# Az Európai Unió L 192/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 192 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. július 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 192

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. július 19.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 684/2008/EK rendelete (2008. július 17.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 685/2008/EK rendelete (2008. július 17.) a 85/2006/EK rendelettel a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről | 5 |
| | | A Bizottság 686/2008/EK rendelete (2008. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 18 |
| | * | A Bizottság 687/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a gabonafélék kifizető ügynökségek, illetve intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról (kodifikált változat) | 20 |
| | | A Bizottság 688/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 49 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2008/74/EK irányelve (2008. július 18.) a 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 2005/78/EK irányelvnek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 51 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 684/2008/EK rendelete (2008. július 17.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról

1

*

A Tanács 685/2008/EK rendelete (2008. július 17.) a 85/2006/EK rendelettel a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről

5

A Bizottság 686/2008/EK rendelete (2008. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

18

*

A Bizottság 687/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a gabonafélék kifizető ügynökségek, illetve intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról (kodifikált változat)

20

A Bizottság 688/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

49

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2008/74/EK irányelve (2008. július 18.) a 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 2005/78/EK irányelvnek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

51

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/595/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. június 25.) a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 3019. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2008/596/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. június 20.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról (átdolgozás) (EKB/2008/5) | 63 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/595/EK

*

A Bizottság határozata (2008. június 25.) a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 3019. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 3019. számú dokumentummal történt)

1

60

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

2008/596/EK

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. június 20.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról (átdolgozás) (EKB/2008/5)

(EKB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/1

---

A TANÁCS 684/2008/EK RENDELETE

(2008. július 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   A HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik (a továbbiakban: kézi emelőkocsik) behozatalára. Az említett rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakot vette alapul vizsgálati időszakként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik (a továbbiakban: kézi emelőkocsik) behozatalára. Az említett rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakot vette alapul vizsgálati időszakként.

2.   A JELENLEGI VIZSGÁLAT

2.1.   Eljárás

| (2) | Ezt a részleges időközi felülvizsgálatot a Bizottság saját kezdeményezésre indította el. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint egyes termékek, az úgynevezett magasemelők, rakodógépek, ollós emelők és mérleges raklapemelők (a továbbiakban magasemelők), melyek az állítások szerint a termékkörbe tartoznak, különbözőnek tűntek a kézi emelőkocsiktól és alapvető részegységeiktől, azaz alvázuktól és hidraulikájuktól, többek között különleges funkcióik (rakományok emelése, halomba rakása vagy lemérése) és végfelhasználóik miatt. E funkciók betöltésére a hidraulikák és alvázak szerkezetének erősségében különbségek mutatkoztak. A már említett jellemzők alátámasztják a használatbeli különbségeket – és úgy tűnt, hogy e termékek, valamint a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik nem helyettesíthetők egymással. Emiatt a Bizottság helyénvalónak tekintette az ügy felülvizsgálatát az érintett termékkör pontosítása céljából; a felülvizsgálat következtetései pedig lehetőség szerint a vonatkozó dömpingellenes intézkedések elrendelésének napjától visszamenőleges hatállyal lesznek érvényesek. |
| --- | --- |

(2)

Ezt a részleges időközi felülvizsgálatot a Bizottság saját kezdeményezésre indította el. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint egyes termékek, az úgynevezett magasemelők, rakodógépek, ollós emelők és mérleges raklapemelők (a továbbiakban magasemelők), melyek az állítások szerint a termékkörbe tartoznak, különbözőnek tűntek a kézi emelőkocsiktól és alapvető részegységeiktől, azaz alvázuktól és hidraulikájuktól, többek között különleges funkcióik (rakományok emelése, halomba rakása vagy lemérése) és végfelhasználóik miatt. E funkciók betöltésére a hidraulikák és alvázak szerkezetének erősségében különbségek mutatkoztak. A már említett jellemzők alátámasztják a használatbeli különbségeket – és úgy tűnt, hogy e termékek, valamint a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik nem helyettesíthetők egymással. Emiatt a Bizottság helyénvalónak tekintette az ügy felülvizsgálatát az érintett termékkör pontosítása céljából; a felülvizsgálat következtetései pedig lehetőség szerint a vonatkozó dömpingellenes intézkedések elrendelésének napjától visszamenőleges hatállyal lesznek érvényesek.

| (3) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) megjelent értesítéssel bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely az érintett termékkör vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(3)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) megjelent értesítéssel bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely az érintett termékkör vizsgálatára korlátozódik.

2.2.   Felülvizsgálati eljárás

| (4) | A Bizottság hivatalosan értesítette Kína (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, a közösségi felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges felülvizsgálati eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden érdekelt fél, aki ilyen kérést nyújtott be, és igazolni tudta, hogy meghallgatását különleges okok indokolják, meghallgatási lehetőséget kapott. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan értesítette Kína (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, a közösségi felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges felülvizsgálati eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden érdekelt fél, aki ilyen kérést nyújtott be, és igazolni tudta, hogy meghallgatását különleges okok indokolják, meghallgatási lehetőséget kapott.

| (5) | A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek.

| (6) | Tekintettel a részleges felülvizsgálat hatályára, a Bizottság nem jelölt ki vizsgálati időszakot e részleges felülvizsgálat céljára. A kérdőívekre adott válaszokban található információk a 2003 és 2006 közötti időszakot vették figyelembe (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak), tehát az az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát is lefedte. A figyelembe vett időszak tekintetében a kért információk mind a kézi emelőkocsik, mind a magasemelők eladási/beszerzési mennyiségére és értékére, gyártási mennyiségére és kapacitására vonatkoztak. Ezenkívül az érintett feleket észrevételek megtételére kérték fel a kézi emelőkocsik és a magasemelők gyártási folyamatában, műszaki jellemzőiben, végfelhasználásukban és kölcsönös helyettesíthetőségükben tapasztalható különbségeket és hasonlóságokat illetően. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a részleges felülvizsgálat hatályára, a Bizottság nem jelölt ki vizsgálati időszakot e részleges felülvizsgálat céljára. A kérdőívekre adott válaszokban található információk a 2003 és 2006 közötti időszakot vették figyelembe (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak), tehát az az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát is lefedte. A figyelembe vett időszak tekintetében a kért információk mind a kézi emelőkocsik, mind a magasemelők eladási/beszerzési mennyiségére és értékére, gyártási mennyiségére és kapacitására vonatkoztak. Ezenkívül az érintett feleket észrevételek megtételére kérték fel a kézi emelőkocsik és a magasemelők gyártási folyamatában, műszaki jellemzőiben, végfelhasználásukban és kölcsönös helyettesíthetőségükben tapasztalható különbségeket és hasonlóságokat illetően.

| (7) | A kézi emelőkocsik/magasemelők két kínai exportáló gyártója, négy közösségi gyártója, egy közösségi felhasználója és 14 közösségi importőre küldött vissza megfelelően kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(7)

A kézi emelőkocsik/magasemelők két kínai exportáló gyártója, négy közösségi gyártója, egy közösségi felhasználója és 14 közösségi importőre küldött vissza megfelelően kitöltött kérdőívet.

| (8) | A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek vélt információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályának pontosítása/módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben vizsgálatot folytatott:






  — | BT Products AB, Mjölby, Svédország, |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek vélt információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályának pontosítása/módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben vizsgálatot folytatott:

—

BT Products AB, Mjölby, Svédország,

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Németország, |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Németország,

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Hollandia. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Hollandia.

2.3.   Érintett termék

| (9) | Az érintett termék – az eredeti rendeletben szereplő egységes meghatározás szerint – a Kínából származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika, amelyet rendszerint az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kód alá sorolnak be. A kézi emelőkocsiknak és alapvető részegységeiknek különböző típusaik léteznek a teherbírás, a villahosszúság, az alvázhoz használt acél típusa, a hidraulika típusa, a kerekek típusa és a fékek megléte függvényében. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett termék – az eredeti rendeletben szereplő egységes meghatározás szerint – a Kínából származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika, amelyet rendszerint az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kód alá sorolnak be. A kézi emelőkocsiknak és alapvető részegységeiknek különböző típusaik léteznek a teherbírás, a villahosszúság, az alvázhoz használt acél típusa, a hidraulika típusa, a kerekek típusa és a fékek megléte függvényében.

2.4.   Megállapítások

| (10) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat tárgyát rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alvázuk és hidraulikájuk képezték. A kézi emelőkocsikat, meghatározásuk szerint, kézi erővel tolják és húzzák. Ezért a kézi emelőkocsik olyan mechanizmussal vannak felszerelve, amely segítségével a felhasználó kézi erővel éppen elegendő mértékben meg tudja emelni a terhet ahhoz, hogy azt az egyik helyről a másikra helyezze. |
| --- | --- |

(10)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat tárgyát rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alvázuk és hidraulikájuk képezték. A kézi emelőkocsikat, meghatározásuk szerint, kézi erővel tolják és húzzák. Ezért a kézi emelőkocsik olyan mechanizmussal vannak felszerelve, amely segítségével a felhasználó kézi erővel éppen elegendő mértékben meg tudja emelni a terhet ahhoz, hogy azt az egyik helyről a másikra helyezze.

| (11) | A magasemelők, amelyeket az állítások szerint néhány nemzeti vámhatóság a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező érintett termék kategóriájába sorolt be, ellenben önjárók is lehetnek, illetve kézzel is lehet őket mozgatni. A rakományok mozgatására és emelésére használják őket, abból a célból, hogy magasabbra helyezzék a rakományokat, segítséget nyújtsanak azok raktározásában (magasemelők), raklapokat helyezzenek egymásra (rakodógépek), a rakományt a munkavégzés szintjére emeljék (ollós emelők), illetve hogy a rakományt felemeljék és lemérjék (mérleges raklapemelők). |
| --- | --- |

(11)

A magasemelők, amelyeket az állítások szerint néhány nemzeti vámhatóság a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező érintett termék kategóriájába sorolt be, ellenben önjárók is lehetnek, illetve kézzel is lehet őket mozgatni. A rakományok mozgatására és emelésére használják őket, abból a célból, hogy magasabbra helyezzék a rakományokat, segítséget nyújtsanak azok raktározásában (magasemelők), raklapokat helyezzenek egymásra (rakodógépek), a rakományt a munkavégzés szintjére emeljék (ollós emelők), illetve hogy a rakományt felemeljék és lemérjék (mérleges raklapemelők).

| (12) | A Bizottság kizárólag a fenti (10) preambulumbekezdésben meghatározott kézi emelőkocsikat tekintette az eredeti rendeletben megvizsgált érintett terméknek. Helyénvaló megjegyezni, hogy az eredeti vizsgálat céljaira a Bizottság az együttműködő felektől sohasem kért információkat a magasemelőkről, és nem ellenőrzött semmilyen információt a magasemelők tekintetében. Ezért az eredeti rendeletben ismertetett valamennyi adat és információ, valamint az eredeti vizsgálat eredményei, beleértve a végleges dömpingellenes intézkedéseket is, pusztán a kézi emelőkocsikra alapulnak. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kizárólag a fenti (10) preambulumbekezdésben meghatározott kézi emelőkocsikat tekintette az eredeti rendeletben megvizsgált érintett terméknek. Helyénvaló megjegyezni, hogy az eredeti vizsgálat céljaira a Bizottság az együttműködő felektől sohasem kért információkat a magasemelőkről, és nem ellenőrzött semmilyen információt a magasemelők tekintetében. Ezért az eredeti rendeletben ismertetett valamennyi adat és információ, valamint az eredeti vizsgálat eredményei, beleértve a végleges dömpingellenes intézkedéseket is, pusztán a kézi emelőkocsikra alapulnak.

| (13) | A (2) preambulumbekezdésben leírt helyzetre való tekintettel, valamint annak megállapítására, hogy a magasemelők különböznek-e a kézi emelőkocsiktól, a vizsgálat mind a magasemelőkre, mind a kézi emelőkocsikra kiterjedt, fizikai és műszaki jellemzőik, gyártási folyamatuk, jellemző végfelhasználásuk és kölcsönös helyettesíthetőségük tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A (2) preambulumbekezdésben leírt helyzetre való tekintettel, valamint annak megállapítására, hogy a magasemelők különböznek-e a kézi emelőkocsiktól, a vizsgálat mind a magasemelőkre, mind a kézi emelőkocsikra kiterjedt, fizikai és műszaki jellemzőik, gyártási folyamatuk, jellemző végfelhasználásuk és kölcsönös helyettesíthetőségük tekintetében.

2.4.1.   A kézi emelőkocsik és a magasemelők fizikai és műszaki jellemzői

| (14) | A kézi emelőkocsiknak és alapvető részegységeiknek, azaz hidraulikájuknak és alvázuknak különböző típusaik léteznek a teherbírás, a villahosszúság, az alvázhoz használt acél típusa, a hidraulika típusa, a kerekek típusa és a fékek megléte/hiánya függvényében. Ezek az eltérő típusok azonban ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználásokkal rendelkeznek, ezért azok az eredeti vizsgálatban mind az érintett termék besorolást kapták. |
| --- | --- |

(14)

A kézi emelőkocsiknak és alapvető részegységeiknek, azaz hidraulikájuknak és alvázuknak különböző típusaik léteznek a teherbírás, a villahosszúság, az alvázhoz használt acél típusa, a hidraulika típusa, a kerekek típusa és a fékek megléte/hiánya függvényében. Ezek az eltérő típusok azonban ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználásokkal rendelkeznek, ezért azok az eredeti vizsgálatban mind az érintett termék besorolást kapták.

| (15) | A felülvizsgálati eljárás során kiderült, hogy a magasemelők bizonyos jellemzői megegyeznek a kézi emelőkocsik jellemzőivel, mint például a villákkal felszerelt alváz és a hidraulikus rendszer. A magasemelők azonban további funkciókkal is rendelkeznek a rakomány magasabbra emelése, halomba rakása, valamint a munkaasztalként/-felületként való működés, illetve a rakomány lemérése érdekében, mivel ehhez egyértelműen fejlettebb, illetve kiegészítő műszaki összetevőkre van szükség. Az említett egyedi magasemelő-funkciók betöltése érdekében a villák, az alváz és a hidraulika erősségére és felépítésére vonatkozó követelmények eltérnek a kézi emelőkocsikra vonatkozó követelményektől. Továbbá e kiegészítő funkciók miatt a magasemelők a kézi emelőkocsiknál jelentősen drágábbak (akár tízszeres mértékben is). |
| --- | --- |

(15)

A felülvizsgálati eljárás során kiderült, hogy a magasemelők bizonyos jellemzői megegyeznek a kézi emelőkocsik jellemzőivel, mint például a villákkal felszerelt alváz és a hidraulikus rendszer. A magasemelők azonban további funkciókkal is rendelkeznek a rakomány magasabbra emelése, halomba rakása, valamint a munkaasztalként/-felületként való működés, illetve a rakomány lemérése érdekében, mivel ehhez egyértelműen fejlettebb, illetve kiegészítő műszaki összetevőkre van szükség. Az említett egyedi magasemelő-funkciók betöltése érdekében a villák, az alváz és a hidraulika erősségére és felépítésére vonatkozó követelmények eltérnek a kézi emelőkocsikra vonatkozó követelményektől. Továbbá e kiegészítő funkciók miatt a magasemelők a kézi emelőkocsiknál jelentősen drágábbak (akár tízszeres mértékben is).

2.4.2.   Gyártási folyamat

| (16) | A felülvizsgálati eljárás során megállapítást nyert, hogy a kézi emelőkocsik és a magasemelők gyártási folyamatában jelentős eltérések tapasztalhatók, mivel ez utóbbiak kiegészítő összetevőket és ezáltal a kézi emelőkocsik gyártásától eltérő gyártási lépéseket igényelnek. A felülvizsgálati eljárás rámutatott, hogy a magasemelőkben és rakodógépekben az alvázkeretnek sokkal magasabban kell elhelyezkednie, és a hidraulikus rendszernek különböznie kell, hogy a gép képes legyen a rakományt magasabbra emelni, míg a mérleges raklapemelők alvázába mérleget kell beépíteni, aminek köszönhetően azok villaszerkezete teljesen eltér a kézi emelőkocsikétól. |
| --- | --- |

(16)

A felülvizsgálati eljárás során megállapítást nyert, hogy a kézi emelőkocsik és a magasemelők gyártási folyamatában jelentős eltérések tapasztalhatók, mivel ez utóbbiak kiegészítő összetevőket és ezáltal a kézi emelőkocsik gyártásától eltérő gyártási lépéseket igényelnek. A felülvizsgálati eljárás rámutatott, hogy a magasemelőkben és rakodógépekben az alvázkeretnek sokkal magasabban kell elhelyezkednie, és a hidraulikus rendszernek különböznie kell, hogy a gép képes legyen a rakományt magasabbra emelni, míg a mérleges raklapemelők alvázába mérleget kell beépíteni, aminek köszönhetően azok villaszerkezete teljesen eltér a kézi emelőkocsikétól.

2.4.3.   A kézi emelőkocsik és a magasemelők jellemző végfelhasználásai

| (17) | A kézi emelőkocsikat széles körben használják rakománymozgató tevékenységek, valamint az áruk terjesztése és raktározása során. Mind a feldolgozóiparban, mind a kiskereskedelmi üzletekben használatosak. Rendeltetésük szerint a gyalogos gépkezelő kézi erővel tolja, vonja, kormányozza őket, sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével. A kézi emelőkocsikat pusztán arra tervezték, hogy – például szállítójárművekben, raktártelepeken, gyárakban vagy akár kiskereskedelmi üzletekben is – az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy azt el lehessen szállítani. A kézi emelőkocsikra általában 210 milliméteres maximális emelési teherbírás jellemző. Ezenkívül általában egyéb rakománymozgató eszközök, mint például emelővillák, szükséges kiegészítőjének szokták tekinteni őket. Használatukhoz nem szükséges külön képzés. |
| --- | --- |

(17)

A kézi emelőkocsikat széles körben használják rakománymozgató tevékenységek, valamint az áruk terjesztése és raktározása során. Mind a feldolgozóiparban, mind a kiskereskedelmi üzletekben használatosak. Rendeltetésük szerint a gyalogos gépkezelő kézi erővel tolja, vonja, kormányozza őket, sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével. A kézi emelőkocsikat pusztán arra tervezték, hogy – például szállítójárművekben, raktártelepeken, gyárakban vagy akár kiskereskedelmi üzletekben is – az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy azt el lehessen szállítani. A kézi emelőkocsikra általában 210 milliméteres maximális emelési teherbírás jellemző. Ezenkívül általában egyéb rakománymozgató eszközök, mint például emelővillák, szükséges kiegészítőjének szokták tekinteni őket. Használatukhoz nem szükséges külön képzés.

| (18) | A felülvizsgálati eljárás rámutatott, hogy a magasemelők és a kézi emelőkocsik felhasználói köre csaknem megegyezik, felhasználásuk azonban különbözik, többek között abban, hogy magasabbra emelik a rakományt, munkafelületnek is használhatók, illetve lemérik a rakományt. Egyedi jellemzőiknek és felhasználásaiknak köszönhetően a magasemelőket nem használják olyan széles körben, mint a kézi emelőkocsikat. Emiatt eladási mennyiségük is csak mintegy tizede a kézi emelőkocsik eladási mennyiségének a közösségi piacon. Mindemellett a magasemelők használata, a kézi emelőkocsiktól eltérően, külön képzéshez kötött. |
| --- | --- |

(18)

A felülvizsgálati eljárás rámutatott, hogy a magasemelők és a kézi emelőkocsik felhasználói köre csaknem megegyezik, felhasználásuk azonban különbözik, többek között abban, hogy magasabbra emelik a rakományt, munkafelületnek is használhatók, illetve lemérik a rakományt. Egyedi jellemzőiknek és felhasználásaiknak köszönhetően a magasemelőket nem használják olyan széles körben, mint a kézi emelőkocsikat. Emiatt eladási mennyiségük is csak mintegy tizede a kézi emelőkocsik eladási mennyiségének a közösségi piacon. Mindemellett a magasemelők használata, a kézi emelőkocsiktól eltérően, külön képzéshez kötött.

2.4.4.   Kölcsönös helyettesíthetőség

| (19) | A felülvizsgálati eljárás kimutatta, hogy a magasemelők sokkal több különleges felhasználással rendelkeznek, mint a kézi emelőkocsik. A magasemelőket/rakodógépeket arra használják, hogy magasabbra helyezzék velük a rakományt, segítséget nyújtsanak a rakomány raktározásában, raklapokat helyezzenek egymásra; az ollós emelőkkel a munkavégzés szintjére emelik a rakományt, a mérleges raklapemelők pedig a rakomány mérésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(19)

A felülvizsgálati eljárás kimutatta, hogy a magasemelők sokkal több különleges felhasználással rendelkeznek, mint a kézi emelőkocsik. A magasemelőket/rakodógépeket arra használják, hogy magasabbra helyezzék velük a rakományt, segítséget nyújtsanak a rakomány raktározásában, raklapokat helyezzenek egymásra; az ollós emelőkkel a munkavégzés szintjére emelik a rakományt, a mérleges raklapemelők pedig a rakomány mérésére szolgálnak.

| (20) | Bizonyos, de igen csekély mértékben néhány magasemelő-típussal (pl. a mérleges raklapemelőkkel) lehetséges a rakományt úgy emelni és mozgatni, mint a kézi emelőkocsikkal. Azonban a kézi emelőkocsik magasemelőkkel történő helyettesítésének sem gyakorlati, sem gazdasági szempontból nincs értelme, mivel a kézi emelőkocsikat egyszerűbb a rakomány puszta felemelésére és mozgatására használni, mint a magasemelőket, melyek jóval drágábbak a kézi emelőkocsiknál, és használatukhoz külön képzés elvégzése szükséges. Ezenfelül a magasemelők kézi emelőkocsikként történő, állandó jellegű felhasználása tönkreteheti a magasemelők funkcióit, például az olyan mérleges raklapemelők esetében, ahol a mérleg olyan finom működésű, hogy károkat szenvedne abban a pillanatban, amint rakományemelésre vagy -mozgatásra használnák. |
| --- | --- |

(20)

Bizonyos, de igen csekély mértékben néhány magasemelő-típussal (pl. a mérleges raklapemelőkkel) lehetséges a rakományt úgy emelni és mozgatni, mint a kézi emelőkocsikkal. Azonban a kézi emelőkocsik magasemelőkkel történő helyettesítésének sem gyakorlati, sem gazdasági szempontból nincs értelme, mivel a kézi emelőkocsikat egyszerűbb a rakomány puszta felemelésére és mozgatására használni, mint a magasemelőket, melyek jóval drágábbak a kézi emelőkocsiknál, és használatukhoz külön képzés elvégzése szükséges. Ezenfelül a magasemelők kézi emelőkocsikként történő, állandó jellegű felhasználása tönkreteheti a magasemelők funkcióit, például az olyan mérleges raklapemelők esetében, ahol a mérleg olyan finom működésű, hogy károkat szenvedne abban a pillanatban, amint rakományemelésre vagy -mozgatásra használnák.

| (21) | A felülvizsgálati eljárás továbbá arra is fényt derített, hogy a kézi emelőkocsik a magasemelők helyettesítésére nem alkalmasak. Ez utóbbiak funkcióit egy specifikus, jól elkülönülő piacra tervezték, különböző követelményekkel, végfelhasználói szükségletekkel és elképzelésekkel. |
| --- | --- |

(21)

A felülvizsgálati eljárás továbbá arra is fényt derített, hogy a kézi emelőkocsik a magasemelők helyettesítésére nem alkalmasak. Ez utóbbiak funkcióit egy specifikus, jól elkülönülő piacra tervezték, különböző követelményekkel, végfelhasználói szükségletekkel és elképzelésekkel.

| (22) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a kézi emelőkocsik és a magasemelők alapvető részegységeik, mint például alvázuk és hidraulikájuk tekintetében kölcsönösen helyettesíthetők-e. A felülvizsgálati eljárás ebből a szempontból kimutatta, hogy eltérő felépítésük és jellemzőik miatt sem a kézi emelőkocsik és a magasemelők alvázai, sem hidraulikáik nem helyettesíthetők egymással. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a kézi emelőkocsik és a magasemelők alapvető részegységeik, mint például alvázuk és hidraulikájuk tekintetében kölcsönösen helyettesíthetők-e. A felülvizsgálati eljárás ebből a szempontból kimutatta, hogy eltérő felépítésük és jellemzőik miatt sem a kézi emelőkocsik és a magasemelők alvázai, sem hidraulikáik nem helyettesíthetők egymással.

