | 3,8 | 380 |
| 60 | 4,1 | 410 |
| 65 | 4,5 | 450 |
| 70 | 4,8 | 480 |
| 75 | 5,2 | 520 |
| 80 | 5,5 | 550 |
| 85 | 5,9 | 590 |
| 90 | 6,2 | 620 |
| 95 | 6,6 | 660 |
| 100 | 6,9 | 690 |
| 105 | 7,2 | 720 |
| 110 | 7,6 | 760 |
| 115 | 7,9 | 790 |
| 120 | 8,3 | 830 |
| 125 | 8,6 | 860 |
| 130 | 9,0 | 900 |
| 135 | 9,3 | 930 |
| 140 | 9,7 | 970 |
| 145 | 10,0 | 1 000 |
| 150 | 10,3 | 1 030 |
| ... | ... | ... |

Tryckindex (”PSI”)

bar

kPa

20

1,4

140

25

1,7

170

30

2,1

210

35

2,4

240

40

2,8

280

45

3,1

310

50

3,4

340

55

3,8

380

60

4,1

410

65

4,5

450

70

4,8

480

75

5,2

520

80

5,5

550

85

5,9

590

90

6,2

620

95

6,6

660

100

6,9

690

105

7,2

720

110

7,6

760

115

7,9

790

120

8,3

830

125

8,6

860

130

9,0

900

135

9,3

930

140

9,7

970

145

10,0

1 000

150

10,3

1 030

...

...

...

---

BILAGA VIII

Belastningskapacitetens variation med hastigheten för däck för nyttofordon radialdäck och diagonaldäck

(Se punkterna 2.27 och 2.29)

| Belastningskapacitetens variation (%) |
| --- |
| Hastighet
  (km/h) | Alla belastningsindex | Belastningsindex ≥ 122 l (1) | Belastningsindex ≤ 121 l (1) |
| Hastighetskategorisymbol | Hastighetskategorisymbol | Hastighetskategorisymbol |
| F | G | J | K | L | M | L | M | N | P (2) |
| 0 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 |
| 5 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | +90 | +90 | +90 | +90 |
| 10 | +80 | +80 | +80 | +80 | +80 | +80 | +75 | +75 | +75 | +75 |
| 15 | +65 | +65 | +65 | +65 | +65 | +65 | +60 | +60 | +60 | +60 |
| 20 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 |
| 25 | +35 | +35 | +35 | +35 | +35 | +35 | +42 | +42 | +42 | +42 |
| 30 | +25 | +25 | +25 | +25 | +25 | +25 | +35 | +35 | +35 | +35 |
| 35 | +19 | +19 | +19 | +19 | +19 | +19 | +29 | +29 | +29 | +29 |
| 40 | +15 | +15 | +15 | +15 | +15 | +15 | +25 | +25 | +25 | +25 |
| 45 | +13 | +13 | +13 | +13 | +13 | +13 | +22 | +22 | +22 | +22 |
| 50 | +12 | +12 | +12 | +12 | +12 | +12 | +20 | +20 | +20 | +20 |
| 55 | +11 | +11 | +11 | +11 | +11 | +11 | +17,5 | +17,5 | +17,5 | +17,5 |
| 60 | +10 | +10 | +10 | +10 | +10 | +10 | +15,0 | +15,0 | +15,0 | +15,0 |
| 65 | +7,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 |
| 70 | +5,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +12,5 | +12,5 | +12,5 | +12,5 |
| 75 | +2,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +11,0 | +11,0 | +11,0 | +11,0 |
| 80 | 0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 |
| 85 | –3 | +2,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 |
| 90 | –6 | 0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +7,5 | +7,5 | +7,5 | +7,5 |
| 95 | –10 | –2,5 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +6,5 | +6,5 | +6,5 | +6,5 |
| 100 | –15 | –5 | 0 | 0 | 0 | 0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 |
| 105 | | –8 | –2 | 0 | 0 | 0 | +3,75 | +3,75 | +3,75 | +3,75 |
| 110 | | –13 | –4 | 0 | 0 | 0 | +2,5 | +2,5 | +2,5 | +2,5 |
| 115 | | | –7 | –3 | 0 | 0 | +1,25 | +1,25 | +1,25 | +1,25 |
| 120 | | | –12 | –7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 125 | | | | | | 0 | –2,5 | 0 | 0 | 0 |
| 130 | | | | | | 0 | –5,0 | 0 | 0 | 0 |
| 135 | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 | 0 |
| 140 | | | | | | | –10 | –5 | 0 | 0 |
| 145 | | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 |
| 150 | | | | | | | | –10,0 | –5,0 | 0 |
| 155 | | | | | | | | | –7,5 | –2,5 |
| 160 | | | | | | | | | –10,0 | –5,0 |