2.5.   A termékkör tekintetében levont következtetések

| (23) | A felülvizsgálati eljárás során megállapításra került, hogy a magasemelők – eltérő és kiegészítő műszaki jellemzőik, eltérő végfelhasználásuk és gyártási folyamatuk folytán – nem tartoznak a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik termékkörébe, amelyek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések tárgyát képezik. A Bizottság ebből az okból az eredeti vizsgálat során nem tekintette a magasemelőket a vizsgált termékkör részének. |
| --- | --- |

(23)

A felülvizsgálati eljárás során megállapításra került, hogy a magasemelők – eltérő és kiegészítő műszaki jellemzőik, eltérő végfelhasználásuk és gyártási folyamatuk folytán – nem tartoznak a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik termékkörébe, amelyek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések tárgyát képezik. A Bizottság ebből az okból az eredeti vizsgálat során nem tekintette a magasemelőket a vizsgált termékkör részének.

| (24) | Ezért helyénvaló pontosítani, hogy a magasemelők különböznek a kézi emelőkocsiktól és alapvető részegységeiktől, és nem tartoznak a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörbe. |
| --- | --- |

(24)

Ezért helyénvaló pontosítani, hogy a magasemelők különböznek a kézi emelőkocsiktól és alapvető részegységeiktől, és nem tartoznak a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörbe.

| (25) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak a fenti következtetésekről. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak a fenti következtetésekről.

| (26) | Az egyik fél szerint a magasemelőket és a kézi emelőkocsikat egy műszaki egységnek kell tekinteni, de a rendelkezésre álló információk nem engednek erre következtetni. Az összes többi állásfoglalást előterjesztő fél elfogadta a Bizottság megállapításait. |
| --- | --- |

(26)

Az egyik fél szerint a magasemelőket és a kézi emelőkocsikat egy műszaki egységnek kell tekinteni, de a rendelkezésre álló információk nem engednek erre következtetni. Az összes többi állásfoglalást előterjesztő fél elfogadta a Bizottság megállapításait.

| (27) | A fentiekre való tekintettel a termékmeghatározás pontosítása érdekében helyénvaló az eredeti rendelet módosítása. |
| --- | --- |

(27)

A fentiekre való tekintettel a termékmeghatározás pontosítása érdekében helyénvaló az eredeti rendelet módosítása.

| (28) | Mivel e felülvizsgálati eljárás a termékkör pontosítására korlátozódik és a magasemelők nem tartoztak az eredeti vizsgálat és az ezt követő dömpingellenes intézkedés hatálya alá, helyénvalónak tűnik, hogy a megállapításokat az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve minden olyan behozatalt is, amelyre 2005. január 29. és 2005. július 21. között ideiglenes vámot vetettek ki. A Bizottság nem talált nyomós indokot e visszamenő hatályú rendelkezés alkalmazása ellen. |
| --- | --- |

(28)

Mivel e felülvizsgálati eljárás a termékkör pontosítására korlátozódik és a magasemelők nem tartoztak az eredeti vizsgálat és az ezt követő dömpingellenes intézkedés hatálya alá, helyénvalónak tűnik, hogy a megállapításokat az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve minden olyan behozatalt is, amelyre 2005. január 29. és 2005. július 21. között ideiglenes vámot vetettek ki. A Bizottság nem talált nyomós indokot e visszamenő hatályú rendelkezés alkalmazása ellen.

| (29) | Következésképpen az e rendelettel módosított 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó áruk esetében az 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése alapján megfizetett vagy elkönyvelt, végleges dömpingellenes vámokat és ugyanazon rendelet 2. cikke szerint véglegesen beszedett ideiglenes dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni. |
| --- | --- |

(29)

Következésképpen az e rendelettel módosított 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó áruk esetében az 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése alapján megfizetett vagy elkönyvelt, végleges dömpingellenes vámokat és ugyanazon rendelet 2. cikke szerint véglegesen beszedett ideiglenes dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.

| (30) | A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. |
| --- | --- |

(30)

A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.

| (31) | Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor az 1174/2005/EK rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti, |
| --- | --- |

(31)

Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor az 1174/2005/EK rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1174/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kód (8427900010 és 8431200010 TARIC-kód) alá tartozó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, vagyis az alváz és a hidraulika behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki. E rendelet céljaira kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, de más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk nincs, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők), ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek), iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők) vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).”

2. cikk

Az e rendelettel módosított 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó áruk esetében az 1174/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése alapján megfizetett vagy elkönyvelt, végleges dömpingellenes vámokat és ugyanazon rendelet 2. cikke szerint véglegesen beszedett ideiglenes dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.

A visszafizetést és az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. Megfelelően indokolt esetekben a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) 236. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hároméves időtartamot egy évvel meg kell hosszabbítani.

4

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2005. július 22-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. WOERTH

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

2

(3)  HL C 184., 2007.8.7., 11. o.

3

(4)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/5

---

A TANÁCS 685/2008/EK RENDELETE

(2008. július 17.)

a 85/2006/EK rendelettel a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 85/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára. A végleges vámot minimum importár formájában szabták ki. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 85/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára. A végleges vámot minimum importár formájában szabták ki.

2.   Felülvizsgálati kérelem és az eljárás megindítása

| (2) | 2007. február 20-án a Bizottsághoz egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett, amelyet Lengyelország, Litvánia, Olaszország, Portugália és Spanyolország (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(2)

2007. február 20-án a Bizottsághoz egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett, amelyet Lengyelország, Litvánia, Olaszország, Portugália és Spanyolország (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (3) | A kérelmezők megalapozott bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy az intézkedések alapja megváltozott, és ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmezők azt állították, és egyben megalapozott bizonyítékkal is alátámasztották, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek az exportárakkal történő összehasonlítása eredményeként a dömping jóval a jelenlegi intézkedésben meghatározott szint alá csökkenne. Ezért az intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására. Ez a bizonyíték elegendőnek minősült ahhoz, hogy indokolja az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmezők megalapozott bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy az intézkedések alapja megváltozott, és ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmezők azt állították, és egyben megalapozott bizonyítékkal is alátámasztották, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek az exportárakkal történő összehasonlítása eredményeként a dömping jóval a jelenlegi intézkedésben meghatározott szint alá csökkenne. Ezért az intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására. Ez a bizonyíték elegendőnek minősült ahhoz, hogy indokolja az eljárás megindítását.

| (4) | Ennek megfelelően a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. április 21-én egy értesítésnek (3) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével megindította a Norvégiából származó tenyésztett lazac importjára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ideiglenes felülvizsgálatát az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. április 21-én egy értesítésnek (3) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével megindította a Norvégiából származó tenyésztett lazac importjára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ideiglenes felülvizsgálatát az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).

| (5) | A felülvizsgálat hatálya a dömping vonatkozásaira korlátozódott annak felmérése érdekében, hogy a meglévő intézkedéseket folytatni, megszüntetni vagy módosítani szükséges-e. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat hatálya a dömping vonatkozásaira korlátozódott annak felmérése érdekében, hogy a meglévő intézkedéseket folytatni, megszüntetni vagy módosítani szükséges-e.

3.   Az eljárásban érintett felek

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan érdesített minden ismert exportálót/termelőt Norvégiában, valamint minden olyan kereskedőt, importőrt és szövetséget, amelyekről tudott, hogy érintett, illetve a Norvég Királyság képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan érdesített minden ismert exportálót/termelőt Norvégiában, valamint minden olyan kereskedőt, importőrt és szövetséget, amelyekről tudott, hogy érintett, illetve a Norvég Királyság képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

4.   Mintavétel

| (7) | A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontja rámutatott arra, hogy a Bizottság dönthet úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) i. pontja szerinti kérelemre válaszul 267 vállalat nyújtotta a kért információkat a meghatározott határidőn belül. Ezek közül 169 volt lazacot exportáló termelő. Az exportra közvetlenül vagy közvetve került sor kapcsolatban álló vagy független kereskedőkön keresztül. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontja rámutatott arra, hogy a Bizottság dönthet úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) i. pontja szerinti kérelemre válaszul 267 vállalat nyújtotta a kért információkat a meghatározott határidőn belül. Ezek közül 169 volt lazacot exportáló termelő. Az exportra közvetlenül vagy közvetve került sor kapcsolatban álló vagy független kereskedőkön keresztül.

| (8) | Az érintett vállalatok nagy száma ismeretében a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazását határozták el, és ebből a célból – a norvég hatóságokkal konzultálva – a Közösségbe irányuló legnagyobb exportvolumenű termelő vállalatokból (exportáló termelők) választottak mintát. A norvég ipar képviselői azt javasolták, hogy vegyenek be a mintába i. egy olyan termelő vállalatot, amely nem önállóan, hanem egy kapcsolatban nem álló norvégiai kereskedőn keresztül exportál; továbbá ii. az érintett termék két nem termelő exportőrét. Ez nem volt elfogadható, mert a termelő vállalat tekintetében nem volt elegendő garancia arra, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül a Közösségbe irányuló exportértékesítést valóban meg lehet határozni. A saját lazactenyésztés nélküli exportőrök esetében pedig nem lehetett rendes értéket megállapítani, ezért ezekre a vállalatokra vámot sem lehetett meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett vállalatok nagy száma ismeretében a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazását határozták el, és ebből a célból – a norvég hatóságokkal konzultálva – a Közösségbe irányuló legnagyobb exportvolumenű termelő vállalatokból (exportáló termelők) választottak mintát. A norvég ipar képviselői azt javasolták, hogy vegyenek be a mintába i. egy olyan termelő vállalatot, amely nem önállóan, hanem egy kapcsolatban nem álló norvégiai kereskedőn keresztül exportál; továbbá ii. az érintett termék két nem termelő exportőrét. Ez nem volt elfogadható, mert a termelő vállalat tekintetében nem volt elegendő garancia arra, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül a Közösségbe irányuló exportértékesítést valóban meg lehet határozni. A saját lazactenyésztés nélküli exportőrök esetében pedig nem lehetett rendes értéket megállapítani, ezért ezekre a vállalatokra vámot sem lehetett meghatározni.

| (9) | Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kiválasztott minta arra a lehető legnagyobb reprezentatív exportvolumenre terjedt ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg lehetett vizsgálni. A végső mintába beválasztott exportáló termelők az érintett termék Közösségbe irányuló bejelentett exportvolumenének majdnem 60 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kiválasztott minta arra a lehető legnagyobb reprezentatív exportvolumenre terjedt ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg lehetett vizsgálni. A végső mintába beválasztott exportáló termelők az érintett termék Közösségbe irányuló bejelentett exportvolumenének majdnem 60 %-át képviselték.

| (10) | Az importőrök esetében és annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükség van-e mintavételre, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának ii. alpontja előírta a közösségi importőröknek, hogy nyújtsák be az adott pontban meghatározott információkat. A mintavételi űrlapra mindössze négy közösségi importőr válaszolt. Az együttműködő importőrök alacsony száma miatt ebben az esetben nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

Az importőrök esetében és annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükség van-e mintavételre, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának ii. alpontja előírta a közösségi importőröknek, hogy nyújtsák be az adott pontban meghatározott információkat. A mintavételi űrlapra mindössze négy közösségi importőr válaszolt. Az együttműködő importőrök alacsony száma miatt ebben az esetben nem volt szükség mintavételre.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Evégett a Bizottság felkérte az összes érintettként ismert felet és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkező összes többi felet, hogy működjék együtt a jelenlegi eljárásban, és töltse ki a megfelelő kérdőíveket. Ebben a tekintetben együttműködött a Bizottsággal és ismertette véleményét 267 norvégiai termelő és exportőr, a közösségi lazactenyésztők képviselői, valamint Írország és Skócia kormánya. Ezenkívül a meghatározott határidőn belül négy importőr és a mintába beválasztott hat norvég exportáló termelő nyújtott be teljes kérdőívet. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Evégett a Bizottság felkérte az összes érintettként ismert felet és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkező összes többi felet, hogy működjék együtt a jelenlegi eljárásban, és töltse ki a megfelelő kérdőíveket. Ebben a tekintetben együttműködött a Bizottsággal és ismertette véleményét 267 norvégiai termelő és exportőr, a közösségi lazactenyésztők képviselői, valamint Írország és Skócia kormánya. Ezenkívül a meghatározott határidőn belül négy importőr és a mintába beválasztott hat norvég exportáló termelő nyújtott be teljes kérdőívet.

| (12) | A Bizottság a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrzéseket:






  a) | Importőrök/feldolgozók/felhasználók







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrzéseket:

a)

Importőrök/feldolgozók/felhasználók

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Németország

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Németország

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Hollandia |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Hollandia

| — | Hätälä Oy, Oulu, Finnország |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Finnország

| b) | Norvégiai exportáló termelők (csoportszint)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norvégia |
| --- | --- | --- |

b)

Norvégiai exportáló termelők (csoportszint)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norvégia

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvégia |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvégia

| (13) | A két legnagyobb norvég exportáló termelő, vagyis a Marine Harvest AS és a Hallvard Leroy AS összesen az együttműködő norvégiai termelők által bejelentett termelés 44 %-át, a Közösségbe irányuló norvég exportnak pedig a 45 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(13)

A két legnagyobb norvég exportáló termelő, vagyis a Marine Harvest AS és a Hallvard Leroy AS összesen az együttműködő norvégiai termelők által bejelentett termelés 44 %-át, a Közösségbe irányuló norvég exportnak pedig a 45 %-át tette ki.

| (14) | A mintába beválasztott másik négy vállalat által szolgáltatott információk alapos elemzésnek lettek alávetve, és azt sikerült megállapítani, hogy termelési költségeik és exportáraik általánosságban összhangban állnak a meglátogatott vállalatokéival. |
| --- | --- |

(14)

A mintába beválasztott másik négy vállalat által szolgáltatott információk alapos elemzésnek lettek alávetve, és azt sikerült megállapítani, hogy termelési költségeik és exportáraik általánosságban összhangban állnak a meglátogatott vállalatokéival.

| (15) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(15)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

5.   Vizsgálati időszak

| (16) | A dömping vizsgálata a 2006. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(16)

A dömping vizsgálata a 2006. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (17) | A felülvizsgálat alatt álló termék megegyezik az eredeti vizsgálat termékével, vagyis Norvégiából származó tenyésztett (nem vadon élő) lazac filézve, frissen, hűtve vagy fagyasztva is. A fogalommeghatározás nem terjed ki a más hasonló tenyésztetthal-termékekre, mint például a nagy (lazac) pisztrángra, biomasszára (élő lazac), valamint a vadon élő lazacra és a továbbfeldolgozott típusokra, mint például a füstölt lazacra. |
| --- | --- |

(17)

A felülvizsgálat alatt álló termék megegyezik az eredeti vizsgálat termékével, vagyis Norvégiából származó tenyésztett (nem vadon élő) lazac filézve, frissen, hűtve vagy fagyasztva is. A fogalommeghatározás nem terjed ki a más hasonló tenyésztetthal-termékekre, mint például a nagy (lazac) pisztrángra, biomasszára (élő lazac), valamint a vadon élő lazacra és a továbbfeldolgozott típusokra, mint például a füstölt lazacra.

| (18) | A termék jelenleg a termék különböző kiszereléseinek megfelelő (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 és az ex 0304 29 13 KN-kódok alá tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A termék jelenleg a termék különböző kiszereléseinek megfelelő (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 és az ex 0304 29 13 KN-kódok alá tartozik.

2.   Hasonló termék

| (19) | Mint azt az eredeti vizsgálat megállapította és ez a vizsgálat is megerősíti, az érintett termék és a norvégiai belföldi piacra gyártott és ott eladott termék esetében az alapvető fizikai jellemzők és a felhasználás megegyezik. Ezért ezeket hasonló termékeknek tekintették, az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingre korlátozódott, a közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket. |
| --- | --- |

(19)

Mint azt az eredeti vizsgálat megállapította és ez a vizsgálat is megerősíti, az érintett termék és a norvégiai belföldi piacra gyártott és ott eladott termék esetében az alapvető fizikai jellemzők és a felhasználás megegyezik. Ezért ezeket hasonló termékeknek tekintették, az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingre korlátozódott, a közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.

C.   DÖMPING

1.   Általános háttér

| (20) | A norvég tenyésztettlazac-termelők az érintett terméket vagy közvetlenül vagy kapcsolatban álló és kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül értékesítették a Közösségbe. A termelő szintjén az exportár kiszámításához csak a közvetlenül vagy egy norvégiai székhelyű kapcsolatban álló vállalaton keresztül a közösségi piacra szánt, azonosítható eladásokat használták fel. |
| --- | --- |

(20)

A norvég tenyésztettlazac-termelők az érintett terméket vagy közvetlenül vagy kapcsolatban álló és kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül értékesítették a Közösségbe. A termelő szintjén az exportár kiszámításához csak a közvetlenül vagy egy norvégiai székhelyű kapcsolatban álló vállalaton keresztül a közösségi piacra szánt, azonosítható eladásokat használták fel.

2.   Rendes érték

| (21) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először a mintában szereplő összes exportáló termelő tekintetében megállapította, hogy a tenyésztett lazac összes belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéshez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintette reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(21)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először a mintában szereplő összes exportáló termelő tekintetében megállapította, hogy a tenyésztett lazac összes belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéshez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintette reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.

| (22) | A belföldi értékesítés reprezentatív mivoltának meghatározásakor nem vették figyelembe a felülvizsgálati időszakban Norvégiában tartózkodó és exportengedéllyel rendelkező kapcsolatban nem álló kereskedőknek történő eladásokat, hiszen ezeknek az eladásoknak a végső rendeltetési helyét nem lehetett biztonsággal megállapítani. A vizsgálat pedig valóban kimutatta, hogy ezeket az eladásokat túlnyomórészt harmadik országok piacára szánták, és így nem belföldi fogyasztásra értékesítették. |
| --- | --- |

(22)

A belföldi értékesítés reprezentatív mivoltának meghatározásakor nem vették figyelembe a felülvizsgálati időszakban Norvégiában tartózkodó és exportengedéllyel rendelkező kapcsolatban nem álló kereskedőknek történő eladásokat, hiszen ezeknek az eladásoknak a végső rendeltetési helyét nem lehetett biztonsággal megállapítani. A vizsgálat pedig valóban kimutatta, hogy ezeket az eladásokat túlnyomórészt harmadik országok piacára szánták, és így nem belföldi fogyasztásra értékesítették.

| (23) | Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező vállalatok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(23)

Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező vállalatok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal.

| (24) | Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban független ügyfeleknek belföldön értékesített terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(24)

Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban független ügyfeleknek belföldön értékesített terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének.

| (25) | A kérdéses típus független ügyfelek számára történő nyereséges értékesítésének arányát meghatározva vizsgálatot végeztek annak megállapítása érdekében is, hogy az érintett termék belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, mint amelyet az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalom során végeztek. Ennek megállapítására a vizsgálati időszakban a belföldi piacon is értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független ügyfelek számára történt nyereséges belföldi értékesítés arányát az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

(25)

A kérdéses típus független ügyfelek számára történő nyereséges értékesítésének arányát meghatározva vizsgálatot végeztek annak megállapítása érdekében is, hogy az érintett termék belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, mint amelyet az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalom során végeztek. Ennek megállapítására a vizsgálati időszakban a belföldi piacon is értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független ügyfelek számára történt nyereséges belföldi értékesítés arányát az alábbiak szerint:

| (26) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át a kiszámított előállítási költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a felülvizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az eladások nyereségesek voltak-e, vagy sem. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át a kiszámított előállítási költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a felülvizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az eladások nyereségesek voltak-e, vagy sem.

| (27) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag az adott típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ez az értékesítés a típus teljes értékesítési mennyiségének legalább 10 %-át kitette. |
| --- | --- |

(27)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag az adott típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ez az értékesítés a típus teljes értékesítési mennyiségének legalább 10 %-át kitette.

| (28) | Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

| (29) | Amikor egy exportáló termelő által értékesített bizonyos terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(29)

Amikor egy exportáló termelő által értékesített bizonyos terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni.

| (30) | Először megvizsgálták, hogy a rendes érték megállapítható-e más norvégiai termelők belföldi árai alapján, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Mivel ebben az esetben nem álltak rendelkezésre más termelők megbízható belföldi árai, számtanilag képzett rendes érték felhasználására került sor az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(30)

Először megvizsgálták, hogy a rendes érték megállapítható-e más norvégiai termelők belföldi árai alapján, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Mivel ebben az esetben nem álltak rendelkezésre más termelők megbízható belföldi árai, számtanilag képzett rendes érték felhasználására került sor az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (31) | Ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint. A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyes exportáló termelők esetében az exportált típusok– szükség esetén kiigazított – előállítási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi értékesítési, általános és igazgatási költséget („SG&A”) és egy ésszerű haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(31)

Ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint. A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyes exportáló termelők esetében az exportált típusok– szükség esetén kiigazított – előállítási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi értékesítési, általános és igazgatási költséget („SG&A”) és egy ésszerű haszonkulcsot.

| (32) | Az SG&A-t és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy megbízható adatoknak minősültek-e a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelőknél felmerülő SG&A és az általuk elért nyereség. |
| --- | --- |

(32)

Az SG&A-t és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy megbízható adatoknak minősültek-e a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelőknél felmerülő SG&A és az általuk elért nyereség.

| (33) | A hat exportáló termelő közül, amelynél a rendes értéket számtanilag kellett képezni egyiknek sem volt reprezentatív belföldi értékesítése. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének első mondatában említett módszert nem lehetett felhasználni. A 2. cikk (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, hiszen egyik exportáló termelőnek sem volt reprezentatív belföldi eladása. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja szintén nem volt alkalmazható, mert azt állapították meg, hogy a termékek általános kategóriájának értékesítése a belföldi piacon nem a rendes kereskedelmi forgalomban folyik. Ennélfogva az SG&A-t és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint, vagyis egy bármilyen másik elfogadható módszer alapján állapították meg. Ebben a tekintetben és minden más rendelkezésre álló megbízható információ hiányában úgy tekintették, hogy 30 % haszonkulcs és 3 % SG&A ésszerű lenne, figyelembe véve a hat exportáló termelő által a felülvizsgálati időszakban saját belföldi értékesítéséről közölt adatokat. |
| --- | --- |

(33)

A hat exportáló termelő közül, amelynél a rendes értéket számtanilag kellett képezni egyiknek sem volt reprezentatív belföldi értékesítése. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének első mondatában említett módszert nem lehetett felhasználni. A 2. cikk (6) bekezdésének a) pontját nem lehetett alkalmazni, hiszen egyik exportáló termelőnek sem volt reprezentatív belföldi eladása. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja szintén nem volt alkalmazható, mert azt állapították meg, hogy a termékek általános kategóriájának értékesítése a belföldi piacon nem a rendes kereskedelmi forgalomban folyik. Ennélfogva az SG&A-t és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint, vagyis egy bármilyen másik elfogadható módszer alapján állapították meg. Ebben a tekintetben és minden más rendelkezésre álló megbízható információ hiányában úgy tekintették, hogy 30 % haszonkulcs és 3 % SG&A ésszerű lenne, figyelembe véve a hat exportáló termelő által a felülvizsgálati időszakban saját belföldi értékesítéséről közölt adatokat.

| (34) | A norvég exportáló termelők kétségbe vonták a 30 %-os haszonkulcs használatát, mondván, hogy az állítólag a haltenyésztési ágazat rendes haszonkulcsait tükröző egyetlen valós adatnak sem felel meg. A dossziéban azonban semmi sem mutatott arra, hogy a fent leírtak szerint megállapított nyereségösszegek meghaladnák azt a nyereséget, amelyet más exportáló termelők értek el a felülvizsgálati időszakban az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásakor a származási országban a belföldi piacon. Az alkalmazott haszonkulcs a fentebb említettek szerint valóban ténylegesen ellenőrzött adatokon alapult. Ezt az érvelést ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(34)

A norvég exportáló termelők kétségbe vonták a 30 %-os haszonkulcs használatát, mondván, hogy az állítólag a haltenyésztési ágazat rendes haszonkulcsait tükröző egyetlen valós adatnak sem felel meg. A dossziéban azonban semmi sem mutatott arra, hogy a fent leírtak szerint megállapított nyereségösszegek meghaladnák azt a nyereséget, amelyet más exportáló termelők értek el a felülvizsgálati időszakban az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásakor a származási országban a belföldi piacon. Az alkalmazott haszonkulcs a fentebb említettek szerint valóban ténylegesen ellenőrzött adatokon alapult. Ezt az érvelést ezért el kellett utasítani.

3.   Exportár

| (35) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi ügyfél részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(35)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi ügyfél részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (36) | Amikor az exporteladás kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag képezték, azon ár alapján, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség szerint, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek és az ésszerű haszonkulcs szerint. Ilyen szempontból a kapcsolatban álló kereskedőnek a felülvizsgálati időszakban ténylegesen meglévő SG&A-t használták fel. A nyereséget a rendelkezésre álló információ alapján határozták meg, miszerint – megbízhatóbb egyéb információ hiányában – ebben az üzleti ágazatban 2 % volt egy kereskedő ésszerű nyeresége. |
| --- | --- |

(36)

Amikor az exporteladás kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag képezték, azon ár alapján, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség szerint, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek és az ésszerű haszonkulcs szerint. Ilyen szempontból a kapcsolatban álló kereskedőnek a felülvizsgálati időszakban ténylegesen meglévő SG&A-t használták fel. A nyereséget a rendelkezésre álló információ alapján határozták meg, miszerint – megbízhatóbb egyéb információ hiányában – ebben az üzleti ágazatban 2 % volt egy kereskedő ésszerű nyeresége.

| (37) | Mint ez már a (22) preambulumbekezdésben meg lett említve, azokban az esetekben, amikor az értékesítésre kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül került sor, nem volt lehetőség arra, hogy biztonsággal meghatározzák az exportált termék végső rendeltetési helyét. Ezért nem lehetett megállapítani, hogy egy adott eladás egy közösségi ügyfélnek vagy egy harmadik országnak történt, így az a döntés született, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedőket figyelmen kívül kell hagyni. A közösségi ipar kifogásolta ezt a megközelítést azt állítva, hogy ezeket az eladásokat is meg kellett volna vizsgálni, mert állítólag a független kereskedőkön keresztül értékesített lazac a minimum importár alatt lépett be a Közösségbe. |
| --- | --- |

(37)

Mint ez már a (22) preambulumbekezdésben meg lett említve, azokban az esetekben, amikor az értékesítésre kapcsolatban nem álló kereskedőkön keresztül került sor, nem volt lehetőség arra, hogy biztonsággal meghatározzák az exportált termék végső rendeltetési helyét. Ezért nem lehetett megállapítani, hogy egy adott eladás egy közösségi ügyfélnek vagy egy harmadik országnak történt, így az a döntés született, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedőket figyelmen kívül kell hagyni. A közösségi ipar kifogásolta ezt a megközelítést azt állítva, hogy ezeket az eladásokat is meg kellett volna vizsgálni, mert állítólag a független kereskedőkön keresztül értékesített lazac a minimum importár alatt lépett be a Közösségbe.

| (38) | Emlékeztetni kell rá, hogy az exportár megállapításánál az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az első független ügyfélnek történő eladást kell figyelembe venni, és ezért a dömping megállapításának összefüggésében az első független ügyfél viszonteladási árai lényegtelenek. Az érvelést ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(38)

Emlékeztetni kell rá, hogy az exportár megállapításánál az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az első független ügyfélnek történő eladást kell figyelembe venni, és ezért a dömping megállapításának összefüggésében az első független ügyfél viszonteladási árai lényegtelenek. Az érvelést ezért el kellett utasítani.

4.   Összehasonlítás

| (39) | A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el. |
| --- | --- |

(39)

A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el.

| (40) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat tettek minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. Ezen az alapon figyelembe vették az árengedmények, visszatérítések, szállítás, biztosítás, kezelés, rakodás és a járulékos költségek, csomagolás, hitelek és importvámok különbségeit. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat tettek minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. Ezen az alapon figyelembe vették az árengedmények, visszatérítések, szállítás, biztosítás, kezelés, rakodás és a járulékos költségek, csomagolás, hitelek és importvámok különbségeit.

5.   Dömping

5.1.   A mintában szereplő vállalatok

| (41) | A mintavételben szereplő exportáló termelők esetében egyedi dömpingkülönbözetet számítottak ki. E vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusainak súlyozott rendes átlagértékét hasonlították össze az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával. |
| --- | --- |

(41)

A mintavételben szereplő exportáló termelők esetében egyedi dömpingkülönbözetet számítottak ki. E vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusainak súlyozott rendes átlagértékét hasonlították össze az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával.

5.2.   A mintában nem szereplő vállalatok

| (42) | A mintavételből kimaradt együttműködő exportáló termelőkkel kapcsolatban megállapították, hogy eladásaik túlnyomó többsége esetében exportáraik általában összhangban voltak a mintában szereplő exportálókéival. Ellentétes értelmű információ hiányában úgy tekintették, hogy a mintavétel eredménye minden más exportőr esetében is reprezentatív. |
| --- | --- |

(42)

A mintavételből kimaradt együttműködő exportáló termelőkkel kapcsolatban megállapították, hogy eladásaik túlnyomó többsége esetében exportáraik általában összhangban voltak a mintában szereplő exportálókéival. Ellentétes értelmű információ hiányában úgy tekintették, hogy a mintavétel eredménye minden más exportőr esetében is reprezentatív.

5.3.   A nem együttműködő vállalatok

| (43) | Mivel az együttműködés szintje magas volt, vagyis szinte 100 %-os, arra következtettek, hogy a mintavételben szereplő együttműködő termelők esetében megállapított dömpingkülönbözet Norvégia esetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(43)

Mivel az együttműködés szintje magas volt, vagyis szinte 100 %-os, arra következtettek, hogy a mintavételben szereplő együttműködő termelők esetében megállapított dömpingkülönbözet Norvégia esetében reprezentatív.

5.4.   Dömpingkülönbözetek

| (44) | A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi CIF-határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ár százalékában kifejezett, dömpingkülönbözetek a következők:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi CIF-határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ár százalékában kifejezett, dömpingkülönbözetek a következők:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | A hat exportáló vállalat súlyozott átlagos dömpingkülönbözete – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

A hat exportáló vállalat súlyozott átlagos dömpingkülönbözete – 16,1 %.

D.   A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Általános háttér

| (46) | Mivel a felülvizsgálati időszakban megállapított dömping csekély mértékű (de minimis) volt, azt vizsgálták tovább, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése, amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban hagynák az intézkedéseket lejárni, vagyis tartós jellegűek-e a felülvizsgálati időszak körülményei. Ebben a tekintetben konkrétan a következő négy szempontot vizsgálták meg: i. a rendes érték alakulása; ii. a Közösségbe és más harmadik országokba irányuló exportvolumen és exportárak alakulása; iii. a norvégiai termelési volumenek és kapacitások; és iv. a norvég gazdasági ágazat helyzete. |
| --- | --- |

(46)

Mivel a felülvizsgálati időszakban megállapított dömping csekély mértékű (de minimis) volt, azt vizsgálták tovább, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése, amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban hagynák az intézkedéseket lejárni, vagyis tartós jellegűek-e a felülvizsgálati időszak körülményei. Ebben a tekintetben konkrétan a következő négy szempontot vizsgálták meg: i. a rendes érték alakulása; ii. a Közösségbe és más harmadik országokba irányuló exportvolumen és exportárak alakulása; iii. a norvégiai termelési volumenek és kapacitások; és iv. a norvég gazdasági ágazat helyzete.

2.   A rendes érték alakulása

| (47) | Az exportértékesítés túlnyomó részénél (vagyis 99 %-ánál) a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban képezték az érintett exportáló termelők előállítási költségei alapján, amelyet kiegészítettek SG&A-nek, valamint a nyereségnek megfelelő összeggel. Ezért az tűnt helyénvalónak, hogy a rendes érték valószínű alakulásának meghatározásához a belföldi árak helyettesítéseként a norvégiai előállítási költségek valószínű alakulását vizsgálják meg. |
| --- | --- |

(47)

Az exportértékesítés túlnyomó részénél (vagyis 99 %-ánál) a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban képezték az érintett exportáló termelők előállítási költségei alapján, amelyet kiegészítettek SG&A-nek, valamint a nyereségnek megfelelő összeggel. Ezért az tűnt helyénvalónak, hogy a rendes érték valószínű alakulásának meghatározásához a belföldi árak helyettesítéseként a norvégiai előállítási költségek valószínű alakulását vizsgálják meg.

| (48) | A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak során a norvég exportáló termelők költségszerkezete stabil maradt. A felülvizsgálati időszakban a vizsgált vállalatoknál az egységnyi előállítási költség tulajdonképpen átlagosan 20–25 %-kal alacsonyabb volt a minimum importárnál. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak során a norvég exportáló termelők költségszerkezete stabil maradt. A felülvizsgálati időszakban a vizsgált vállalatoknál az egységnyi előállítási költség tulajdonképpen átlagosan 20–25 %-kal alacsonyabb volt a minimum importárnál.

| (49) | Ami a valószínű alakulásukat illeti, az egységnyi költségekre befolyással lévő számos tényezőt megvizsgáltak, például haltakarmány költségeit, a kétéves lazac költségeit, a norvég lazacágazat konszolidációs folyamatának hatását és az egyre költséghatékonyabb új technológiák fokozott használatát. |
| --- | --- |

(49)

Ami a valószínű alakulásukat illeti, az egységnyi költségekre befolyással lévő számos tényezőt megvizsgáltak, például haltakarmány költségeit, a kétéves lazac költségeit, a norvég lazacágazat konszolidációs folyamatának hatását és az egyre költséghatékonyabb új technológiák fokozott használatát.

| (50) | Úgy tekintették, hogy a teljes költség 50–60 %-át kitevő haltakarmányköltség megbízható mutatója a teljes költség alakulásának. Ezt az ágazatra szakosodott ipari elemzők is megerősítették. Egyes érdekelt felek állítása szerint a teljes költség növekedett a felülvizsgálati időszak után, és valószínűleg tovább fog növekedni, mégpedig 2008 végéig a felülvizsgálati időszak elejéhez képest legalább 30 %-kal, jórészt a haltakarmány állítólagos drágulása miatt. További érvelésük szerint az emelkedő rendes érték és a csökkenő exportárak együttesen a dömping megismétlődéséhez vezethetnek. |
| --- | --- |

(50)

Úgy tekintették, hogy a teljes költség 50–60 %-át kitevő haltakarmányköltség megbízható mutatója a teljes költség alakulásának. Ezt az ágazatra szakosodott ipari elemzők is megerősítették. Egyes érdekelt felek állítása szerint a teljes költség növekedett a felülvizsgálati időszak után, és valószínűleg tovább fog növekedni, mégpedig 2008 végéig a felülvizsgálati időszak elejéhez képest legalább 30 %-kal, jórészt a haltakarmány állítólagos drágulása miatt. További érvelésük szerint az emelkedő rendes érték és a csökkenő exportárak együttesen a dömping megismétlődéséhez vezethetnek.

| (51) | Az érintett érdekelt felek semmilyen konkrét bizonyítékot sem nyújtottak be, amely alátámasztaná a haltakarmányköltség állítólagosan előrelátható 30 %-os emelkedését. Ráadásul a költségek lehetséges alakulásának elemzése sem tudta megerősíteni ezeket az állításokat. Így – az érdekelt felek állításával ellentétben – a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszakban és 2007 első három negyedévében a norvég exportáló termelők ellenőrzött haltakarmányköltségei többé-kevésbé stabilak voltak. Az (54) preambulumbekezdésben található 1. táblázat tehát a haltakarmányköltségek mindössze csekély emelkedését mutatja 2006 és 2007 között. A vizsgálat azt is megmutatta, hogy a haltakarmány árának növekedése jórészt néhány takarmány-összetevő (nyersanyag) – például a halolaj és a halliszt – árának emelkedéséhez kapcsolódik. Megjegyzendő, hogy a haltakarmány összeállításakor a halolaj és a halliszt bizonyos mértékig helyettesíthető más, alacsonyabb költségű nyersanyaggal, például növényi olajokkal és lisztekkel. Ennek következtében a haltakarmánygyártók az általános haltakarmányköltségek lehető legalacsonyabban tartása érdekében rendesen át szokták állítani a haltakarmány összetételét. Ezért még ha egyes haltakarmány-összetevők ára emelkedne is, ez várhatóan nem lesz közvetlen lineáris hatással az általános haltakarmányköltségre, tehát ha elő is fordul növekedés, az lényegesen kisebb léptékű lesz. Azt is meg kell jegyezni, hogy az alábbi (52) és (55)–(63) preambulumbekezdésben leírt más költségtényezők valószínűleg csökkentő – és így kiegyenlítő – hatással lesznek a haltakarmányköltség potenciális növekedésére. |
| --- | --- |

(51)

Az érintett érdekelt felek semmilyen konkrét bizonyítékot sem nyújtottak be, amely alátámasztaná a haltakarmányköltség állítólagosan előrelátható 30 %-os emelkedését. Ráadásul a költségek lehetséges alakulásának elemzése sem tudta megerősíteni ezeket az állításokat. Így – az érdekelt felek állításával ellentétben – a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszakban és 2007 első három negyedévében a norvég exportáló termelők ellenőrzött haltakarmányköltségei többé-kevésbé stabilak voltak. Az (54) preambulumbekezdésben található 1. táblázat tehát a haltakarmányköltségek mindössze csekély emelkedését mutatja 2006 és 2007 között. A vizsgálat azt is megmutatta, hogy a haltakarmány árának növekedése jórészt néhány takarmány-összetevő (nyersanyag) – például a halolaj és a halliszt – árának emelkedéséhez kapcsolódik. Megjegyzendő, hogy a haltakarmány összeállításakor a halolaj és a halliszt bizonyos mértékig helyettesíthető más, alacsonyabb költségű nyersanyaggal, például növényi olajokkal és lisztekkel. Ennek következtében a haltakarmánygyártók az általános haltakarmányköltségek lehető legalacsonyabban tartása érdekében rendesen át szokták állítani a haltakarmány összetételét. Ezért még ha egyes haltakarmány-összetevők ára emelkedne is, ez várhatóan nem lesz közvetlen lineáris hatással az általános haltakarmányköltségre, tehát ha elő is fordul növekedés, az lényegesen kisebb léptékű lesz. Azt is meg kell jegyezni, hogy az alábbi (52) és (55)–(63) preambulumbekezdésben leírt más költségtényezők valószínűleg csökkentő – és így kiegyenlítő – hatással lesznek a haltakarmányköltség potenciális növekedésére.

| (52) | A teljes tenyésztési költség mintegy 15 %-át kitevő kétéves lazac áráról a vizsgálat kimutatta, hogy az árak az alábbi 1. táblázatban látható módon csökkentek. Jóllehet nem könnyű pontosan előre jelezni a kétéveslazac-költségek alakulását, az 1. táblázatban látható kitartó csökkenés megbízható mutatónak tekinthető, amelyből ésszerűen lehet arra következtetni, hogy ugyanez a trend a jövőben is folytatódik. Mindenesetre a vizsgálat nem tárt föl semmilyen jelentős változást a kétéves lazac költségeinek leendő alakulásában, és az érdekelt felek sem tettek ilyen állítást. |
| --- | --- |

(52)

A teljes tenyésztési költség mintegy 15 %-át kitevő kétéves lazac áráról a vizsgálat kimutatta, hogy az árak az alábbi 1. táblázatban látható módon csökkentek. Jóllehet nem könnyű pontosan előre jelezni a kétéveslazac-költségek alakulását, az 1. táblázatban látható kitartó csökkenés megbízható mutatónak tekinthető, amelyből ésszerűen lehet arra következtetni, hogy ugyanez a trend a jövőben is folytatódik. Mindenesetre a vizsgálat nem tárt föl semmilyen jelentős változást a kétéves lazac költségeinek leendő alakulásában, és az érdekelt felek sem tettek ilyen állítást.

| (53) | Mivel a kétéves lazac és a haltakarmány költségei a teljes költségnek legalább 65 %-át teszik ki, a haltakarmány összetételében a halolaj és a halliszt pedig bizonyos mértékig helyettesíthető alacsonyabb költségű nyersanyaggal (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést), arra lehetett következtetni, hogy a teljes költség a belátható jövőben valószínűleg nem fog jelentősen emelkedni. |
| --- | --- |

(53)

Mivel a kétéves lazac és a haltakarmány költségei a teljes költségnek legalább 65 %-át teszik ki, a haltakarmány összetételében a halolaj és a halliszt pedig bizonyos mértékig helyettesíthető alacsonyabb költségű nyersanyaggal (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést), arra lehetett következtetni, hogy a teljes költség a belátható jövőben valószínűleg nem fog jelentősen emelkedni.

| (54) | 1. táblázat: A haltakarmány és a kétéves lazac költségeinek alakulása norvég koronában (egy kg lazacra vetítve, fejjel, kibelezve) (Forrás: Kontali Analyse AS (4) (2008))










  Norvégia | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007
  (becslés) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Haltakarmány | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Kétéves lazac | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

1. táblázat: A haltakarmány és a kétéves lazac költségeinek alakulása norvég koronában (egy kg lazacra vetítve, fejjel, kibelezve) (Forrás: Kontali Analyse AS (4) (2008))

Norvégia

2003

2004

2005

2006

2007

(becslés)

Haltakarmány

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Kétéves lazac

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar kifogásolta a fenti megállapításokat azt állítva, hogy a haltakarmányköltségeket nemzedékenként el kellett volna különíteni, mivel a haltakarmány költségei egy bizonyos évben nem az adott év lehalászási költségeit, hanem egy későbbi lehalászás költségeit befolyásolják. Máskülönben a haltakarmányköltségek alakulására vonatkozó megállapítások nem tükröznék megfelelően a tényleges helyzetet. Ezt el kellett utasítani, mert az elemzésben a nemzedékenként összesített, tényleges, ellenőrzött költségeket használtak. |
| --- | --- |

(55)

A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar kifogásolta a fenti megállapításokat azt állítva, hogy a haltakarmányköltségeket nemzedékenként el kellett volna különíteni, mivel a haltakarmány költségei egy bizonyos évben nem az adott év lehalászási költségeit, hanem egy későbbi lehalászás költségeit befolyásolják. Máskülönben a haltakarmányköltségek alakulására vonatkozó megállapítások nem tükröznék megfelelően a tényleges helyzetet. Ezt el kellett utasítani, mert az elemzésben a nemzedékenként összesített, tényleges, ellenőrzött költségeket használtak.

| (56) | A közösségi ipar azt is kifogásolta a következtetésekben, hogy egyes takarmány-összetevők magasabb árai helyettesítéssel ellensúlyozhatók. Ebben a tekintetben azzal érvelt, hogy egyrészt más takarmány-összetevők árának emelkedése miatt, másrészt a lazachús minőségére gyakorolt negatív hatás miatt az ilyen helyettesíthetőség korlátozott. A többi takarmány-összetevő költségének növekedését nem támasztotta alá kielégítő bizonyíték, ezért el kellett utasítani. El kell ismerni, hogy bizonyos takarmány-összetevők helyettesíthetősége korlátozott. Azonban – mint ezt a fenti (51) preambulumbekezdés is megemlíti – azt állapították meg, hogy a helyettesítésre bizonyos mértékig valóban van lehetőség. Ezen az alapon arra a következtetésre jutottak, hogy a jövőben a haltakarmány költsége ugyan emelkedhet, azonban valószínűleg nem akkora mértékben fog növekedni, mint a halolaj és halliszt költségei. A közösségi ágazat semmilyen bizonyítékot sem nyújtott be ezeknek a következtetéseknek a megcáfolására. |
| --- | --- |

(56)

A közösségi ipar azt is kifogásolta a következtetésekben, hogy egyes takarmány-összetevők magasabb árai helyettesítéssel ellensúlyozhatók. Ebben a tekintetben azzal érvelt, hogy egyrészt más takarmány-összetevők árának emelkedése miatt, másrészt a lazachús minőségére gyakorolt negatív hatás miatt az ilyen helyettesíthetőség korlátozott. A többi takarmány-összetevő költségének növekedését nem támasztotta alá kielégítő bizonyíték, ezért el kellett utasítani. El kell ismerni, hogy bizonyos takarmány-összetevők helyettesíthetősége korlátozott. Azonban – mint ezt a fenti (51) preambulumbekezdés is megemlíti – azt állapították meg, hogy a helyettesítésre bizonyos mértékig valóban van lehetőség. Ezen az alapon arra a következtetésre jutottak, hogy a jövőben a haltakarmány költsége ugyan emelkedhet, azonban valószínűleg nem akkora mértékben fog növekedni, mint a halolaj és halliszt költségei. A közösségi ágazat semmilyen bizonyítékot sem nyújtott be ezeknek a következtetéseknek a megcáfolására.

| (57) | A konszolidációs folyamat szintén olyan tényező, amely az előállítási költségek stabilizálódásához járul hozzá. Megjegyzendő, hogy 2000 és 2006 között a norvégiai atlanti lazac 80 %-át előállító vállalatok száma 55-ről 31-re csökkent. Jóllehet a norvég haltenyésztő ágazat még mindig széttöredezettnek tekinthető, a konszolidációs folyamat nemcsak a mintába beválogatott legfontosabb norvégiai termelők előállítási költségeire gyakorol pozitív hatást, hanem az egész ágazatéra is, amint ezt szakosodott ipari elemzők is megerősítik. Az új szinergiák, az előállítási tevékenységek integrálódása és a méretgazdaságosság valóban lehetővé tette a termelőknek, hogy az egységre számított költségemelkedést a termelési volumen jelentős növekedése ellenére is ellenőrzésük alatt tartsák. |
| --- | --- |

(57)

A konszolidációs folyamat szintén olyan tényező, amely az előállítási költségek stabilizálódásához járul hozzá. Megjegyzendő, hogy 2000 és 2006 között a norvégiai atlanti lazac 80 %-át előállító vállalatok száma 55-ről 31-re csökkent. Jóllehet a norvég haltenyésztő ágazat még mindig széttöredezettnek tekinthető, a konszolidációs folyamat nemcsak a mintába beválogatott legfontosabb norvégiai termelők előállítási költségeire gyakorol pozitív hatást, hanem az egész ágazatéra is, amint ezt szakosodott ipari elemzők is megerősítik. Az új szinergiák, az előállítási tevékenységek integrálódása és a méretgazdaságosság valóban lehetővé tette a termelőknek, hogy az egységre számított költségemelkedést a termelési volumen jelentős növekedése ellenére is ellenőrzésük alatt tartsák.

| (58) | A konszolidációs tendencia várhatóan a jövőben is folytatódik, aminek a méretgazdaságosság révén igen nagy valószínűséggel további pozitív hatása lesz a költségekre. |
| --- | --- |

(58)

A konszolidációs tendencia várhatóan a jövőben is folytatódik, aminek a méretgazdaságosság révén igen nagy valószínűséggel további pozitív hatása lesz a költségekre.

| (59) | Végül a haltenyésztési tevékenységek során az új technológiák és berendezések bevezetése hozzájárult az egységnyi alapú költségek növekedésének féken tartásához, jóllehet a termelési volumenek megnövekedtek (lásd az alábbi (64) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(59)