Belastningskapacitetens variation (%)

Hastighet

(km/h)

Alla belastningsindex

Belastningsindex ≥ 122 l (1)

Belastningsindex ≤ 121 l (1)

Hastighetskategorisymbol

Hastighetskategorisymbol

Hastighetskategorisymbol

F

G

J

K

L

M

L

M

N

P (2)

0

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

5

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+90

+90

+90

+90

10

+80

+80

+80

+80

+80

+80

+75

+75

+75

+75

15

+65

+65

+65

+65

+65

+65

+60

+60

+60

+60

20

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

25

+35

+35

+35

+35

+35

+35

+42

+42

+42

+42

30

+25

+25

+25

+25

+25

+25

+35

+35

+35

+35

35

+19

+19

+19

+19

+19

+19

+29

+29

+29

+29

40

+15

+15

+15

+15

+15

+15

+25

+25

+25

+25

45

+13

+13

+13

+13

+13

+13

+22

+22

+22

+22

50

+12

+12

+12

+12

+12

+12

+20

+20

+20

+20

55

+11

+11

+11

+11

+11

+11

+17,5

+17,5

+17,5

+17,5

60

+10

+10

+10

+10

+10

+10

+15,0

+15,0

+15,0

+15,0

65

+7,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+13,5

+13,5

+13,5

+13,5

70

+5,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+12,5

+12,5

+12,5

+12,5

75

+2,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+11,0

+11,0

+11,0

+11,0

80

0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+10,0

+10,0

+10,0

+10,0

85

–3

+2,0

+3,0

+3,0

+3,0

+3,0

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

90

–6

0

+2,0

+2,0

+2,0

+2,0

+7,5

+7,5

+7,5

+7,5

95

–10

–2,5

+1,0

+1,0

+1,0

+1,0

+6,5

+6,5

+6,5

+6,5

100

–15

–5

0

0

0

0

+5,0

+5,0

+5,0

+5,0

105

–8

–2

0

0

0

+3,75

+3,75

+3,75

+3,75

110

–13

–4

0

0

0

+2,5

+2,5

+2,5

+2,5

115

–7

–3

0

0

+1,25

+1,25

+1,25

+1,25

120

–12

–7

0

0

0

0

0

0

125

0

–2,5

0

0

0

130

0

–5,0

0

0

0

135

–7,5

–2,5

0

0

140

–10

–5

0

0

145

–7,5

–2,5

0

150

–10,0

–5,0

0

155

–7,5

–2,5

160

–10,0

–5,0

---

(1)  Belastningsindex avser enkelmontage.

(2)  Belastningsvariation tillåts inte vid hastigheter över 160 km/h. För hastighetskategorisymbolerna ”Q” och över utgör den hastighetskategori som motsvarar hastighetskategorisymbolen (se punkt 2.28.2) däckets största tillåtna hastighet.

---

BILAGA IX

MEDDELANDE

Uppgradering av driftbeskrivning för regummering i enlighet med föreskrifter nr 109

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

Utfärdat av (däcktillverkarens namn och adress): ...

Försäkran:

Däck som motsvarar följande uppgifter har godkänts för drift vid en högre driftsbeskrivning än enligt däckets ursprungliga typgodkännande. Härmed tillåts därför, med förbehåll för eventuella begränsningar i punkt 4.1.1 nedan, att däck med den ursprungliga driftsbeskrivningen och det ursprungliga typgodkännandenumret regummeras till den uppgraderade tjänstebeskrivningen.

Vidare godkänns att dessa uppgifter får utlämnas av en typgodkännandemyndighet till varje regummeringsanläggning som godkänts i enlighet med föreskrifter nr 109.

1.   Tillverkarens namn eller handelsbeteckning på däcket: ...

2.   Tillverkarens beteckning för däcktyp, modell eller konstruktion: ...

3.   Däckstorleksbeteckning: ...

3.1   Användningskategori (normal, vinter eller särskild): ...

4.   Driftbeskrivning

4.1   Originaldäck: ...

Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 54. ...

Utfärdat av: ...

4.1.1   I förekommande fall, den produktionsanläggning där däck lämpliga för uppgradering har tillverkats, aktuell produktionsperiod samt sätt att identifiera endera eller bägge dessa element:

4.2   Uppgraderat däck: ...

Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 54. ...

Utfärdat av: ...

5.   Medgivet av (däcktillverkarens ombud):

5.1   Namn (texta): ...

5.2   Befattning: ...

5.3   Underskrift: ...

---