Végül a haltenyésztési tevékenységek során az új technológiák és berendezések bevezetése hozzájárult az egységnyi alapú költségek növekedésének féken tartásához, jóllehet a termelési volumenek megnövekedtek (lásd az alábbi (64) preambulumbekezdést).

| (60) | A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar vitatta, hogy a termelési költség csökkent volna, és azzal érvelt, hogy a konszolidáció önmagában nem szükségszerűen költségcsökkentő tényező. Így azt állította, hogy a norvég statisztikák szerint a kis- és közepes méretű vállalatok Norvégiában hatékonyabbak, mint a nagy csoportok. Úgy érvelt továbbá, hogy a költségcsökkentésekre vonatkozó következtetés ellentmond a (92) preambulumbekezdés megállapításainak, amelyeket egy betegség kitörésének lehetséges következményeiről és az egy-egy kétéves lazacra jutó várhatóan alacsonyabb jövőbeni jövedelemről tett, hiszen mindkettő költségnövelő hatású. |
| --- | --- |

(60)

A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar vitatta, hogy a termelési költség csökkent volna, és azzal érvelt, hogy a konszolidáció önmagában nem szükségszerűen költségcsökkentő tényező. Így azt állította, hogy a norvég statisztikák szerint a kis- és közepes méretű vállalatok Norvégiában hatékonyabbak, mint a nagy csoportok. Úgy érvelt továbbá, hogy a költségcsökkentésekre vonatkozó következtetés ellentmond a (92) preambulumbekezdés megállapításainak, amelyeket egy betegség kitörésének lehetséges következményeiről és az egy-egy kétéves lazacra jutó várhatóan alacsonyabb jövőbeni jövedelemről tett, hiszen mindkettő költségnövelő hatású.

| (61) | Először is megjegyzendő, hogy a (92) preambulumbekezdés nem egy betegség kitörésének következményeire, hanem a lazactenyésztéssel természetesen együtt járó rendes halálozási arányra vonatkozik, aminek önmagában semmiféle hatása sincs a költségre. Másodszor az ebben a preambulumbekezdésben említett kétéves lazaconkénti várhatóan alacsonyabb jövedelem nem rendkívüli helyzet következménye, és nem tekinthető jelentősnek, ezért pedig nincs jelentős hatása a teljes költségre. A (92) preambulumbekezdés csupán azt próbálja meg bemutatni, hogy termelési volumen növekedése nem feleltethető meg egy az egyben a kétéveslazac-tenyésztés növekedésének, mivel a lehalászott mennyiséget más tényezők is befolyásolják, amit viszont a közösségi gazdasági ágazat nem vitatott. |
| --- | --- |

(61)

Először is megjegyzendő, hogy a (92) preambulumbekezdés nem egy betegség kitörésének következményeire, hanem a lazactenyésztéssel természetesen együtt járó rendes halálozási arányra vonatkozik, aminek önmagában semmiféle hatása sincs a költségre. Másodszor az ebben a preambulumbekezdésben említett kétéves lazaconkénti várhatóan alacsonyabb jövedelem nem rendkívüli helyzet következménye, és nem tekinthető jelentősnek, ezért pedig nincs jelentős hatása a teljes költségre. A (92) preambulumbekezdés csupán azt próbálja meg bemutatni, hogy termelési volumen növekedése nem feleltethető meg egy az egyben a kétéveslazac-tenyésztés növekedésének, mivel a lehalászott mennyiséget más tényezők is befolyásolják, amit viszont a közösségi gazdasági ágazat nem vitatott.

| (62) | A konszolidációs folyamat költségcsökkentő hatásával kapcsolatban a közösségi gazdasági ágazat nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot kifogása alátámasztására. A közösségi érvelést ezért ebben a tekintetben el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(62)

A konszolidációs folyamat költségcsökkentő hatásával kapcsolatban a közösségi gazdasági ágazat nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot kifogása alátámasztására. A közösségi érvelést ezért ebben a tekintetben el kellett utasítani.

| (63) | Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben. Különösen a most zajló konszolidálódási folyamatnak köszönhetően inkább további költségcsökkenésekre kerülhet sor, még akkor is, ha a haltakarmányárak emelkedő tendenciát mutatnak (lásd a fönti (51) preambulumbekezdést). Ezért az előállítási költségen alapuló számtanilag képzett rendes érték tartós jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(63)

Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben. Különösen a most zajló konszolidálódási folyamatnak köszönhetően inkább további költségcsökkenésekre kerülhet sor, még akkor is, ha a haltakarmányárak emelkedő tendenciát mutatnak (lásd a fönti (51) preambulumbekezdést). Ezért az előállítási költségen alapuló számtanilag képzett rendes érték tartós jellegűnek tekinthető.

3.   A norvégiai exportárak és termelési volumenek növekedése

3.1.   A norvégiai termelési volumen és az EU-ba irányuló kivitel alakulása

| (64) | Mint ez az alábbi (65) preambulumbekezdésben található 2. táblázatban is látszik, az elmúlt három évben folyamatosan emelkedett a norvég lazactermelés, 2007-ben pedig különösen is, ami elsősorban a 2006-os gyönge termelést mutató évhez képest kedvező biológiai feltételeknek köszönhető. Mindazonáltal amint az a (66) preambulumbekezdésben lévő, teljes becsült közösségi fogyasztást mutató 3. táblázatban megfigyelhető, az érintett termék közösségi piaca szintén jelentősen – 2006–2007-ben 9,40 %-kal – bővült, és a múltbeli tendenciák alapján továbbra is bővülni fog. Az alábbi 3. táblázatban látható fogyasztás alakulása tartalmazza az összes harmadik országból érkező behozatalt, valamint a közösségi gazdasági ágazat eladásait a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(64)

Mint ez az alábbi (65) preambulumbekezdésben található 2. táblázatban is látszik, az elmúlt három évben folyamatosan emelkedett a norvég lazactermelés, 2007-ben pedig különösen is, ami elsősorban a 2006-os gyönge termelést mutató évhez képest kedvező biológiai feltételeknek köszönhető. Mindazonáltal amint az a (66) preambulumbekezdésben lévő, teljes becsült közösségi fogyasztást mutató 3. táblázatban megfigyelhető, az érintett termék közösségi piaca szintén jelentősen – 2006–2007-ben 9,40 %-kal – bővült, és a múltbeli tendenciák alapján továbbra is bővülni fog. Az alábbi 3. táblázatban látható fogyasztás alakulása tartalmazza az összes harmadik országból érkező behozatalt, valamint a közösségi gazdasági ágazat eladásait a közösségi piacon.

| (65) | 2. táblázat: Összes lazactermelés tonnában 2003–2007 (egészhal-egyenérték) (Forrás: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)










  Norvégia | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Változás az előző évhez képest | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

2. táblázat: Összes lazactermelés tonnában 2003–2007 (egészhal-egyenérték) (Forrás: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)

Norvégia

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Változás az előző évhez képest

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | 3. táblázat: Az atlantilazac-fogyasztás alakulása a Közösségben 2004–2007 (minden forrásból, köztük a közösségi gazdasági ágazattól) (Forrás: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)










  Év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Változás az előző évhez képest | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

3. táblázat: Az atlantilazac-fogyasztás alakulása a Közösségben 2004–2007 (minden forrásból, köztük a közösségi gazdasági ágazattól) (Forrás: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)

Év

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Változás az előző évhez képest

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | A nyilvános statisztikák (Kontali Analysis) szerint a norvég lazac piaci részesedése a Közösségben 2007-ben elérte a 71 %-ot, a 2006-os 69 %-kal szemben. Ez azonban mindenekelőtt a chilei behozatal csökkenésének tudható be, ahol a termelés szintje 2006-ról 2007-re (forrástól függően) 3, illetve 5 %-kal csökkent egy betegség kitörése miatt, aminek előreláthatóan legalább a 2008-as és a következő évek termelési szintjére szintén tartós hatása lesz. |
| --- | --- |

(67)

A nyilvános statisztikák (Kontali Analysis) szerint a norvég lazac piaci részesedése a Közösségben 2007-ben elérte a 71 %-ot, a 2006-os 69 %-kal szemben. Ez azonban mindenekelőtt a chilei behozatal csökkenésének tudható be, ahol a termelés szintje 2006-ról 2007-re (forrástól függően) 3, illetve 5 %-kal csökkent egy betegség kitörése miatt, aminek előreláthatóan legalább a 2008-as és a következő évek termelési szintjére szintén tartós hatása lesz.

| (68) | A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a növekvő közösségi piac képes lesz felvenni a norvégiai termelési volumen nagy részét anélkül, hogy a norvég termelés szükségszerűen jelentős piaci részesedéshez jusson a közösségi ipar ellenében. Ezenkívül, amint azt az alábbi (78) preambulumbekezdés is részletezi, a norvég termelési volumen egyes részeit valószínűleg egyre inkább más harmadik országok piacaira fogják exportálni, ahol jelentős növekedés figyelhető meg. Végül a lecsökkent chilei jelenlét a Közösségben nagy valószínűséggel hozzájárul a Közösségbe irányuló exporttúlkínálat kockázatának csökkenéséhez is. |
| --- | --- |

(68)

A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a növekvő közösségi piac képes lesz felvenni a norvégiai termelési volumen nagy részét anélkül, hogy a norvég termelés szükségszerűen jelentős piaci részesedéshez jusson a közösségi ipar ellenében. Ezenkívül, amint azt az alábbi (78) preambulumbekezdés is részletezi, a norvég termelési volumen egyes részeit valószínűleg egyre inkább más harmadik országok piacaira fogják exportálni, ahol jelentős növekedés figyelhető meg. Végül a lecsökkent chilei jelenlét a Közösségben nagy valószínűséggel hozzájárul a Közösségbe irányuló exporttúlkínálat kockázatának csökkenéséhez is.

| (69) | A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar azt állította, hogy a chilei helyzet nincs jelentős hatással a közösségi piacra, hiszen a chilei lazacot jórészt az USA piacára exportálták, és így a közösségi piac kínálatát alapjában véve a norvég export határozza meg. A közösségi gazdasági ágazat továbbá úgy érvelt, hogy Norvégia piaci részesedése a Közösségben további 2 %-kal növekedett, miközben a Közösségbe irányuló chilei import 2008 elején 5 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(69)

A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar azt állította, hogy a chilei helyzet nincs jelentős hatással a közösségi piacra, hiszen a chilei lazacot jórészt az USA piacára exportálták, és így a közösségi piac kínálatát alapjában véve a norvég export határozza meg. A közösségi gazdasági ágazat továbbá úgy érvelt, hogy Norvégia piaci részesedése a Közösségben további 2 %-kal növekedett, miközben a Közösségbe irányuló chilei import 2008 elején 5 %-kal növekedett.

| (70) | Először is meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar által benyújtott adatok csak a 2008 első két-három hónapjára vonatkoztak, ezért nem vonható le belőlük értelmes következtetés. Az ilyen típusú piacfejlődést valóban hosszabb időintervallumban kell szemlélni. Másodszor a chilei betegség okozta helyzet ténylegesen befolyásolhatja a kínálatot világszerte, amely valóban csökken, és amely esetben a további norvég termelési volumenek valóban átirányíthatók. |
| --- | --- |

(70)

Először is meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar által benyújtott adatok csak a 2008 első két-három hónapjára vonatkoztak, ezért nem vonható le belőlük értelmes következtetés. Az ilyen típusú piacfejlődést valóban hosszabb időintervallumban kell szemlélni. Másodszor a chilei betegség okozta helyzet ténylegesen befolyásolhatja a kínálatot világszerte, amely valóban csökken, és amely esetben a további norvég termelési volumenek valóban átirányíthatók.

| (71) | A közösségi exportárakkal kapcsolatban egyes érdekelt felek azt állították, hogy a felülvizsgálati időszak óta jelentősen csökkentek és 2008-ban elérik a 2,85 EUR/kg szintet, amely az állítólagos költségnövekedéssel – és így a rendes érték növekedésével – együttesen dömpinget eredményezhet. Ezt az árat az oslói piacon 2007-ben jelentett keresztmetszeti átlagár alapján becsülték meg, ami 3,13 EUR/kg, amelyből levontak 0,06–0,28 EUR/kg becsült átlagos árcsökkenést. |
| --- | --- |

(71)

A közösségi exportárakkal kapcsolatban egyes érdekelt felek azt állították, hogy a felülvizsgálati időszak óta jelentősen csökkentek és 2008-ban elérik a 2,85 EUR/kg szintet, amely az állítólagos költségnövekedéssel – és így a rendes érték növekedésével – együttesen dömpinget eredményezhet. Ezt az árat az oslói piacon 2007-ben jelentett keresztmetszeti átlagár alapján becsülték meg, ami 3,13 EUR/kg, amelyből levontak 0,06–0,28 EUR/kg becsült átlagos árcsökkenést.

| (72) | A rendes érték alakulásának kapcsán – és amint ez a fönti (47) preambulumbekezdésben is ki van fejtve – a szóban forgó érdekelt felek által felhozott érveket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(72)

A rendes érték alakulásának kapcsán – és amint ez a fönti (47) preambulumbekezdésben is ki van fejtve – a szóban forgó érdekelt felek által felhozott érveket el kellett utasítani.

| (73) | A Közösségbe irányuló export áraival kapcsolatban nyilvánosan hozzáférhető statisztikák azt mutatják, hogy az érintett felek által fent említett állításokat nem erősíti meg az exportárak legutóbbi alakulása, amely az alábbi 1. ábrán látható. |
| --- | --- |

(73)

A Közösségbe irányuló export áraival kapcsolatban nyilvánosan hozzáférhető statisztikák azt mutatják, hogy az érintett felek által fent említett állításokat nem erősíti meg az exportárak legutóbbi alakulása, amely az alábbi 1. ábrán látható.

| (74) | 1. ábra: Az árak alakulása 2006-ban, 2007-ben és 2008 elején (FCA Oslo, kiváló minőségű friss lazac, EUR/kg) (Forrás: Fish Pool lazactőzsde) |
| --- | --- |

(74)

1. ábra: Az árak alakulása 2006-ban, 2007-ben és 2008 elején (FCA Oslo, kiváló minőségű friss lazac, EUR/kg) (Forrás: Fish Pool lazactőzsde)

Image

| (75) | A fentiekből következik, hogy a Közösségben az árak valóban lényegesen alacsonyabbak – 2,88–3,51 EUR/kg – voltak 2007-ben, mint a felülvizsgálati időszak nagy részében. A vizsgálat azonban megállapította, hogy ezek az árak még mindig magasan a megállapított előállítási költség felett – és ezért a rendes érték felett – voltak, és ezért nem tekinthetők dömpingszintűeknek. Továbbá a 2008 első három hónapjára rendelkezésre álló információ alapján ebben az időszakban az árak 2,96 EUR/kg és 3,35 EUR/kg között voltak, tehát hasonlóképpen még mindig a megállapított költségek felett. Ezért igen nagy valószínűséggel nem voltak dömpingszintűek, figyelemmel arra, hogy a (47) preambulumbekezdés következtetése szerint a rendes érték stabil maradt. A vizsgálat kimutatta, hogy az árakat továbbra is befolyásolja a piaci kereslet, de jelenleg egy magasabb szinten álltak be. Meg kell jegyezni azt is, hogy ebben az ágazatban normális az árak ingadozása. |
| --- | --- |

(75)

A fentiekből következik, hogy a Közösségben az árak valóban lényegesen alacsonyabbak – 2,88–3,51 EUR/kg – voltak 2007-ben, mint a felülvizsgálati időszak nagy részében. A vizsgálat azonban megállapította, hogy ezek az árak még mindig magasan a megállapított előállítási költség felett – és ezért a rendes érték felett – voltak, és ezért nem tekinthetők dömpingszintűeknek. Továbbá a 2008 első három hónapjára rendelkezésre álló információ alapján ebben az időszakban az árak 2,96 EUR/kg és 3,35 EUR/kg között voltak, tehát hasonlóképpen még mindig a megállapított költségek felett. Ezért igen nagy valószínűséggel nem voltak dömpingszintűek, figyelemmel arra, hogy a (47) preambulumbekezdés következtetése szerint a rendes érték stabil maradt. A vizsgálat kimutatta, hogy az árakat továbbra is befolyásolja a piaci kereslet, de jelenleg egy magasabb szinten álltak be. Meg kell jegyezni azt is, hogy ebben az ágazatban normális az árak ingadozása.

| (76) | A közösségi ipar azt állította, hogy a minimum importár megléte befolyásolta a felülvizsgálati időszakot követő exportárakat, amelyek így viszonylag magas szintűek maradtak. Ezenkívül úgy érvelt, hogy ezért az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen csökkenne a közösségi árszint. Ezt a következtetést nem erősítik meg a jelenlegi vizsgálat megállapításai, amelyek azt mutatják, hogy a rendes érték várhatóan stabil marad, miközben kicsi a valószínűsége annak, hogy a Közösségbe irányuló export árszintje jelentősen csökkenjen. Az utóbbi megállapítások a fenti (46) preambulumbekezdésben felsorolt számos szempont alapos elemzésén alapulnak, mint például a norvégiai termelési volumen alakulása, illetve az onnan a Közösségbe és más harmadik országokba irányuló export volumenének alakulása. A közösségi ipar semmilyen információt vagy bizonyítékot nem nyújtott be, amely az ebben a tekintetben tett megállapításokat cáfolná. |
| --- | --- |

(76)

A közösségi ipar azt állította, hogy a minimum importár megléte befolyásolta a felülvizsgálati időszakot követő exportárakat, amelyek így viszonylag magas szintűek maradtak. Ezenkívül úgy érvelt, hogy ezért az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen csökkenne a közösségi árszint. Ezt a következtetést nem erősítik meg a jelenlegi vizsgálat megállapításai, amelyek azt mutatják, hogy a rendes érték várhatóan stabil marad, miközben kicsi a valószínűsége annak, hogy a Közösségbe irányuló export árszintje jelentősen csökkenjen. Az utóbbi megállapítások a fenti (46) preambulumbekezdésben felsorolt számos szempont alapos elemzésén alapulnak, mint például a norvégiai termelési volumen alakulása, illetve az onnan a Közösségbe és más harmadik országokba irányuló export volumenének alakulása. A közösségi ipar semmilyen információt vagy bizonyítékot nem nyújtott be, amely az ebben a tekintetben tett megállapításokat cáfolná.

| (77) | A fentieket tekintve azt a következtetést vonták le, hogy a Norvégiából a Közösségbe irányuló növekvő lazacimport a közösségi piacon nem támaszt túlkínálati kockázatot. Ezenkívül az előállítási költség és a Közösségbe irányuló export árának helyzetéből adódóan a dömping kockázata távolinak tűnik. |
| --- | --- |

(77)

A fentieket tekintve azt a következtetést vonták le, hogy a Norvégiából a Közösségbe irányuló növekvő lazacimport a közösségi piacon nem támaszt túlkínálati kockázatot. Ezenkívül az előállítási költség és a Közösségbe irányuló export árának helyzetéből adódóan a dömping kockázata távolinak tűnik.

3.2.   A nem EU-országokba irányuló export árának és volumenének alakulása

| (78) | A vizsgálat azt mutatta, hogy Oroszország és Japán előtt a norvég lazac fő piaca a Közösség, és ez valószínűleg így is fog maradni. Ezenkívül vannak olyan feltörekvő lazacpiacok is, ahol a norvég export az elmúlt pár évben növekedett, és ez a tendencia várhatóan a jövőben is folytatódni fog (lásd az alábbi (82) preambulumbekezdést). A vizsgálat valóban azt mutatta, hogy a norvég termelők felkészültek arra, hogy ezekre a piacokra is szállítsanak, hiszen képesek voltak helyi ügyfélkapcsolatokat és terjesztési/értékesítési műveleteket létrehozni, ami a norvég exportáló termelők erős érdeklődését mutatja ezen piacok iránt. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat azt mutatta, hogy Oroszország és Japán előtt a norvég lazac fő piaca a Közösség, és ez valószínűleg így is fog maradni. Ezenkívül vannak olyan feltörekvő lazacpiacok is, ahol a norvég export az elmúlt pár évben növekedett, és ez a tendencia várhatóan a jövőben is folytatódni fog (lásd az alábbi (82) preambulumbekezdést). A vizsgálat valóban azt mutatta, hogy a norvég termelők felkészültek arra, hogy ezekre a piacokra is szállítsanak, hiszen képesek voltak helyi ügyfélkapcsolatokat és terjesztési/értékesítési műveleteket létrehozni, ami a norvég exportáló termelők erős érdeklődését mutatja ezen piacok iránt.

| (79) | Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy az orosz piac történelmileg ingatag, és ezért nem jósolható meg, hogy ezen a piacon valóban növekedni fog-e a kereslet, illetve hogy a norvég exportáló termelők ezért képesek lesznek-e a piacra megnövekedett mennyiségeket exportálni. Ugyanezek a felek azzal is érveltek, hogy a Norvégiából Japánba irányuló exportértékesítés az elmúlt öt évben csökkenő tendenciát mutat, és ezért hasonlóan bizonytalan, hogy a megnövekedett norvégiai termelési volumeneket valóban lehet-e exportálni a japán piacra. |
| --- | --- |

(79)

Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy az orosz piac történelmileg ingatag, és ezért nem jósolható meg, hogy ezen a piacon valóban növekedni fog-e a kereslet, illetve hogy a norvég exportáló termelők ezért képesek lesznek-e a piacra megnövekedett mennyiségeket exportálni. Ugyanezek a felek azzal is érveltek, hogy a Norvégiából Japánba irányuló exportértékesítés az elmúlt öt évben csökkenő tendenciát mutat, és ezért hasonlóan bizonytalan, hogy a megnövekedett norvégiai termelési volumeneket valóban lehet-e exportálni a japán piacra.

| (80) | Oroszország tekintetében a vizsgálat azonban feltárta, hogy a körülbelül 61 000 tonnás piac tovább növekedett, és nincs ok azt feltételezni, hogy ezt a belátható jövőben ne folytatná. |
| --- | --- |

(80)

Oroszország tekintetében a vizsgálat azonban feltárta, hogy a körülbelül 61 000 tonnás piac tovább növekedett, és nincs ok azt feltételezni, hogy ezt a belátható jövőben ne folytatná.

| (81) | A különböző termelő országokból Japánba irányuló teljes lazacexport 2006-hoz képest 2007-ben 15 % csökkenést mutatott. Azonban míg néhány szállító országnak csökkent a Japánba irányuló exportja, addig Norvégia képes volt piaci részesedését a 2006-os 52 %-ról 2007-ben 66 %-ra növelni (forrás: Kontali Analysis). Mint a (67) preambulumbekezdés említi, Chile termelési hozamát nagyban befolyásolta a betegség által teremtett helyzet, és ezért exportvolumenei általánosságban – és így Japán tekintetében is – jelentősen csökkentek. Norvégia ezért képes volt Chile piaci részesedésének egy részét átvenni, és ez a helyzet várhatóan legalább 2009-ig fog tartani, amint ezt a (67) preambulumbekezdés már említette. |
| --- | --- |

(81)

A különböző termelő országokból Japánba irányuló teljes lazacexport 2006-hoz képest 2007-ben 15 % csökkenést mutatott. Azonban míg néhány szállító országnak csökkent a Japánba irányuló exportja, addig Norvégia képes volt piaci részesedését a 2006-os 52 %-ról 2007-ben 66 %-ra növelni (forrás: Kontali Analysis). Mint a (67) preambulumbekezdés említi, Chile termelési hozamát nagyban befolyásolta a betegség által teremtett helyzet, és ezért exportvolumenei általánosságban – és így Japán tekintetében is – jelentősen csökkentek. Norvégia ezért képes volt Chile piaci részesedésének egy részét átvenni, és ez a helyzet várhatóan legalább 2009-ig fog tartani, amint ezt a (67) preambulumbekezdés már említette.

| (82) | A (85) preambulumbekezdés 4. táblázatában látható, hogy a más feltörekvő piacokra – például Kelet-Európába (Ukrajna, Fehéroroszország) és a Távol-Keletre (Kína, Dél-Korea, Hongkong, Thaiföld) – irányuló norvég export szintén jelentősen növekedett, és az érintett felek állításaival ellentétben ezek a piacok minden valószínűség szerint a norvég termelés egyre növekvő részét fogják felvenni a következő években. |
| --- | --- |

(82)

A (85) preambulumbekezdés 4. táblázatában látható, hogy a más feltörekvő piacokra – például Kelet-Európába (Ukrajna, Fehéroroszország) és a Távol-Keletre (Kína, Dél-Korea, Hongkong, Thaiföld) – irányuló norvég export szintén jelentősen növekedett, és az érintett felek állításaival ellentétben ezek a piacok minden valószínűség szerint a norvég termelés egyre növekvő részét fogják felvenni a következő években.

| (83) | A Közösségben és a harmadik országokba irányuló FCA Oslo alapú exportárak hasonlónak bizonyultak, és ezért arra következtettek, hogy minden piac hasonlóan vonzó, amennyiben megfelelő a kereslet. Friss vagy hűtött termékként való értékesítéskor az érintett terméket általában tehergépkocsival szállítják az EU-ba. Távolabbra, tehergépkocsival bizonyos időn belül el nem érhető rendeltetési helyre történő eladás esetében az érintett terméket repülőgépen szállítják. |
| --- | --- |

(83)

A Közösségben és a harmadik országokba irányuló FCA Oslo alapú exportárak hasonlónak bizonyultak, és ezért arra következtettek, hogy minden piac hasonlóan vonzó, amennyiben megfelelő a kereslet. Friss vagy hűtött termékként való értékesítéskor az érintett terméket általában tehergépkocsival szállítják az EU-ba. Távolabbra, tehergépkocsival bizonyos időn belül el nem érhető rendeltetési helyre történő eladás esetében az érintett terméket repülőgépen szállítják.

| (84) | A fentiekből következik, hogy mivel a többi tényező megegyezik, Chilének a 2007-ben a betegség miatt 3–5 %-kal romló lazactermelése hozzájárul a globális kínálatnövekedés 2008-as lefékeződéséhez, és piaci lehetőségeket ad a norvég termelőknek például a japán, az USA-beli és a többi olyan feltörekvő piacon, ahol a chilei termékek jelentős piaci részesedést tudhatnak magukénak. |
| --- | --- |

(84)

A fentiekből következik, hogy mivel a többi tényező megegyezik, Chilének a 2007-ben a betegség miatt 3–5 %-kal romló lazactermelése hozzájárul a globális kínálatnövekedés 2008-as lefékeződéséhez, és piaci lehetőségeket ad a norvég termelőknek például a japán, az USA-beli és a többi olyan feltörekvő piacon, ahol a chilei termékek jelentős piaci részesedést tudhatnak magukénak.

| (85) | 4. táblázat: A norvégiai atlanti lazac piacának alakulása (export) – 2006 és 2007 (tömeg tonnára kerekítve) (Forrás: Norwegian Seafood Export Council, norvég tengeriélelmiszerexport-tanács) | Volumen (2006) | Volumen (2007) | Változás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japán | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Oroszország | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| USA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukrajna | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Kína | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Dél-Korea | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Thaiföld | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

4. táblázat: A norvégiai atlanti lazac piacának alakulása (export) – 2006 és 2007 (tömeg tonnára kerekítve) (Forrás: Norwegian Seafood Export Council, norvég tengeriélelmiszerexport-tanács)

Volumen (2006)

Volumen (2007)

Változás

EU

438 569

509 273

16,1 %

Japán

26 703

28 846

8,0 %

Oroszország

39 998

61 248

53,1 %

USA

10 752

14 136

31,5 %

Ukrajna

6 518

13 617

109 %

Kína

5 284

9 021

71 %

Dél-Korea

6 037

7 613

26 %

Thaiföld

3 177

7 887

148 %

| (86) | A közösségi ipar kifogásolta a fenti megállapításokat, mivel állítása szerint a Norvégiából más harmadik országokba irányuló export volumene 2008 elején más tendenciát mutatott: szerinte az ezekbe az országokba irányuló export abszolút mértékkel mérve csökkent, és így az export teljes növekedése alacsonyabb mint 2007-ben, illetve alacsonyabb mint az ugyanebben az időszakban a Közösségbe irányuló export növekedése. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi ipar kifogásolta a fenti megállapításokat, mivel állítása szerint a Norvégiából más harmadik országokba irányuló export volumene 2008 elején más tendenciát mutatott: szerinte az ezekbe az országokba irányuló export abszolút mértékkel mérve csökkent, és így az export teljes növekedése alacsonyabb mint 2007-ben, illetve alacsonyabb mint az ugyanebben az időszakban a Közösségbe irányuló export növekedése.

| (87) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a 2008 elejére vonatkozó importadatok jelentősen különböznek a felhasznált forrás függvényében. Így a Kontali Analysis ugyanerre az időszakra jóval magasabb fokú növekedési tendenciákat mutatott. Ezenkívül mint ezt a (70) preambulumbekezdés is megállapítja, a piac alakulásait hosszabb időszakban kell szemlélni, hogy meggyőző képet kapjunk. A közösségi ipar érvei ezért nem tudták megcáfolni a más harmadik országokba irányuló exportvolumenek alakulása tekintetében tett megállapításokat. |
| --- | --- |

(87)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a 2008 elejére vonatkozó importadatok jelentősen különböznek a felhasznált forrás függvényében. Így a Kontali Analysis ugyanerre az időszakra jóval magasabb fokú növekedési tendenciákat mutatott. Ezenkívül mint ezt a (70) preambulumbekezdés is megállapítja, a piac alakulásait hosszabb időszakban kell szemlélni, hogy meggyőző képet kapjunk. A közösségi ipar érvei ezért nem tudták megcáfolni a más harmadik országokba irányuló exportvolumenek alakulása tekintetében tett megállapításokat.

4.   Norvégiai termelési volumenek és kapacitások

| (88) | A norvégiai termelési szintet – vagyis a maximálisan megengedett biomassza-mennyiséget – javarészt a norvég hatóságok által kiadott termelési engedélyek száma határozza meg, illetve a haltenyésztők azon képessége, hogy engedélyük korlátain belül a lehető legnagyobb termelést érjék el. A lazactermelés fokozására hajlamosító tényezők még például a kedvező biológiai és időjárási körülmények, valamint a haltenyésztési folyamat csúcstechnológiát képviselő berendezésekkel történő javítása. Ezzel ellentétben egy halbetegség kitörése jelentősen árthat a termelésnek, és a begyűjtött halmennyiség csökkenéséhez vezethet, mint ez 2007-ben Chilében is történt. |
| --- | --- |

(88)

A norvégiai termelési szintet – vagyis a maximálisan megengedett biomassza-mennyiséget – javarészt a norvég hatóságok által kiadott termelési engedélyek száma határozza meg, illetve a haltenyésztők azon képessége, hogy engedélyük korlátain belül a lehető legnagyobb termelést érjék el. A lazactermelés fokozására hajlamosító tényezők még például a kedvező biológiai és időjárási körülmények, valamint a haltenyésztési folyamat csúcstechnológiát képviselő berendezésekkel történő javítása. Ezzel ellentétben egy halbetegség kitörése jelentősen árthat a termelésnek, és a begyűjtött halmennyiség csökkenéséhez vezethet, mint ez 2007-ben Chilében is történt.

| (89) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy 2006 óta a norvégiai halivadék-termelés növekedése (2006–2008-ig állítólag 20 %) markáns jele annak, hogy a norvég lazactermelés volumene két éven belül jelentősen megnövekszik, ami túlkínálati helyzethez vezet. Ennek alapján, és a 2007-ben elért kimagasló hozamot is figyelembe véve ezek a felek úgy érveltek, hogy 2008-ban (és később) a norvégiai termelési volumenek jelentősen magasabbak lesznek, és nagyban meg fogják haladni az exportpiacok – különösen a közösségi piac – növekedését. Állításuk szerint amennyiben a norvég lazacipar által 2007-ben megtapasztalt hozamnövekedés 2008-ban megismétlődik, az egész hal egyenértéken számítva a 2007-esnél 150 000 tonnával több, tehát 870 000 tonnányi termelési szintet jelent, amiből 20 000 és 91 000 tonna közötti mennyiségű fölösleg vagy eladatlan volumen jöhet létre. |
| --- | --- |

(89)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy 2006 óta a norvégiai halivadék-termelés növekedése (2006–2008-ig állítólag 20 %) markáns jele annak, hogy a norvég lazactermelés volumene két éven belül jelentősen megnövekszik, ami túlkínálati helyzethez vezet. Ennek alapján, és a 2007-ben elért kimagasló hozamot is figyelembe véve ezek a felek úgy érveltek, hogy 2008-ban (és később) a norvégiai termelési volumenek jelentősen magasabbak lesznek, és nagyban meg fogják haladni az exportpiacok – különösen a közösségi piac – növekedését. Állításuk szerint amennyiben a norvég lazacipar által 2007-ben megtapasztalt hozamnövekedés 2008-ban megismétlődik, az egész hal egyenértéken számítva a 2007-esnél 150 000 tonnával több, tehát 870 000 tonnányi termelési szintet jelent, amiből 20 000 és 91 000 tonna közötti mennyiségű fölösleg vagy eladatlan volumen jöhet létre.

| (90) | A vizsgálat nem erősítette meg a fenti állításokat. Miközben ugyan igaz, hogy a halivadék-termelés 2006-ban növekedett, ez a növekedés azonban összhangban áll az előző évek növekedésével, és nem tekinthető kivételesnek, amint ezt az alábbi 2. ábra is mutatja: |
| --- | --- |

(90)

A vizsgálat nem erősítette meg a fenti állításokat. Miközben ugyan igaz, hogy a halivadék-termelés 2006-ban növekedett, ez a növekedés azonban összhangban áll az előző évek növekedésével, és nem tekinthető kivételesnek, amint ezt az alábbi 2. ábra is mutatja:

| (91) | 2. ábra: Termelt lazacivadék (1 000 db) (Forrás: SSB Norway, norvég központi statisztikai hivatal) |
| --- | --- |

(91)

2. ábra: Termelt lazacivadék (1 000 db) (Forrás: SSB Norway, norvég központi statisztikai hivatal)

Image

| (92) | Továbbá, a Kontali Analysis szerint különböző tényezők – így a mortalitási tényező, a maximális megengedett biomassza-mennyiséget szabályozó kormányrendeletek és a 2008-ban tapasztalható kétéves lazaconkénti alacsonyabb hozam – kombinációja alapján 2008-ban a lazactermelés csak 6 %-kal, vagyis egész hal egyenértéken 47 000 tonnával fog növekedni a 2007-es 723 000 tonnáról 2008-ban 770 000 tonnára. A biomassza-mennyiség 2008-as alacsonyabb növekedésére vonatkozó adatokat alátámasztják a haltakarmány-értékesítési adatok is, amelyek 2007-hez képest jelentős esést mutatnak 2008-ban. (Forrás: Havbruksdata és FHL, Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening, norvég tengeriélelmiszer-szövetség) |
| --- | --- |

(92)

Továbbá, a Kontali Analysis szerint különböző tényezők – így a mortalitási tényező, a maximális megengedett biomassza-mennyiséget szabályozó kormányrendeletek és a 2008-ban tapasztalható kétéves lazaconkénti alacsonyabb hozam – kombinációja alapján 2008-ban a lazactermelés csak 6 %-kal, vagyis egész hal egyenértéken 47 000 tonnával fog növekedni a 2007-es 723 000 tonnáról 2008-ban 770 000 tonnára. A biomassza-mennyiség 2008-as alacsonyabb növekedésére vonatkozó adatokat alátámasztják a haltakarmány-értékesítési adatok is, amelyek 2007-hez képest jelentős esést mutatnak 2008-ban. (Forrás: Havbruksdata és FHL, Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening, norvég tengeriélelmiszer-szövetség)

| (93) | A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar megismételte állítását, mely szerint a norvégiai termelési volumen valószínűleg jelentősen meg fog növekedni, és néhány további 2008 elejére vonatkozó adatot is benyújtott a lehalászott mennyiségekről, az állományokról és a halivadékokról. Akárcsak korábban, itt is úgy vélték, hogy az év mindössze két hónapjára vonatkozó adatok önmagukban nem meggyőzőek, és ezért nem képesek megcáfolni a norvégiai termelési volumen alakulásáról fentebb vázolt megállapításokat. |
| --- | --- |

(93)

A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi ipar megismételte állítását, mely szerint a norvégiai termelési volumen valószínűleg jelentősen meg fog növekedni, és néhány további 2008 elejére vonatkozó adatot is benyújtott a lehalászott mennyiségekről, az állományokról és a halivadékokról. Akárcsak korábban, itt is úgy vélték, hogy az év mindössze két hónapjára vonatkozó adatok önmagukban nem meggyőzőek, és ezért nem képesek megcáfolni a norvégiai termelési volumen alakulásáról fentebb vázolt megállapításokat.

| (94) | Ezért és a rendelkezésre álló információ alapján, bár a norvégiai termelési volumenek emelkedő tendenciát mutatnak, nem valószínű, hogy a közeljövőben a fent említett érdekelt felek állítása szerinti drámai termelésnövekedés bekövetkeznék. Ezenkívül a (82) preambulumbekezdésben körvonalazottak szerint a megnövekedett termelési volumeneket valószínűleg nem teljes egészében a Közösségbe fogják exportálni, hanem igen nagy valószínűséggel tekintélyes részük más harmadik országok piacára fog irányulni, ahol jelentősen emelkedik a kereslet. Végül a (71) preambulumbekezdésben említett okok miatt a Közösségbe irányuló exportról nem várható, hogy dömpingáron történnék. |
| --- | --- |

(94)

Ezért és a rendelkezésre álló információ alapján, bár a norvégiai termelési volumenek emelkedő tendenciát mutatnak, nem valószínű, hogy a közeljövőben a fent említett érdekelt felek állítása szerinti drámai termelésnövekedés bekövetkeznék. Ezenkívül a (82) preambulumbekezdésben körvonalazottak szerint a megnövekedett termelési volumeneket valószínűleg nem teljes egészében a Közösségbe fogják exportálni, hanem igen nagy valószínűséggel tekintélyes részük más harmadik országok piacára fog irányulni, ahol jelentősen emelkedik a kereslet. Végül a (71) preambulumbekezdésben említett okok miatt a Közösségbe irányuló exportról nem várható, hogy dömpingáron történnék.

5.   A norvég ipar helyzete

| (95) | Végül külön megfontolás tárgyát képezte a norvég ipar helyzete általában és konkrétan a felülvizsgálati időszak alatt. A vizsgálat így feltárta, hogy – az eredeti vizsgálatban megállapítottakkal ellentétben – a norvégiai akvakultúra-ágazat nagyon nyereséges vállalatokból áll. Ez részben az alapos és még folyamatban lévő konszolidációs folyamatnak köszönhető, amely rendkívül hatékonnyá és egészségessé tette az ágazatot. Ez az érintett vállalatok tulajdonosi szerkezetében is tükröződik, hiszen az exportáló termelő csoportokban markánsan jelen van számos norvég és globális beruházási és nyugdíjalap. Az eredeti vizsgálat alatt ez szintén nem fordult elő. |
| --- | --- |

(95)

Végül külön megfontolás tárgyát képezte a norvég ipar helyzete általában és konkrétan a felülvizsgálati időszak alatt. A vizsgálat így feltárta, hogy – az eredeti vizsgálatban megállapítottakkal ellentétben – a norvégiai akvakultúra-ágazat nagyon nyereséges vállalatokból áll. Ez részben az alapos és még folyamatban lévő konszolidációs folyamatnak köszönhető, amely rendkívül hatékonnyá és egészségessé tette az ágazatot. Ez az érintett vállalatok tulajdonosi szerkezetében is tükröződik, hiszen az exportáló termelő csoportokban markánsan jelen van számos norvég és globális beruházási és nyugdíjalap. Az eredeti vizsgálat alatt ez szintén nem fordult elő.

| (96) | Ezen túlmenően a vizsgálat azt is feltárta, hogy a norvég termelők időközben szintén igen jól megtalálták a helyüket a közösségi piacon, ahol a teljes közösségi termelési volumen 80–90 %-át képviselik. Ezekről a norvég érdekeltségű közösségi vállalatokról megállapíttatott, hogy nagyrészt a közösségi piacon és a közösségi piac részére értékesítenek lazacot. |
| --- | --- |

(96)

Ezen túlmenően a vizsgálat azt is feltárta, hogy a norvég termelők időközben szintén igen jól megtalálták a helyüket a közösségi piacon, ahol a teljes közösségi termelési volumen 80–90 %-át képviselik. Ezekről a norvég érdekeltségű közösségi vállalatokról megállapíttatott, hogy nagyrészt a közösségi piacon és a közösségi piac részére értékesítenek lazacot.

| (97) | Megjegyzendő, hogy a norvég anyacégek maguk is tekintélyes mennyiségeket exportáltak a Közösségbe. |
| --- | --- |

(97)

Megjegyzendő, hogy a norvég anyacégek maguk is tekintélyes mennyiségeket exportáltak a Közösségbe.

| (98) | Ezen az alapon úgy vélték, hogy a Közösségben található termelő vállalatok norvég anyacégeit legalább ugyanannyira negatívan érintik a közösségi piacon a norvégiai dömpingimport miatt bekövetkező jelentős áresések. Ezen az alapon valóban nem ésszerűtlen azt feltételezni, hogy a norvég exportáló termelőknek – legalábbis gazdaságilag – nem lenne értelme dömpingtevékenységekkel hozzájárulniuk a Közösségben a tenyésztett lazac árának eséséhez. Ez közvetlenül sértené az ágazat nyereségességét, és negatívan befolyásolná a vállalatok tőzsdén forgó részvényeit, amelyek – mint ezt a fenti (95) preambulumbekezdés is megemlíti – jelentős befektetési és nyugdíjalapok birtokában vannak. |
| --- | --- |

(98)

Ezen az alapon úgy vélték, hogy a Közösségben található termelő vállalatok norvég anyacégeit legalább ugyanannyira negatívan érintik a közösségi piacon a norvégiai dömpingimport miatt bekövetkező jelentős áresések. Ezen az alapon valóban nem ésszerűtlen azt feltételezni, hogy a norvég exportáló termelőknek – legalábbis gazdaságilag – nem lenne értelme dömpingtevékenységekkel hozzájárulniuk a Közösségben a tenyésztett lazac árának eséséhez. Ez közvetlenül sértené az ágazat nyereségességét, és negatívan befolyásolná a vállalatok tőzsdén forgó részvényeit, amelyek – mint ezt a fenti (95) preambulumbekezdés is megemlíti – jelentős befektetési és nyugdíjalapok birtokában vannak.

| (99) | A fentiek alapján ezért ésszerű arra következtetni, hogy a norvég exportáló termelőknek hagyományos érdekük, hogy elkerüljék a piaci árak összeomlását és profitorientáltak maradjanak. Következésképpen korlátozottnak tekinthető annak kockázata, hogy a norvég exportáló termelők dömpingtevékenységei a belátható jövőben folytatódjanak. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek alapján ezért ésszerű arra következtetni, hogy a norvég exportáló termelőknek hagyományos érdekük, hogy elkerüljék a piaci árak összeomlását és profitorientáltak maradjanak. Következésképpen korlátozottnak tekinthető annak kockázata, hogy a norvég exportáló termelők dömpingtevékenységei a belátható jövőben folytatódjanak.

| (100) | A közösségi ipar kifogásolta a fenti állításokat, mondván, hogy a norvégiai termelőknek a felülvizsgálati időszak során megállapított egészséges állapota nem tartós jellegű, és a felülvizsgálati időszak után ezek a termelők pénzügyi nehézségekkel fognak szembesülni, néhány pedig már 2008 elején veszteségeket jelentett. A közösségi ipar szerint a norvég termelők túlnyomó többségének nincs leányvállalata a közösségi piacon, így nem lehet arra következtetni, hogy a dömping ne folytatódnék. Végül azt is állította, hogy amennyiben az intézkedéseket hagynák lejárni, a közösségi leányvállalatokkal rendelkező norvég termelők csökkentenék termelésüket a közösségi piacon, és fokoznák Norvégiában. |
| --- | --- |

(100)

A közösségi ipar kifogásolta a fenti állításokat, mondván, hogy a norvégiai termelőknek a felülvizsgálati időszak során megállapított egészséges állapota nem tartós jellegű, és a felülvizsgálati időszak után ezek a termelők pénzügyi nehézségekkel fognak szembesülni, néhány pedig már 2008 elején veszteségeket jelentett. A közösségi ipar szerint a norvég termelők túlnyomó többségének nincs leányvállalata a közösségi piacon, így nem lehet arra következtetni, hogy a dömping ne folytatódnék. Végül azt is állította, hogy amennyiben az intézkedéseket hagynák lejárni, a közösségi leányvállalatokkal rendelkező norvég termelők csökkentenék termelésüket a közösségi piacon, és fokoznák Norvégiában.

| (101) | A norvég termelők pénzügyi helyzetével kapcsolatban megjegyzendő, hogy az egyes vállalatoknál tapasztalható veszteségek chilei beruházásaikhoz és az ott kitört betegséghez kötődtek. Ezek a sajátos körülmények az összes norvégiai termelő közül csak keveset érintettek. Ráadásul az információk csak 2008 elejére vonatkoznak, és nem tesznek lehetővé semmiféle átfogó következtetést a vállalatok egész éves teljesítményére. A norvég tulajdonú közösségi termeléssel kapcsolatban megjegyzendő – és ezt a közösségi gazdasági ágazat is elismeri –, hogy a Közösségben leányvállalattal bíró vállalatok száma ugyan kicsi, azonban a teljes norvég termelésnek jelentős részét teszik ki, és ezért jelentősnek tekinthető. Azt az érvet pedig, amely szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a norvég tulajdonú termelőkapacitások csökkennének a Közösségben, nem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Ezeket az érveket ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(101)

A norvég termelők pénzügyi helyzetével kapcsolatban megjegyzendő, hogy az egyes vállalatoknál tapasztalható veszteségek chilei beruházásaikhoz és az ott kitört betegséghez kötődtek. Ezek a sajátos körülmények az összes norvégiai termelő közül csak keveset érintettek. Ráadásul az információk csak 2008 elejére vonatkoznak, és nem tesznek lehetővé semmiféle átfogó következtetést a vállalatok egész éves teljesítményére. A norvég tulajdonú közösségi termeléssel kapcsolatban megjegyzendő – és ezt a közösségi gazdasági ágazat is elismeri –, hogy a Közösségben leányvállalattal bíró vállalatok száma ugyan kicsi, azonban a teljes norvég termelésnek jelentős részét teszik ki, és ezért jelentősnek tekinthető. Azt az érvet pedig, amely szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a norvég tulajdonú termelőkapacitások csökkennének a Közösségben, nem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Ezeket az érveket ezért el kellett utasítani.

6.   Következtetés

| (102) | A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak során a dömping csekély mértékű volt (de minimis). A vizsgálat továbbá azt is feltárta, hogy nincs ok úgy vélni, hogy a norvégiai termelési volumen a hagyományos növekedési ráta fölött növekedni, ami így jelentősen megnövekedett exportvolumeneket eredményezne Norvégiából a Közösségbe. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a belátható jövőben korlátozott a norvég exportárak jelentős – dömpingszintre – csökkenésének kockázata, elsősorban azért, mert nem várható az ilyen árcsökkenést kiváltható jelentős túltermelés Norvégiában. A felülvizsgálati időszakban elsősorban a rendes érték – amelyről megállapították, hogy nagy valószínűséggel stabil marad – volt lényegesen alacsonyabb az exportárnál, vagyis a piac hullámzó jellegéből adódó rendes változásoknál, ezért nem valószínű, hogy az exportárak időszakos csökkenése automatikusan dömpinget eredményezne. Végül úgy tekintették, hogy a norvég akvakultúra-ágazat megváltozott helyzete, amely roppant nyereségessé vált, és amelynek részvényei a tőzsdén forognak, valamint a norvég tulajdonú termelés fontos jelenléte a Közösségben a belátható jövőben valószínűtlenné teszi a dömpingtevékenység megismétlődését. A fenti okokból az következik, hogy a dömping megismétlődésének valószínűsége alacsony, és nem indokolja a hatályos dömpingellenes intézkedések további fenntartását. |
| --- | --- |

(102)

A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak során a dömping csekély mértékű volt (de minimis). A vizsgálat továbbá azt is feltárta, hogy nincs ok úgy vélni, hogy a norvégiai termelési volumen a hagyományos növekedési ráta fölött növekedni, ami így jelentősen megnövekedett exportvolumeneket eredményezne Norvégiából a Közösségbe. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a belátható jövőben korlátozott a norvég exportárak jelentős – dömpingszintre – csökkenésének kockázata, elsősorban azért, mert nem várható az ilyen árcsökkenést kiváltható jelentős túltermelés Norvégiában. A felülvizsgálati időszakban elsősorban a rendes érték – amelyről megállapították, hogy nagy valószínűséggel stabil marad – volt lényegesen alacsonyabb az exportárnál, vagyis a piac hullámzó jellegéből adódó rendes változásoknál, ezért nem valószínű, hogy az exportárak időszakos csökkenése automatikusan dömpinget eredményezne. Végül úgy tekintették, hogy a norvég akvakultúra-ágazat megváltozott helyzete, amely roppant nyereségessé vált, és amelynek részvényei a tőzsdén forognak, valamint a norvég tulajdonú termelés fontos jelenléte a Közösségben a belátható jövőben valószínűtlenné teszi a dömpingtevékenység megismétlődését. A fenti okokból az következik, hogy a dömping megismétlődésének valószínűsége alacsony, és nem indokolja a hatályos dömpingellenes intézkedések további fenntartását.

| (103) | Következésképpen a jelenlegi időközi felülvizsgálatot be kell fejezni, a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket pedig hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(103)

Következésképpen a jelenlegi időközi felülvizsgálatot be kell fejezni, a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket pedig hatályon kívül kell helyezni.

E.   KÜLÖNLEGES FIGYELEMMEL KÍSÉRÉS

| (104) | Mint fentebb ki lett fejtve, a piaci körülmények – azaz a kereslet és a kínálat – várhatóan stabilak maradnak a belátható jövőben, és ezért szemlátomást nincs valószínűsége a dömping megismétlődésének. Az összes megvizsgált mutató valóban azt mutatja, hogy ésszerűen az várható el, hogy a Közösségbe irányuló exportvolumenek nem növekszenek jelentősen, az exportárak pedig a dömpingszint fölött maradjanak. |
| --- | --- |

(104)

Mint fentebb ki lett fejtve, a piaci körülmények – azaz a kereslet és a kínálat – várhatóan stabilak maradnak a belátható jövőben, és ezért szemlátomást nincs valószínűsége a dömping megismétlődésének. Az összes megvizsgált mutató valóban azt mutatja, hogy ésszerűen az várható el, hogy a Közösségbe irányuló exportvolumenek nem növekszenek jelentősen, az exportárak pedig a dömpingszint fölött maradjanak.

| (105) | Mindazonáltal a piaci körülmények bizonyos kiszámíthatatlansága miatt, amely jórészt a termék jellegének (romlandó áru) köszönhető, helyesnek tekinthető a piac szoros figyelemmel kísérése, és amennyiben elegendő nyilvánvaló (prima facie) bizonyíték merül fel, a helyzet felülvizsgálata. Ebben az esetben mérlegelni fogják egy hivatalból történő vizsgálat megindítását, amennyiben szükségesnek bizonyul. |
| --- | --- |

(105)

Mindazonáltal a piaci körülmények bizonyos kiszámíthatatlansága miatt, amely jórészt a termék jellegének (romlandó áru) köszönhető, helyesnek tekinthető a piac szoros figyelemmel kísérése, és amennyiben elegendő nyilvánvaló (prima facie) bizonyíték merül fel, a helyzet felülvizsgálata. Ebben az esetben mérlegelni fogják egy hivatalból történő vizsgálat megindítását, amennyiben szükségesnek bizonyul.

| (106) | A figyelemmel kísérésnek időben korlátozottnak kell lennie, addig kell tartania, ameddig a 85/2006/EK rendelettel kivetett végleges intézkedések tartottak volna, vagyis 2011. január 21-ig. |
| --- | --- |

(106)

A figyelemmel kísérésnek időben korlátozottnak kell lennie, addig kell tartania, ameddig a 85/2006/EK rendelettel kivetett végleges intézkedések tartottak volna, vagyis 2011. január 21-ig.

F.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (107) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és az érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezik. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket figyelembe vették, |
| --- | --- |

(107)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és az érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezik. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

Megszűnik a jelenleg az ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 és ex 0304 29 13 KN-kódok alá sorolt, Norvégiából származó tenyésztett (nem vadon élő) lazac – filézve, frissen, hűtve vagy fagyasztva is – behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálata, amely a 384/96/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében indult.

Hatályát veszti a 85/2006/EK rendelettel a fent említett behozatalra kivetett végleges dömpingellenes vám.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. WOERTH

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 15., 2006.1.20., 1. o.

2

(3)  HL C 88., 2007.4.21., 26. o.

3

(4)  A Kontali Analyse AS statisztikai szolgáltató, jórészt az akvakultúra- és a halászati ágazatban tevékenykedik (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/18

---

A BIZOTTSÁG 686/2008/EK RENDELETE

(2008. július 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 18-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/20

---

A BIZOTTSÁG 687/2008/EK RENDELETE

(2008. július 18.)

a gabonafélék kifizető ügynökségek, illetve intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról

(kodifikált változat)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen a rendelet 43. cikkére, annak 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról szóló, 2000. április 19-i 824/2000/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról szóló, 2000. április 19-i 824/2000/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.

| (2) | A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a kukorica és a cirok intervenciós árát a Közösségben betakarított gabonafélék átlagminőségének leginkább megfelelő módon határozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a kukorica és a cirok intervenciós árát a Közösségben betakarított gabonafélék átlagminőségének leginkább megfelelő módon határozzák meg.

| (3) | Az intervenciós eljárások lefolytatásának egyszerűsítése és különösen az intervencióra felkínált egyes gabonafélék homogén tételeinek kialakítása érdekében olyan minimális mennyiséget kell meghatározni, amely alatt a kifizető ügynökség, illetve az intervenciós hivatal nem köteles elfogadni az ajánlatot. Egyes tagállamok esetében azonban nagyobb mértékű minimális mennyiségről is lehet rendelkezni annak érdekében, hogy a fenti ügynökségek, illetve hivatalok figyelembe vehessék a nagykereskedelem korábban már fennálló körülményeit és gyakorlatát ezen országokban. |
| --- | --- |

(3)

Az intervenciós eljárások lefolytatásának egyszerűsítése és különösen az intervencióra felkínált egyes gabonafélék homogén tételeinek kialakítása érdekében olyan minimális mennyiséget kell meghatározni, amely alatt a kifizető ügynökség, illetve az intervenciós hivatal nem köteles elfogadni az ajánlatot. Egyes tagállamok esetében azonban nagyobb mértékű minimális mennyiségről is lehet rendelkezni annak érdekében, hogy a fenti ügynökségek, illetve hivatalok figyelembe vehessék a nagykereskedelem korábban már fennálló körülményeit és gyakorlatát ezen országokban.

| (4) | A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a kukorica és a cirok minőségmeghatározási módszereit meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(4)

A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a kukorica és a cirok minőségmeghatározási módszereit meg kell állapítani.

| (5) | Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdése az egész Közösségen belül a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok által felvásárolható kukorica összmennyiségét a 2008/2009-es gazdasági évre vonatkozóan 700 000 tonnára, a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődően pedig 0 tonnára korlátozta. |
| --- | --- |

(5)

Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdése az egész Közösségen belül a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok által felvásárolható kukorica összmennyiségét a 2008/2009-es gazdasági évre vonatkozóan 700 000 tonnára, a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődően pedig 0 tonnára korlátozta.

| (6) | Az intervenciós kukoricafelvásárlási rendszer megfelelő igazgatásának biztosítása érdekében, valamint annak lehetővé tételére, hogy valamennyi tagállam gazdasági szereplői egyenlő feltételek mellett vehessék igénybe az intervenciós rendszert, meg kell állapítani az intervencióra felajánlható kukoricamennyiségek odaítélésének egyedi és részletes szabályait. Ebből a célból létre kell hozni az említett mennyiségek odaítélési mechanizmusát a gazdasági év azon időszakaira vonatkozóan, amelyek során a gazdasági szereplők ajánlatot nyújthatnak be; az ajánlatok benyújtására megfelelő időt kell biztosítani, és amennyiben a felajánlott mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiséget, lehetővé kell tenni egy valamennyi ajánlattevő esetében azonos odaítélési együttható megállapítását. Ezért rendelkezni kell az ajánlatok két szakaszban történő vizsgálatáról, és meg kell határozni a kukoricára vonatkozó ajánlattétel, valamint a szállítás és az átvétel ütemtervét. |
| --- | --- |

(6)

Az intervenciós kukoricafelvásárlási rendszer megfelelő igazgatásának biztosítása érdekében, valamint annak lehetővé tételére, hogy valamennyi tagállam gazdasági szereplői egyenlő feltételek mellett vehessék igénybe az intervenciós rendszert, meg kell állapítani az intervencióra felajánlható kukoricamennyiségek odaítélésének egyedi és részletes szabályait. Ebből a célból létre kell hozni az említett mennyiségek odaítélési mechanizmusát a gazdasági év azon időszakaira vonatkozóan, amelyek során a gazdasági szereplők ajánlatot nyújthatnak be; az ajánlatok benyújtására megfelelő időt kell biztosítani, és amennyiben a felajánlott mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiséget, lehetővé kell tenni egy valamennyi ajánlattevő esetében azonos odaítélési együttható megállapítását. Ezért rendelkezni kell az ajánlatok két szakaszban történő vizsgálatáról, és meg kell határozni a kukoricára vonatkozó ajánlattétel, valamint a szállítás és az átvétel ütemtervét.

| (7) | Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott intervenciós időszakokat figyelembe véve, és annak érdekében, hogy a szereplők egyenlő bánásmódban részesüljenek, rendelkezni kell arról, hogy a kukoricára vonatkozó ajánlattétel első szakasza Görögország, Spanyolország, Olaszország és Portugália esetében augusztus 1-jétől, Svédország esetében december 1-jétől, a többi tagállam esetében pedig november 1-jétől a valamennyi tagállamban egységes ajánlattételi határidőig, december 31-éig tartson. Ezen első szakasz végén a Bizottságnak szükség esetén az első szakasz folyamán benyújtott elfogadható ajánlatokra odaítélési együtthatót kell megállapítania, és le kell zárnia az adott gazdasági évre vonatkozó ajánlattételt, ha a felkínált mennyiség meghaladja az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított mennyiséget. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok és a gazdasági szereplők adminisztratív és anyagi megterhelése, különösen az olyan biztosítékok letétbe helyezésével kapcsolatban, amelyek rendelkezésre álló mennyiségek híján szükségtelennek bizonyulhatnak, rendelkezni kell arról, hogy a január 1-je és a második szakaszban intervencióra rendelkezésre álló mennyiségnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele közötti időszakban ne lehessen ajánlatokat benyújtani. |
| --- | --- |

(7)

Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott intervenciós időszakokat figyelembe véve, és annak érdekében, hogy a szereplők egyenlő bánásmódban részesüljenek, rendelkezni kell arról, hogy a kukoricára vonatkozó ajánlattétel első szakasza Görögország, Spanyolország, Olaszország és Portugália esetében augusztus 1-jétől, Svédország esetében december 1-jétől, a többi tagállam esetében pedig november 1-jétől a valamennyi tagállamban egységes ajánlattételi határidőig, december 31-éig tartson. Ezen első szakasz végén a Bizottságnak szükség esetén az első szakasz folyamán benyújtott elfogadható ajánlatokra odaítélési együtthatót kell megállapítania, és le kell zárnia az adott gazdasági évre vonatkozó ajánlattételt, ha a felkínált mennyiség meghaladja az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított mennyiséget. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok és a gazdasági szereplők adminisztratív és anyagi megterhelése, különösen az olyan biztosítékok letétbe helyezésével kapcsolatban, amelyek rendelkezésre álló mennyiségek híján szükségtelennek bizonyulhatnak, rendelkezni kell arról, hogy a január 1-je és a második szakaszban intervencióra rendelkezésre álló mennyiségnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele közötti időszakban ne lehessen ajánlatokat benyújtani.

| (8) | Figyelembe véve, hogy szükség esetén az első szakaszra vonatkozó odaítélési együttható meghatározásához időre van szükség, az ajánlattétel második szakaszát az intervencióra továbbra is rendelkezésre álló mennyiségnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon kell megnyitni; ez a nap valamennyi tagállam esetében az ajánlatok benyújtásának első napja. A második szakasz folyamán az ajánlatokat az említett mennyiség közzétételét követő első péntektől kezdve hetente, a gazdasági szereplők által legkésőbb pénteken brüsszeli idő szerint 12 óráig benyújtott ajánlatok alapján kell elfogadni. A Bizottságnak minden héten legkésőbb szerdán internetes honlapján közzé kell tennie a gazdasági szereplők számára az intervencióra rendelkezésre álló mennyiséget. Ha a felajánlott mennyiségek meghaladják az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított mennyiséget, a Bizottságnak odaítélési együtthatót kell megállapítania és közzétennie, és le kell zárnia az adott gazdasági évre vonatkozó ajánlattételt. Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított felvásárlási időszakokat figyelembe véve az ajánlattétel második szakaszának Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban és Portugáliában legkésőbb április 30-án, Svédországban június 30-án, a többi tagállamban pedig május 31-én minden esetben le kell zárulnia. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve, hogy szükség esetén az első szakaszra vonatkozó odaítélési együttható meghatározásához időre van szükség, az ajánlattétel második szakaszát az intervencióra továbbra is rendelkezésre álló mennyiségnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon kell megnyitni; ez a nap valamennyi tagállam esetében az ajánlatok benyújtásának első napja. A második szakasz folyamán az ajánlatokat az említett mennyiség közzétételét követő első péntektől kezdve hetente, a gazdasági szereplők által legkésőbb pénteken brüsszeli idő szerint 12 óráig benyújtott ajánlatok alapján kell elfogadni. A Bizottságnak minden héten legkésőbb szerdán internetes honlapján közzé kell tennie a gazdasági szereplők számára az intervencióra rendelkezésre álló mennyiséget. Ha a felajánlott mennyiségek meghaladják az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított mennyiséget, a Bizottságnak odaítélési együtthatót kell megállapítania és közzétennie, és le kell zárnia az adott gazdasági évre vonatkozó ajánlattételt. Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított felvásárlási időszakokat figyelembe véve az ajánlattétel második szakaszának Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban és Portugáliában legkésőbb április 30-án, Svédországban június 30-án, a többi tagállamban pedig május 31-én minden esetben le kell zárulnia.

| (9) | Az elosztási rendszer hatékony igazgatásának lehetővé tétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a kukoricára vonatkozó ajánlatok ne legyenek módosíthatók vagy visszavonhatók. Emellett az ajánlatok komolyságának biztosítása érdekében biztosíték letételét kell feltételül szabni, valamint meg kell határozni az ajánlatok valódiságának ellenőrzésére és a biztosíték feloldására vonatkozó részletes szabályokat. Ezt az ellenőrzést ugyanazon szabályok és ugyanazon feltételek szerint kell végrehajtani, mint amelyeket a készletek közraktározás keretében történő ellenőrzésével kapcsolatban az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendelet (4) előír. Emellett az ajánlattétel első szakaszának kezdete és december 31. között több hónap telhet el. Az első szakaszban ajánlatot tevő gazdasági szereplők anyagi megterhelésének elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy az ajánlattétel időpontjában letétbe helyezendő biztosítékot a bankgarancia formájában történő letétbe helyezését követően csak az ajánlattétel utolsó napját követő naptól kezdve lehessen lehívni. |
| --- | --- |

(9)

Az elosztási rendszer hatékony igazgatásának lehetővé tétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a kukoricára vonatkozó ajánlatok ne legyenek módosíthatók vagy visszavonhatók. Emellett az ajánlatok komolyságának biztosítása érdekében biztosíték letételét kell feltételül szabni, valamint meg kell határozni az ajánlatok valódiságának ellenőrzésére és a biztosíték feloldására vonatkozó részletes szabályokat. Ezt az ellenőrzést ugyanazon szabályok és ugyanazon feltételek szerint kell végrehajtani, mint amelyeket a készletek közraktározás keretében történő ellenőrzésével kapcsolatban az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendelet (4) előír. Emellett az ajánlattétel első szakaszának kezdete és december 31. között több hónap telhet el. Az első szakaszban ajánlatot tevő gazdasági szereplők anyagi megterhelésének elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy az ajánlattétel időpontjában letétbe helyezendő biztosítékot a bankgarancia formájában történő letétbe helyezését követően csak az ajánlattétel utolsó napját követő naptól kezdve lehessen lehívni.

| (10) | A közönséges búza és a durumbúza olyan gabonafélék, amelyeknek emberi fogyasztás esetében minimális minőségi kritériumoknak kell eleget tenniük és meg kell felelniük az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletben (5) meghatározott egészségügyi szabványoknak. A többi gabonaféle elsősorban állati takarmányozásra való és ezért azoknak a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) kell megfelelniük. Elő kell írni, hogy ezen intervenciós rendszer folyamán e szabványokat alkalmazzák az érintett termékek átvétele során. |
| --- | --- |

(10)

A közönséges búza és a durumbúza olyan gabonafélék, amelyeknek emberi fogyasztás esetében minimális minőségi kritériumoknak kell eleget tenniük és meg kell felelniük az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletben (5) meghatározott egészségügyi szabványoknak. A többi gabonaféle elsősorban állati takarmányozásra való és ezért azoknak a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) kell megfelelniük. Elő kell írni, hogy ezen intervenciós rendszer folyamán e szabványokat alkalmazzák az érintett termékek átvétele során.

| (11) | Nem szabad intervenciós célra átvenni az olyan felkínált gabonaféléket, amelyek minősége nem teszi lehetővé a megfelelő felhasználást vagy tárolást. Ebben a vonatkozásban figyelembe kell venni az intervenció terén különösen bizonyos gabonafélék hosszú ideig tartó tárolásával és annak a termékek minőségére gyakorolt hatásával összefüggésben kialakult helyzetet. |
| --- | --- |

(11)

Nem szabad intervenciós célra átvenni az olyan felkínált gabonaféléket, amelyek minősége nem teszi lehetővé a megfelelő felhasználást vagy tárolást. Ebben a vonatkozásban figyelembe kell venni az intervenció terén különösen bizonyos gabonafélék hosszú ideig tartó tárolásával és annak a termékek minőségére gyakorolt hatásával összefüggésben kialakult helyzetet.

| (12) | Ezért annak érdekében, hogy az intervenciós termékek a minőségromlással szemben ellenállóbbakká és a későbbi felhasználásra alkalmasabbakká váljanak, meg kell szigorítania a kukorica minőségi követelményeit. E célból csökkenteni kell a maximális nedvességtartalom értékét, valamint a tört szemek és a szárítás során túlhevült szemek maximális százalékos arányát. Tekintettel arra, hogy a kukorica és a cirok agronómiai szempontból sok hasonlóságot mutat, a következetesség érdekében helyénvaló hasonló intézkedéseket előírni az utóbbi termékre vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(12)

Ezért annak érdekében, hogy az intervenciós termékek a minőségromlással szemben ellenállóbbakká és a későbbi felhasználásra alkalmasabbakká váljanak, meg kell szigorítania a kukorica minőségi követelményeit. E célból csökkenteni kell a maximális nedvességtartalom értékét, valamint a tört szemek és a szárítás során túlhevült szemek maximális százalékos arányát. Tekintettel arra, hogy a kukorica és a cirok agronómiai szempontból sok hasonlóságot mutat, a következetesség érdekében helyénvaló hasonló intézkedéseket előírni az utóbbi termékre vonatkozóan is.

| (13) | A raktározási feltételek javítása érdekében, és annak biztosítására, hogy az ajánlatok benyújtásától kezdve megfelelő körülmények álljanak rendelkezésre, azoknak a raktáraknak, ahol a gabonaféléket az ajánlat idején tárolják, a lehető legjobb eltarthatóságot kell biztosítaniuk, különösen a kukorica hosszú távú tárolása tekintetében. Ennek következtében korlátozni kell az ajánlattevő raktárában történő átvétel lehetőségét, és az átvétel e módját csak akkor szabad engedélyezni, ha a gabona tárolását a 884/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti raktározók végzik. Ebben az esetben az ajánlattevőnek a raktározóval fenntartott kapcsolataiban az ajánlattétel időpontjától kezdve ugyanazon szabályokat és ugyanazon feltételeket kell megfelelően érvényesítenie, mint amelyeket a 884/2006/EK rendelet előír. |
| --- | --- |

(13)

A raktározási feltételek javítása érdekében, és annak biztosítására, hogy az ajánlatok benyújtásától kezdve megfelelő körülmények álljanak rendelkezésre, azoknak a raktáraknak, ahol a gabonaféléket az ajánlat idején tárolják, a lehető legjobb eltarthatóságot kell biztosítaniuk, különösen a kukorica hosszú távú tárolása tekintetében. Ennek következtében korlátozni kell az ajánlattevő raktárában történő átvétel lehetőségét, és az átvétel e módját csak akkor szabad engedélyezni, ha a gabona tárolását a 884/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti raktározók végzik. Ebben az esetben az ajánlattevőnek a raktározóval fenntartott kapcsolataiban az ajánlattétel időpontjától kezdve ugyanazon szabályokat és ugyanazon feltételeket kell megfelelően érvényesítenie, mint amelyeket a 884/2006/EK rendelet előír.

| (14) | A mikotoxinok kialakulásának lehetősége bizonyítottan kapcsolatban van egyes speciális körülményekkel, amelyek a gabonafélék növekedési periódusa során tapasztalt éghajlati körülmények alapján, valamint különösen a virágzásuk során tapasztalt körülmények alapján határozhatók meg. |
| --- | --- |

(14)

A mikotoxinok kialakulásának lehetősége bizonyítottan kapcsolatban van egyes speciális körülményekkel, amelyek a gabonafélék növekedési periódusa során tapasztalt éghajlati körülmények alapján, valamint különösen a virágzásuk során tapasztalt körülmények alapján határozhatók meg.

| (15) | Az engedélyezett szennyező anyagok felső határának átlépésével járó kockázatokat a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok az ajánlattevőktől kapott információk és a saját elemzési kritériumaik alapján tudják megállapítani. Ezért a költségek korlátozása céljából csak abban az esetben indokolt előírni elemzések elvégzését – a fenti ügynökség, illetve hivatal felelőssége mellett a termékek átvételét megelőzően – ha ezt a termékek minőségét garantáló kockázatelemzés az intervenciós rendszerbe történő belépéskor indokolttá teszi. |
| --- | --- |

(15)

Az engedélyezett szennyező anyagok felső határának átlépésével járó kockázatokat a kifizető ügynökségek, illetve az intervenciós hivatalok az ajánlattevőktől kapott információk és a saját elemzési kritériumaik alapján tudják megállapítani. Ezért a költségek korlátozása céljából csak abban az esetben indokolt előírni elemzések elvégzését – a fenti ügynökség, illetve hivatal felelőssége mellett a termékek átvételét megelőzően – ha ezt a termékek minőségét garantáló kockázatelemzés az intervenciós rendszerbe történő belépéskor indokolttá teszi.

| (16) | A termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a gabonafélék kifizető ügynökségeknek, illetve intervenciós hivataloknak történő felajánlására, illetve e hivatalok általi átvételére vonatkozó feltételeknek a lehető legegységesebbeknek kell lenniük a Közösségen belül. |
| --- | --- |

(16)

A termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a gabonafélék kifizető ügynökségeknek, illetve intervenciós hivataloknak történő felajánlására, illetve e hivatalok általi átvételére vonatkozó feltételeknek a lehető legegységesebbeknek kell lenniük a Közösségen belül.

| (17) | Az intervenciós árakat a különféle minőségek piacon tapasztalt árbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében növelik vagy csökkentik. |
| --- | --- |

(17)

Az intervenciós árakat a különféle minőségek piacon tapasztalt árbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében növelik vagy csökkentik.

| (18) | A 884/2006/EK rendeletben előírt éves leltáron túlmenően a tagállamoknak gondoskodniuk kell a birtokukban lévő intervenciós készletek minőségmegőrzési állapotáról. |
| --- | --- |

(18)

A 884/2006/EK rendeletben előírt éves leltáron túlmenően a tagállamoknak gondoskodniuk kell a birtokukban lévő intervenciós készletek minőségmegőrzési állapotáról.

| (19) | A 884/2006/EK rendelet 2. cikke, 6. cikke (2) bekezdésének d) pontja, 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja és XII. mellékletének 1. pontja meghatározza a felelősségre vonatkozó szabályokat. A fenti cikkek és melléklet többek között előírják, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a közösségi intervenció alá eső termékek megfelelő megőrzésének biztosítása érdekében, és hogy azokat a mennyiségeket, amelyek a raktározás rendes fizikai körülményei, vagy a túl hosszú ideig történő tárolás következtében veszítettek értékükből, úgy kell könyvelni, hogy az intervenciós készletet abban az időpontban hagyták el, amikor az értékcsökkenést megállapították. E cikkek azt is meghatározzák, hogy egy termék akkor tekintendő értékcsökkentnek, ha nem elégíti ki azokat a minőségi követelményeket, amelyek a felvásárláskor érvényben voltak. Következésképpen csak az e rendelkezésekkel szorosan összefüggő értékcsökkenések finanszírozhatók a közösségi költségvetésből. A termék felvásárlásakor a tagállam által az e szabályozás értelmében megkövetelt kockázatelemzés tekintetében hozott helytelen döntés a tagállam felelőssége, amennyiben később bebizonyosodik, hogy a termék nem felelt meg a minimális szabványoknak. Az ilyen helytelen döntés ugyanis nem teszi lehetővé a termék minőségének garantálását és következésképpen megfelelő megőrzését. Ebből következően meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállam felelősségre vonható. |
| --- | --- |

(19)

A 884/2006/EK rendelet 2. cikke, 6. cikke (2) bekezdésének d) pontja, 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja és XII. mellékletének 1. pontja meghatározza a felelősségre vonatkozó szabályokat. A fenti cikkek és melléklet többek között előírják, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a közösségi intervenció alá eső termékek megfelelő megőrzésének biztosítása érdekében, és hogy azokat a mennyiségeket, amelyek a raktározás rendes fizikai körülményei, vagy a túl hosszú ideig történő tárolás következtében veszítettek értékükből, úgy kell könyvelni, hogy az intervenciós készletet abban az időpontban hagyták el, amikor az értékcsökkenést megállapították. E cikkek azt is meghatározzák, hogy egy termék akkor tekintendő értékcsökkentnek, ha nem elégíti ki azokat a minőségi követelményeket, amelyek a felvásárláskor érvényben voltak. Következésképpen csak az e rendelkezésekkel szorosan összefüggő értékcsökkenések finanszírozhatók a közösségi költségvetésből. A termék felvásárlásakor a tagállam által az e szabályozás értelmében megkövetelt kockázatelemzés tekintetében hozott helytelen döntés a tagállam felelőssége, amennyiben később bebizonyosodik, hogy a termék nem felelt meg a minimális szabványoknak. Az ilyen helytelen döntés ugyanis nem teszi lehetővé a termék minőségének garantálását és következésképpen megfelelő megőrzését. Ebből következően meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállam felelősségre vonható.

| (20) | Annak érdekében, hogy az intervenciós gabonakészletek helyzetéről heti statisztikai jelentést lehessen készíteni, meg kell határozni a tagállamok által a Bizottságnak megküldendő közlemények tartalmát. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy az intervenciós gabonakészletek helyzetéről heti statisztikai jelentést lehessen készíteni, meg kell határozni a tagállamok által a Bizottságnak megküldendő közlemények tartalmát.

| (21) | A rendszer hatékony irányításának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy a Bizottság által kért adatokat elektronikus úton küldjék meg. |
| --- | --- |

(21)

A rendszer hatékony irányításának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy a Bizottság által kért adatokat elektronikus úton küldjék meg.

| (22) | Szükség van továbbá bizonyos adatok összehangolt módon, regionális alapon történő rendelkezésre bocsátására és nyilvántartásba vételére. Célszerű a tagállamok által a gabonafélék termesztéséről szolgáltatandó statisztikai adatokról szóló, 1990. március 26-i 837/90/EGK tanácsi rendeletben (7) előírt, regionális szinten szolgáltatandó adatokra támaszkodni, és felkérni a tagállamokat, hogy ezen adatokat közöljék a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(22)

Szükség van továbbá bizonyos adatok összehangolt módon, regionális alapon történő rendelkezésre bocsátására és nyilvántartásba vételére. Célszerű a tagállamok által a gabonafélék termesztéséről szolgáltatandó statisztikai adatokról szóló, 1990. március 26-i 837/90/EGK tanácsi rendeletben (7) előírt, regionális szinten szolgáltatandó adatokra támaszkodni, és felkérni a tagállamokat, hogy ezen adatokat közöljék a Bizottsággal.

| (23) | Rendelkezni kell arról is, hogy a Bizottság által kért adatok meghatározott formanyomtatványok alapján kerüljenek benyújtásra, amelyek tartalmazzák az intervenciós rendszer igazgatásához szükséges és a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott adatokat; valamint arról, hogy a formanyomtatványok az irányítóbizottság előzetes tájékoztatását követően alkalmazhatók, és szükség esetén a Bizottság által később ugyanezen feltételek mellett frissíthetők és módosíthatók. |
| --- | --- |

(23)

Rendelkezni kell arról is, hogy a Bizottság által kért adatok meghatározott formanyomtatványok alapján kerüljenek benyújtásra, amelyek tartalmazzák az intervenciós rendszer igazgatásához szükséges és a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott adatokat; valamint arról, hogy a formanyomtatványok az irányítóbizottság előzetes tájékoztatását követően alkalmazhatók, és szükség esetén a Bizottság által később ugyanezen feltételek mellett frissíthetők és módosíthatók.

| (24) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

GABONAFÉLÉK INTERVENCIÓRA TÖRTÉNŐ FELKÍNÁLÁSA ÉS ÁTVÉTELE

1. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott időszakok alatt a Közösség területén betakarított közönséges búzából, árpából, kukoricából, cirokból minimum 80 tonna, vagy durumbúzából minimum 10 tonna egységes tétellel rendelkezők e gabonaféléket felajánlhatják a kifizető ügynökségnek, illetve az intervenciós hivatalnak, a továbbiakban együtt „intervenciós hivatal”.

Az intervenciós hivatalok azonban nagyobb minimális mennyiséget is meghatározhatnak.

2. cikk

(1)   Az intervenciós ajánlat érvényességéhez azt az intervenciós hivatal által kiadott és különösen a következő adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell megtenni:

| a) | a pályázó neve; |
| --- | --- |

a)

a pályázó neve;

| b) | a felkínált gabona; |
| --- | --- |

b)

a felkínált gabona;

| c) | a felkínált gabona tárolási helye; |
| --- | --- |

c)

a felkínált gabona tárolási helye;

| d) | a felkínált gabona mennyisége, főbb jellemzői és betakarítási éve; |
| --- | --- |

d)

a felkínált gabona mennyisége, főbb jellemzői és betakarítási éve;

| e) | az ajánlattal megkeresett intervenciós központnak, valamint e rendelet 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén az ajánlattevőnek a nyilatkozata, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy a raktározóval fenntartott kapcsolataiban az e bekezdés c) pontjában említett tárolási helyre vonatkozóan az ajánlattétel időpontjától kezdve a 884/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban megfelelően alkalmazandó raktározási és ellenőrzési előírásokat és feltételeket érvényesíti. |
| --- | --- |

e)

az ajánlattal megkeresett intervenciós központnak, valamint e rendelet 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén az ajánlattevőnek a nyilatkozata, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy a raktározóval fenntartott kapcsolataiban az e bekezdés c) pontjában említett tárolási helyre vonatkozóan az ajánlattétel időpontjától kezdve a 884/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban megfelelően alkalmazandó raktározási és ellenőrzési előírásokat és feltételeket érvényesíti.

A nyomtatványnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a termékek közösségi eredetűek, illetve az intervencióra termesztési övezetük alapján különleges feltételekkel elfogadott gabonafélék esetében, azok termesztési területének adatait.

Az intervenciós hivatal azonban érvényesnek tekintheti az egyéb, írásos formában, különösen távközlés útján benyújtott ajánlatokat is, feltéve ha az tartalmazza a nyomtatványon szereplő, valamennyi adatot.

A harmadik albekezdés szerint benyújtott ajánlat benyújtásának napjától számított érvényesség sérelme nélkül a tagállamok előírhatják az első albekezdésben szereplő nyomtatványnak az említett benyújtási módot követő, illetékes hivatalhoz történő továbbítását vagy közvetlen benyújtását.

(2)   Amennyiben az ajánlat nem elfogadható, az érintett termelőt erről az intervenciós hivatal a beérkezést követő öt munkanapon belül tájékoztatja.

(3)   Amennyiben az ajánlat elfogadható, a termelőket mielőbb tájékoztatni kell arról, hogy a gabonát melyik tárolónál veszik át, valamint a szállítás ütemezéséről.

Az ajánlattevőnek vagy a raktár üzemeltetőjének kérelmére az említett ütemezést az intervenciós hivatal módosíthatja.

(4)   Az intervencióra felkínált, kukoricától eltérő gabonafélék tekintetében az utolsó szállításnak legkésőbb az ajánlat beérkezésének hónapját követő negyedik hónap végéig, de Spanyolország, Görögország, Olaszország és Portugália esetében legkésőbb július 1-jéig, a többi tagállam esetében legkésőbb július 31-éig meg kell történnie.

A kukorica tekintetében az első szakasz során benyújtott ajánlatok esetében – a 3. cikk rendelkezései szerint – a szállításnak február 1-je és április 30-a között, a második szakasz során benyújtott ajánlatok esetében – a 3. cikk rendelkezései szerint – pedig az ajánlat beérkezésének hónapját követő harmadik hónap végéig, de Spanyolország, Görögország, Olaszország és Portugália esetében legkésőbb július 1-jéig, a többi tagállam esetében legkésőbb július 31-éig meg kell történnie.

3. cikk

(1)   E rendelet 2. cikke sérelme nélkül az intervencióra felajánlható kukoricamennyiségek az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a 2008/2009-es gazdasági évben két szakaszban kerülnek odaítélésre („első szakasz” és „második szakasz”), az e cikk (2)–(5) bekezdésében rögzített feltételek és szabályok szerint.

Az első szakasz Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban és Portugáliában augusztus 1-jén, Svédországban december 1-jén, a többi tagállamban november 1-jén kezdődik, és valamennyi tagállam esetében december 31-éig, az e szakaszban tehető ajánlatok benyújtási határidejéig tart.

A második szakasz az e szakaszban intervencióra felkínálható mennyiségnek a (2) bekezdés második albekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon kezdődik. Valamennyi tagállamban ez az ajánlattétel első napja; a szakasz Görögország, Spanyolország, Olaszország és Portugália esetében legkésőbb április 30-áig, Svédország esetében június 30-áig, a többi tagállam esetében pedig május 31-éig tart.

(2)   Az első szakasz végén a Bizottság a tagállamok által hetente a 13. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban nyújtott tájékoztatás alapján összesíti a gazdasági szereplők által a kukoricára vonatkozóan a tagállamok intervenciós hivatalaihoz brüsszeli idő szerint december 31-én 12 óráig benyújtott elfogadható ajánlatokat.

Ha a teljes felajánlott mennyiség meghaladja az 1234/2007/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított maximális mennyiséget, a Bizottság a kérelmezett mennyiségekre legkésőbb január 25-éig hat tizedesjegyig odaítélési együtthatót határoz meg és tesz közzé. Ha a kérelmezett mennyiség nem haladja meg a rendelkezésre álló mennyiséget, az odaítélési együttható 1-gyel egyenlő, és a Bizottság közzéteszi a megmaradt mennyiséget, amely a második szakaszban rendelkezésre áll.

A tagállam intervenciós hivatala legkésőbb január 31-én értesíti az ajánlattevőt ajánlatának elfogadásáról, a felajánlott mennyiség és az odaítélési együttható szorzatával megegyező mennyiség erejéig.

(3)   Február első szerdájától kezdve a Bizottság a tagállamok által a 13. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban nyújtott tájékoztatás alapján hetente összesíti a gazdasági szereplők által a kukoricára vonatkozóan a tagállamok intervenciós hivatalaihoz brüsszeli idő szerint legkésőbb az előző héten pénteken 12 óráig benyújtott ajánlatokat.

Ha a felkínált mennyiség meghaladja az intervencióra rendelkezésre álló mennyiséget, a Bizottság a kérelmezett mennyiségekre legkésőbb az ajánlattétel határidejét követő negyedik munkanapon hat tizedesjegyig odaítélési együtthatót határoz meg és tesz közzé. Ha a felkínált mennyiség nem haladja meg a rendelkezésre álló mennyiséget, az odaítélési együttható 1-gyel egyenlő, a felkínált mennyiségeket elfogadottnak kell tekinteni, és a Bizottság internetes oldalán (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_en.htm) minden héten legkésőbb szerdán közzéteszi a gazdasági szereplők számára az adott héten intervencióra rendelkezésre álló mennyiséget.

A tagállam intervenciós hivatala legkésőbb az ajánlattétel határidejét követő kilencedik munkanapon értesíti az ajánlattevőt ajánlatának elfogadásáról, a felajánlott mennyiség és az odaítélési együttható szorzatával megegyező mennyiség erejéig.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett ajánlatokat az illetékes intervenciós hivatal összesíti beérkezésük időpontjában.

A már megtett ajánlatokat nem lehet módosítani vagy visszavonni.

(5)   Az ajánlatokhoz az elutasítás terhe mellett mellékelni kell az ajánlattevő által fizetendő, tonnánként 15 eurós biztosíték letétbe helyezéséről szóló igazolást. Ezt a biztosítékot az ajánlattétel időpontjában kell letétbe helyezni; ha azonban az első szakasz folyamán bankgarancia formájában nyújtották, a biztosíték csak az ajánlattétel a (2) bekezdésben megállapított határidejét követő naptól kezdve hívható le.

(6)   A biztosíték az ajánlattevő által a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban felkínált mennyiségekre vonatkozik.

A vis maior esetét és a rendkívüli körülményeket kivéve a következő esetekben a biztosíték teljes összege elvész és a közösségi költségvetésbe folyik:

| a) | ha az ajánlattétel és a kukorica átvételének időpontja között a tárolási helyen található mennyiség alacsonyabb, mint az ajánlattevő által a 2. cikk (1) bekezdésével összhangban tett nyilatkozatban feltüntetett mennyiség, a megengedett 5 %-os tűréshatár sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

ha az ajánlattétel és a kukorica átvételének időpontja között a tárolási helyen található mennyiség alacsonyabb, mint az ajánlattevő által a 2. cikk (1) bekezdésével összhangban tett nyilatkozatban feltüntetett mennyiség, a megengedett 5 %-os tűréshatár sérelme nélkül;

| b) | ha az ajánlattevő az odaítélt mennyiséget nem szállítja ténylegesen átvételre az intervenciós központba, a 4. és a 6. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

b)

ha az ajánlattevő az odaítélt mennyiséget nem szállítja ténylegesen átvételre az intervenciós központba, a 4. és a 6. cikkel összhangban.

E bekezdés második albekezdése a) pontjának alkalmazásában az intervenciós hivatalok ellenőrzik a tárolási helyen található mennyiségeket, megfelelően alkalmazva a közraktározási műveletek keretében raktározott termékek mennyiségének ellenőrzésére a 884/2006/EK rendeletben előírt szabályokat és feltételeket, valamint különösen az említett rendelet I. melléklete B. részének III. pontjában rögzített előírásokat. Az ellenőrzéseknek kockázatelemzés alapján legalább az ajánlatok 5 %-ára és a felkínált mennyiségek 5 %-ára kell kiterjedniük. Ez a minimális százalékos arány csak az első szakaszban tett ajánlatok ellenőrzésére vonatkozik.

A biztosíték teljes egészében felszabadul:

| a) | az intervencióra felkínált, de oda nem ítélt mennyiségek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az intervencióra felkínált, de oda nem ítélt mennyiségek tekintetében;

| b) | az odaítélt mennyiség tekintetében attól kezdve, hogy az intervenciós hivatal a mennyiség 95 %-át ténylegesen átvette. |
| --- | --- |

b)

az odaítélt mennyiség tekintetében attól kezdve, hogy az intervenciós hivatal a mennyiség 95 %-át ténylegesen átvette.

4. cikk

(1)   Az intervencióra való jogosultsághoz a gabonának épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek kell lennie.

(2)   A gabonafélék megfelelnek az ép, megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségnek amennyiben színük az adott gabonafajtára jellemző színű, nincs kellemetlen szaguk, mentesek a bármilyen fejlődési szakaszban lévő élő kártevőktől (beleértve az atkákat), illetve amennyiben megfelelnek az I. mellékletben szereplő minimális minőségre vonatkozó kritériumoknak és nem haladják meg a közösségi szabályozás értelmében alkalmazandó legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintet, ideértve a radioaktivitási szintet is. A legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintek, amelyeket nem szabad meghaladni a következők:

| a) | a közönséges búza és a durumbúza esetében a 315/93/EGK rendelet értelmében meghatározott szintek, ideértve a közönséges búza és a durumbúza tekintetében a Fusarium-toxinok szintjével kapcsolatos, az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (8) mellékletének 2.4.–2.7. pontjaiban meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza és a durumbúza esetében a 315/93/EGK rendelet értelmében meghatározott szintek, ideértve a közönséges búza és a durumbúza tekintetében a Fusarium-toxinok szintjével kapcsolatos, az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (8) mellékletének 2.4.–2.7. pontjaiban meghatározott követelményeket;

| b) | az árpa, a kukorica és a cirok esetében a 2002/32/EK irányelvben meghatározott szintek. |
| --- | --- |

b)

az árpa, a kukorica és a cirok esetében a 2002/32/EK irányelvben meghatározott szintek.

A tagállamok a kockázatelemzés alapján elvégzik a szennyező anyagok szintjével kapcsolatos ellenőrzést, ideértve a radioaktivitást is, tekintetbe véve különösen az ajánlattevő által nyújtott információkat és annak az előírt szabványok betartásával kapcsolatos kötelezettségvállalásait, többek között az általa elvégzett elemzések tekintetében. Szükség esetén az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell meghatározni az ellenőrzési intézkedések ritmusát és kiterjedését, többek között abban az esetben, ha a piaci helyzetben súlyos zavart okozhatnak a szennyező anyagok.

Továbbá, azokban az esetekben, amikor az elemzések azt mutatják, hogy a közönséges búza meghatározott tételének Zeleny-indexe 22 és 30 között van, ahhoz, hogy ez a búza az e cikk (1) bekezdése értelmében épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek legyen tekinthető, az abból nyert tésztának nem ragadósnak és gépi feldolgozásra alkalmasnak kell bizonyulnia.

(3)   E rendelet alkalmazásában a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok a II. mellékletben meghatározott anyagok.

Az alapgabona- és egyéb gabonaszemek közül a sérülteket, az anyarozzsal fertőzötteket vagy a romlottakat az „idegenanyag-tartalomhoz” kell sorolni akkor is, ha olyan hibáik vannak, amelyek más kategóriába tartoznak.

5. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet alapján intervencióra felkínált gabona minőségének meghatározásához a következő módszereket kell alkalmazni:

| a) | a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok meghatározásának standard módszere a III. mellékletben meghatározott módszer; |
| --- | --- |

a)

a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok meghatározásának standard módszere a III. mellékletben meghatározott módszer;

| b) | a nedvességtartalom meghatározásának standard módszere a IV. mellékletben meghatározott módszer. A tagállamok azonban alkalmazhatnak a IV. mellékletben meghatározott elveken alapuló egyéb módszereket is, az ISO 712:1998 módszert vagy infravörös technológián alapuló módszert. Vitás esetben kizárólag a IV. mellékletben meghatározott módszer alkalmazásával kapott eredményeket lehet elfogadni; |
| --- | --- |

b)

a nedvességtartalom meghatározásának standard módszere a IV. mellékletben meghatározott módszer. A tagállamok azonban alkalmazhatnak a IV. mellékletben meghatározott elveken alapuló egyéb módszereket is, az ISO 712:1998 módszert vagy infravörös technológián alapuló módszert. Vitás esetben kizárólag a IV. mellékletben meghatározott módszer alkalmazásával kapott eredményeket lehet elfogadni;

| c) | a cirok tannintartalmának standard meghatározási módszere az ISO 9648:1988 módszer; |
| --- | --- |

c)

a cirok tannintartalmának standard meghatározási módszere az ISO 9648:1988 módszer;

| d) | a közönséges búzából nyert tészta nem ragadós mivoltának és gépi feldolgozhatóságának standard meghatározási módszere az V. mellékletben meghatározott módszer; |
| --- | --- |

d)

a közönséges búzából nyert tészta nem ragadós mivoltának és gépi feldolgozhatóságának standard meghatározási módszere az V. mellékletben meghatározott módszer;

| e) | az őrölt közönséges búza fehérjetartalmának meghatározására szolgáló standard módszer a Nemzetközi Gabonakémiai Szövetség (International Association for Cereal Chemistry = ICC) – amelynek szabványait a 105/2. számú: „a gabonafélék és gabonatermékek fehérjetartalmának meghatározási módszere” cím alatt határozták meg – által elfogadott módszer.
  A tagállamok azonban alkalmazhatnak bármely más módszert is. Ilyen esetben igazolniuk kell a Bizottságnak, hogy az ICC elismerte, hogy a szóban forgó módszer azonos eredményeket ad; |
| --- | --- |

e)

az őrölt közönséges búza fehérjetartalmának meghatározására szolgáló standard módszer a Nemzetközi Gabonakémiai Szövetség (International Association for Cereal Chemistry = ICC) – amelynek szabványait a 105/2. számú: „a gabonafélék és gabonatermékek fehérjetartalmának meghatározási módszere” cím alatt határozták meg – által elfogadott módszer.

A tagállamok azonban alkalmazhatnak bármely más módszert is. Ilyen esetben igazolniuk kell a Bizottságnak, hogy az ICC elismerte, hogy a szóban forgó módszer azonos eredményeket ad;

| f) | az őrölt közönséges búza Zeleny-indexe meghatározási módszerének meg kell felelnie az ISO 5529:1992-nek; |
| --- | --- |

f)

az őrölt közönséges búza Zeleny-indexe meghatározási módszerének meg kell felelnie az ISO 5529:1992-nek;

| g) | a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározására szolgáló módszernek meg kell felelnie az ISO 3093:2004-nek; |
| --- | --- |

g)

a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározására szolgáló módszernek meg kell felelnie az ISO 3093:2004-nek;

| h) | a durumbúza üveges jellege veszteségrátájának meghatározására szolgáló standard módszer a VI. mellékletben meghatározott módszer; |
| --- | --- |

h)

a durumbúza üveges jellege veszteségrátájának meghatározására szolgáló standard módszer a VI. mellékletben meghatározott módszer;

| i) | a fajsúly meghatározására az ISO 7971/2:1995 módszer; |
| --- | --- |

i)

a fajsúly meghatározására az ISO 7971/2:1995 módszer;

| j) | a mikotoxin-szint meghatározásához a mintavételi módszerek és a referencia vizsgálati módszerek az 1881/2006/EK rendelet I. mellékletében említett és a 401/2006/EK bizottsági rendelet (9) I. és II. mellékletében rögzített módszerek. |
| --- | --- |

j)

a mikotoxin-szint meghatározásához a mintavételi módszerek és a referencia vizsgálati módszerek az 1881/2006/EK rendelet I. mellékletében említett és a 401/2006/EK bizottsági rendelet (9) I. és II. mellékletében rögzített módszerek.

6. cikk

(1)   A felkínált gabonát az intervenciós hivatal akkor veszi át, amikor az intervenciós hivatal vagy annak képviselője az intervenciós központba szállított árutétel egészének vonatkozásában megállapította a mennyiséget és az I. mellékletben meghatározottak szerint minimálisan előírt szabványokat.

Az átvétel akkor történhet abban a raktárban, ahol a gabonaféléket az ajánlat idején tárolják, ha a raktározást a 884/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti raktározók végzik, és a raktárra az ajánlattétel időpontjától kezdve ugyanazok a szabályok és feltételek vonatkoznak, mint amelyeket a gabona intervenciós átvételét követően alkalmaznak.

A kukorica esetében az átvett mennyiség nem haladhatja meg az e rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban odaítélt mennyiséget.

(2)   A minőségi jellemzőket a felkínált árutétel reprezentatív mintája alapján kell megállapítani, amely minden szállítás alkalmával legalább minden 60 tonna után vett mintákból áll.

(3)   A leszállított mennyiséget az ajánlattevő és az intervenciós hivatal képviselője – akinek az ajánlattevőtől függetlennek kell lennie – jelenlétében kell lemérni.

Az intervenciós hivatal képviselője a raktár üzemeltetője is lehet. Ebben az esetben:

| a) | az átvételtől számított 45 napon belül maga az intervenciós hivatal vizsgálatot végez, amely legalább a térfogat ellenőrzését tartalmazza; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel megbecsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot; |
| --- | --- |

a)

az átvételtől számított 45 napon belül maga az intervenciós hivatal vizsgálatot végez, amely legalább a térfogat ellenőrzését tartalmazza; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel megbecsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot;

| b) | amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, a raktár üzemeltetője viseli a gabona átvételekor lekönyvelt tömegtől való, a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömegbeli eltérés költségeit; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, a raktár üzemeltetője viseli a gabona átvételekor lekönyvelt tömegtől való, a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömegbeli eltérés költségeit;

| c) | amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, akkor a raktár üzemeltetője, ha pedig több, akkor a tagállam viseli a mérlegelés költségét. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, akkor a raktár üzemeltetője, ha pedig több, akkor a tagállam viseli a mérlegelés költségét.

(4)   Ha az átvétel abban a raktárban történik, ahol a gabonaféléket tárolják az ajánlat idején, a mennyiség megállapítható a készletnyilvántartás – amelynek meg kell felelnie a szakmai követelményeknek és az intervenciós hivatal előírásainak – alapján is, amennyiben:

| a) | a készletnyilvántartás feltünteti a mérlegelés során feljegyzett tömeget, a mérlegeléskori tényleges minőségi jellemzőket, a nedvességtartalmat és adott esetben az esetleges átsilózást és az elvégzett kezeléseket; a mérlegelés nem történhetett 10 hónapnál régebben; |
| --- | --- |

a)

a készletnyilvántartás feltünteti a mérlegelés során feljegyzett tömeget, a mérlegeléskori tényleges minőségi jellemzőket, a nedvességtartalmat és adott esetben az esetleges átsilózást és az elvégzett kezeléseket; a mérlegelés nem történhetett 10 hónapnál régebben;

| b) | a raktár üzemeltetője kijelenti, hogy a felkínált tétel minden tekintetben megfelel a készletnyilvántartásban szereplő adatoknak; |
| --- | --- |

b)

a raktár üzemeltetője kijelenti, hogy a felkínált tétel minden tekintetben megfelel a készletnyilvántartásban szereplő adatoknak;

| c) | a mérlegeléskor megállapított minőségi jellemzők megegyeznek a reprezentatív mintáéival, amely az intervenciós hivatal vagy annak képviselője által minden 60 tonna után vett mintákból áll. |
| --- | --- |

c)

a mérlegeléskor megállapított minőségi jellemzők megegyeznek a reprezentatív mintáéival, amely az intervenciós hivatal vagy annak képviselője által minden 60 tonna után vett mintákból áll.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazása esetén:

| a) | a feljegyzendő tömegnek meg kell egyeznie a készletnyilvántartásban feltüntetett tömeggel, adott esetben – a mérlegelés során feljegyzett, illetve a reprezentatív minta alapján meghatározott nedvességtartalom és/vagy idegenanyag-tartalom százaléka (Schwarzbesatz) közötti különbség figyelembevétele érdekében – kiigazítva. Az idegenanyag-tartalom százaléka közötti különbséget csak a készletnyilvántartásban szereplő tömeg csökkentésénél lehet figyelembe venni; |
| --- | --- |

a)

a feljegyzendő tömegnek meg kell egyeznie a készletnyilvántartásban feltüntetett tömeggel, adott esetben – a mérlegelés során feljegyzett, illetve a reprezentatív minta alapján meghatározott nedvességtartalom és/vagy idegenanyag-tartalom százaléka (Schwarzbesatz) közötti különbség figyelembevétele érdekében – kiigazítva. Az idegenanyag-tartalom százaléka közötti különbséget csak a készletnyilvántartásban szereplő tömeg csökkentésénél lehet figyelembe venni;

| b) | az átvételtől számított 45 napon belül az intervenciós hivatalnak további térfogat-ellenőrzést kell végeznie; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel becsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot; |
| --- | --- |

b)

az átvételtől számított 45 napon belül az intervenciós hivatalnak további térfogat-ellenőrzést kell végeznie; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel becsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot;

| c) | amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, akkor a raktár üzemeltetője viseli az átvételkor lekönyvelt tömeg és a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömeg közötti eltérés költségeit; |
| --- | --- |

c)

amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, akkor a raktár üzemeltetője viseli az átvételkor lekönyvelt tömeg és a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömeg közötti eltérés költségeit;

| d) | a tűréshatár átlépése esetén a gabonát azonnal le kell mérni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, a raktározó, ha pedig több, akkor az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap viseli a mérés költségeit, figyelembe véve a 884/2006/EK rendelet XI. melléklete 1. pontjának első francia bekezdésében foglalt tűréshatárt. |
| --- | --- |

d)

a tűréshatár átlépése esetén a gabonát azonnal le kell mérni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, a raktározó, ha pedig több, akkor az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap viseli a mérés költségeit, figyelembe véve a 884/2006/EK rendelet XI. melléklete 1. pontjának első francia bekezdésében foglalt tűréshatárt.

(6)   Az utolsó átvételnek a kukoricától eltérő gabonafélék esetében legkésőbb a 2. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében említett utolsó szállítást követő második hónap végéig, a kukorica esetében legkésőbb a 2. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében említett szállítási határidőket követő második hónap végéig meg kell történnie; ez a határidő azonban Spanyolország, Görögország, Olaszország és Portugália esetében július 31-nél, a többi tagállam esetében augusztus 31-nél későbbi időpontra nem eshet.

7. cikk

(1)   Az intervenciós hivatal saját felelősségére elemezteti a vett minták fizikai és technológiai tulajdonságait a reprezentatív minta vételétől számított húsz munkanapon belül.

(2)   Az ajánlattevőt terhelik az alábbiakkal kapcsolatban felmerülő költségek:

| a) | a cirok tannintartalmának meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a cirok tannintartalmának meghatározása;

| b) | amiláz-aktivitási teszt (Hagberg); |
| --- | --- |

b)

amiláz-aktivitási teszt (Hagberg);

| c) | a közönséges búza és a durumbúza fehérjetartalmának meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a közönséges búza és a durumbúza fehérjetartalmának meghatározása;

| d) | Zeleny-teszt; |
| --- | --- |

d)

Zeleny-teszt;

| e) | gépi feldolgozhatósági teszt; |
| --- | --- |

e)

gépi feldolgozhatósági teszt;

| f) | szennyezőanyag-tartalom elemzései. |
| --- | --- |

f)

szennyezőanyag-tartalom elemzései.

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett elemzések kimutatják, hogy a felkínált gabonafélék nem felelnek meg az intervenció esetében előírt minimális minőségi előírásoknak, akkor a szóban forgó gabonaféléket az ajánlattevő költségén vissza kell vonni. A felmerült költségeket szintén az ajánlattevő viseli.

(4)   Vitás esetben az intervenciós hivatalnak újból el kell végeztetni a szóban forgó gabonán a szükséges teszteket, amelynek költségeit a vesztes fél fedezi.

8. cikk

Az átvételi jegyzéket az intervenciós hivatalnak minden egyes tételnél el kell készítenie. A jegyzéknek fel kell tüntetnie:

| a) | a mennyiségre és a minimális jellemzőkre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés időpontját; |
| --- | --- |

a)

a mennyiségre és a minimális jellemzőkre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés időpontját;

| b) | a leszállított tömeget; |
| --- | --- |

b)

a leszállított tömeget;

| c) | a reprezentatív minta összeállításához vett minták számát; |
| --- | --- |

c)

a reprezentatív minta összeállításához vett minták számát;

| d) | a megállapított fizikai jellemzőket; |
| --- | --- |

d)

a megállapított fizikai jellemzőket;

| e) | a technológiai kritériumok elemzéséért és az annak eredményéért felelős hivatalt. |
| --- | --- |

e)

a technológiai kritériumok elemzéséért és az annak eredményéért felelős hivatalt.

A jegyzéken fel kell tüntetni az időpontot, és azt meg kell küldeni a raktár üzemeltetőjének ellenjegyzésre.

II.   FEJEZET

A FIZETÉS FELTÉTELEI ÉS ELLENŐRZÉSI INTÉZKEDÉSEK

9. cikk

(1)   A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, az ajánlattevőnek fizetendő ár az 1234/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett referenciaár, amely az ajánlat elfogadásáról szóló értesítetéskor a szállítás első napjaként meghatározott napon érvényes a raktárhoz leszállított árukra, kirakodás előtt. Ezt az árat az e rendelet 10. cikkben említett emeléseknek és csökkentéseknek megfelelően kell kiigazítani.

Ha azonban a szállítás olyan hónapban történik, amikor a referenciaár alacsonyabb az ajánlat havában érvényes referenciaárnál, a magasabb árat kell fizetni. E rendelkezés nem alkalmazható az augusztus és szeptember során felkínált cirokra.

(2)   Az ajánlat beérkezésekor az 1234/2007/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az intervenciós hivatal határozza meg a gabona átvételének helyét és első időpontját.

Az áruk szállításának költségét arról a helyről, ahol az intervenciós hivatalnak történő felajánlás idején tárolták őket, abba az intervenciós központba, ahova a legkisebb költség mellett szállíthatók, az ajánlattevő fizeti.

Amennyiben az intervenciós hivatal az árukat attól az intervenciós központtól, ahova a legkisebb költség mellett szállíthatók, eltérő helyen veszi át, meg kell határoznia, és fedeznie kell a további szállítási költségeket. Ebben az esetben a második albekezdésben említett szállítási költségeket az intervenciós hivatal határozza meg.

Ha az intervenciós hivatal, az ajánlattevővel egyetértésben, azon a helyen tárolja az árukat, ahol azok az ajánlat megtételekor voltak, a harmadik albekezdés második mondatában említett költségeket és a raktárból való kitárolás költségeit, mely utóbbit az adott tagállamban az adott időpontban jegyzett árak alapján számítanak, le kell vonni az intervenciós árból.

(3)   A kifizetés az átvétel napját követő 30. és 35. nap között történik, a 6. cikkben említettek szerint.

10. cikk

Az árnövekedéseket vagy -csökkenéseket, amelyekkel az intervenciós ár nő vagy csökken, euró/tonnában kell kifejezni, és közösen alkalmazni az alábbiak szerint:

| a) | ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma a kukorica és a cirok esetében 13 %-nál, az egyéb gabonafélék esetében pedig 14 %-nál alacsonyabb, a VII. melléklet I. táblázatában szereplő árnövekedési értékeket kell alkalmazni. Ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 13 %-nál, illetve 14 %-nál magasabb, a VII. melléklet II. táblázatában foglalt árcsökkentési értékeket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma a kukorica és a cirok esetében 13 %-nál, az egyéb gabonafélék esetében pedig 14 %-nál alacsonyabb, a VII. melléklet I. táblázatában szereplő árnövekedési értékeket kell alkalmazni. Ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 13 %-nál, illetve 14 %-nál magasabb, a VII. melléklet II. táblázatában foglalt árcsökkentési értékeket kell alkalmazni;

| b) | ha az intervencióra felkínált gabonafélék fajsúlya eltér a közönséges búza esetében a 76 kg/hl, az árpa esetében pedig a 64 kg/hl tömeg/térfogat aránytól, a VII. melléklet III. táblázatában meghatározott árcsökkentési értékeket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

ha az intervencióra felkínált gabonafélék fajsúlya eltér a közönséges búza esetében a 76 kg/hl, az árpa esetében pedig a 64 kg/hl tömeg/térfogat aránytól, a VII. melléklet III. táblázatában meghatározott árcsökkentési értékeket kell alkalmazni;

| c) | ha a tört szemek százalékos aránya durumbúza, közönséges búza és árpa esetében meghaladja a 3 %-ot, illetve kukorica és cirok esetében a 4 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra; |
| --- | --- |

c)

ha a tört szemek százalékos aránya durumbúza, közönséges búza és árpa esetében meghaladja a 3 %-ot, illetve kukorica és cirok esetében a 4 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;

| d) | ha a szemszennyezettség aránya meghaladja durumbúzánál a 2 %-ot, a kukoricánál és a ciroknál a 4 %-ot, illetve a közönséges búzánál és az árpánál az 5 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra; |
| --- | --- |

d)

ha a szemszennyezettség aránya meghaladja durumbúzánál a 2 %-ot, a kukoricánál és a ciroknál a 4 %-ot, illetve a közönséges búzánál és az árpánál az 5 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;

| e) | ha a csírázott szemek aránya meghaladja a 2,5 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra; |
| --- | --- |

e)

ha a csírázott szemek aránya meghaladja a 2,5 %-ot, úgy 0,05 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra;

| f) | ha az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) aránya meghaladja durumbúzánál a 0,5 %-ot, közönséges búzánál, árpánál, kukoricánál és ciroknál pedig az 1 %-ot, akkor 0,1 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra; |
| --- | --- |

f)

ha az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) aránya meghaladja durumbúzánál a 0,5 %-ot, közönséges búzánál, árpánál, kukoricánál és ciroknál pedig az 1 %-ot, akkor 0,1 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 %-ra;

| g) | ha a durumbúzánál a tarka szemek aránya meghaladja a 20 %-ot, úgy 0,2 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további százalékpontra vagy annak törtrészére; |
| --- | --- |

g)

ha a durumbúzánál a tarka szemek aránya meghaladja a 20 %-ot, úgy 0,2 euró csökkentést kell alkalmazni minden egyes további százalékpontra vagy annak törtrészére;

| h) | ha a közönséges búza fehérjetartalma kevesebb, mint 11,5 %, az alkalmazandó csökkentések a VII. melléklet IV. táblázatában felsoroltak; |
| --- | --- |

h)

ha a közönséges búza fehérjetartalma kevesebb, mint 11,5 %, az alkalmazandó csökkentések a VII. melléklet IV. táblázatában felsoroltak;

| i) | ha az intervencióra felkínált cirok tannintartalma a szárazanyag 0,4 %-ánál magasabb, az alkalmazandó csökkentést a VIII. mellékletben meghatározott módszer szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

i)

ha az intervencióra felkínált cirok tannintartalma a szárazanyag 0,4 %-ánál magasabb, az alkalmazandó csökkentést a VIII. mellékletben meghatározott módszer szerint kell kiszámítani.

11. cikk

(1)   Bármely üzemeltetőnek, aki felvásárolt termékeket tárol az intervenciós hivatal nevében, rendszeresen figyelemmel kell kísérnie azok meglétét és minőségmegőrzését, valamint haladéktalanul tájékoztatnia kell a fent említett hivatalt bármely e vonatkozásban felmerült problémáról.

(2)   Az intervenciós hivatal évente legalább egyszer ellenőrzi a tárolt termék minőségét. Ennek érdekében mintát vehet a leltárkészítéskor a 884/2006/EK rendelet I. melléklete A.1. pontjának rendelkezései szerint.

(3)   Ha az e rendeletben előírt ellenőrzéseket a 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kockázatelemzés alapján el kell végezni, a legmagasabb elfogadható szennyezőanyag-szintek be nem tartásából eredő pénzügyi következmények a tagállamot terhelik. Ez a pénzügyi felelősség a tagállam által az ajánlattevő vagy a raktár üzemeltetője ellen a kötelezettségvállalásaik vagy kötelezettségeik be nem tartása miatt indított keresettől függetlenül fennáll.

Ugyanakkor az ochratoxin-A és az aflatoxin esetében ha az érintett tagállam – a Bizottság megelégedésére – bizonyítani tudja, hogy tiszteletben tartotta az intervenciós rendszerbe való bekerüléssel kapcsolatos szabványokat és a raktározás normál feltételeit, valamint a raktár üzemeltetőjének egyéb kötelezettségeit, a pénzügyi felelősség a közösségi költségvetést terheli.

12. cikk

Az intervenciós hivatalok szükség esetén további, e rendelettel összhangban levő eljárásokat és feltételeket vezethetnek be az átvételre a szóban forgó tagállamban fennálló bármiféle speciális körülmény figyelembevétele érdekében. Különösen időszaki készletjelentéseket írhatnak elő.

III.   FEJEZET

ADATKÖZLÉS A BIZOTTSÁG RÉSZÉRE

13. cikk

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett valamennyi gabonafélét illetően valamennyi tagállam elektronikus úton közli a Bizottsággal az intervenciós rendszer igazgatásához szükséges adatokat és különösen:

| a) | minden héten legkésőbb szerda 12.00 óráig (brüsszeli idő szerint) a következőket:






  i. | a gazdasági szereplők által az előző hét folyamán legkésőbb pénteken brüsszeli idő szerint 12 óráig e rendelet 2. és 3. cikkével összhangban intervencióra felkínált gabonamennyiségek; |
| --- | --- | --- |

a)

minden héten legkésőbb szerda 12.00 óráig (brüsszeli idő szerint) a következőket:

i.

a gazdasági szereplők által az előző hét folyamán legkésőbb pénteken brüsszeli idő szerint 12 óráig e rendelet 2. és 3. cikkével összhangban intervencióra felkínált gabonamennyiségek;

| ii. | az ajánlattevők által az intervenciós időszak kezdete óta visszavont ajánlatokban szereplő, a kukoricától eltérő gabonafélék mennyisége; |
| --- | --- |

ii.

az ajánlattevők által az intervenciós időszak kezdete óta visszavont ajánlatokban szereplő, a kukoricától eltérő gabonafélék mennyisége;

| iii. | az intervenciós időszak kezdete óta intervencióra felkínált teljes gabonamennyiségek a ii. alpontban említett mennyiségek levonása után; |
| --- | --- |

iii.

az intervenciós időszak kezdete óta intervencióra felkínált teljes gabonamennyiségek a ii. alpontban említett mennyiségek levonása után;

| iv. | az intervenciós időszak kezdete óta e rendelet 6. cikkével összhangban átvett teljes mennyiségek; |
| --- | --- |

iv.

az intervenciós időszak kezdete óta e rendelet 6. cikkével összhangban átvett teljes mennyiségek;

| b) | a pályázati felhívás közzétételét követő szerdán a 2131/93/EGK bizottsági rendelet (10) 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban pályázati felhívás útján meghirdetett mennyiségeket; |
| --- | --- |

b)

a pályázati felhívás közzétételét követő szerdán a 2131/93/EGK bizottsági rendelet (10) 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban pályázati felhívás útján meghirdetett mennyiségeket;

| c) | az azon időpontot követő szerdán, amikor a tagállam meghatározta az érintett tételeket, az 1234/2007/EK rendelet 27. cikkének megfelelően a Közösség leginkább rászoruló személyei között térítésmentesen szétosztásra szánt gabonamennyiségeket; |
| --- | --- |

c)

az azon időpontot követő szerdán, amikor a tagállam meghatározta az érintett tételeket, az 1234/2007/EK rendelet 27. cikkének megfelelően a Közösség leginkább rászoruló személyei között térítésmentesen szétosztásra szánt gabonamennyiségeket;

| d) | legkésőbb az e rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében említett átvételi határidőt követő hónap végéig a 837/90/EGK rendelet III. mellékletében meghatározott régiók szerinti bontásban a fajsúlyra, a nedvesség-, a törtszem- és a fehérjetartalomra vonatkozóan az átvett tételek esetében megállapított átlagértékeket. |
| --- | --- |

d)

legkésőbb az e rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében említett átvételi határidőt követő hónap végéig a 837/90/EGK rendelet III. mellékletében meghatározott régiók szerinti bontásban a fajsúlyra, a nedvesség-, a törtszem- és a fehérjetartalomra vonatkozóan az átvett tételek esetében megállapított átlagértékeket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatközlést akkor is teljesíteni kell, ha nem nyújtottak be ajánlatot. Amennyiben a tagállam nem közli az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában említett adatokat, a Bizottság úgy tekinti, hogy az adott tagállamban nem nyújtottak be ajánlatot.

(3)   Az (1) bekezdésben említett adatközlés formáját és tartalmát a Bizottság a tagállamok rendelkezésére bocsátandó formanyomtatvány alapján határozza meg. A formanyomtatványok kizárólag az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság előzetes tájékoztatását követően alkalmazhatók. Ezeket a formanyomtatványokat a Bizottság ugyanezen feltételek mellett igazítja ki és aktualizálja.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. cikk

A 824/2000/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

15. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2008. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 100., 2000.4.20., 31. o. A legutóbb a 883/2007/EK rendelettel (HL L 195., 2007.7.27., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  Lásd a IX. mellékletet.

3

(4)  HL L 171., 2006.6.23., 35. o. A 721/2007/EK rendelettel (HL L 164., 2007.6.26., 4. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2006/77/EK bizottsági irányelvvel (HL L 271., 2006.9.30., 53. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 88., 1990.4.3., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 364., 2006.12.20., 5. o.

8

(9)  HL L 70., 2006.3.9., 12. o.

9

(10)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o.

10

---

I. MELLÉKLET

A 4. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MINIMÁLIS MINŐSÉGI KRITÉRIUMOK

| | Durumbúza | Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Maximális nedvességtartalom |

Durumbúza

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Cirok

A.

Maximális nedvességtartalom

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | A kifogástalan minőségű, alapvető gabonákon kívüli anyagok maximális százaléka:
  Ezen belül: |
| --- | --- |

B.

A kifogástalan minőségű, alapvető gabonákon kívüli anyagok maximális százaléka:

Ezen belül:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Tört szemek |
| --- | --- |

1.

Tört szemek

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Szemszennyeződések (a 3. pontban feltüntetetteken kívül) |
| --- | --- |

2.

Szemszennyeződések (a 3. pontban feltüntetetteken kívül)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

amelyekből:

| a) | zsugorodott szemek |
| --- | --- |

a)

zsugorodott szemek

—

—

| b) | egyéb gabonafélék |
| --- | --- |

b)

egyéb gabonafélék

3 %

5 %

—

—

| c) | kártevők által károsított szemek |
| --- | --- |

c)

kártevők által károsított szemek

| d) | elszíneződött csírájú szemek |
| --- | --- |

d)

elszíneződött csírájú szemek

—

—

—

| e) | szárítás során túlhevült szemek |
| --- | --- |

e)

szárítás során túlhevült szemek

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Foltos szemek és/vagy fuzárium által fertőzött szemek |
| --- | --- |

3.

Foltos szemek és/vagy fuzárium által fertőzött szemek

5 %

—

—

—

—

amelyekből:

| — | fuzárium által fertőzött szemek |
| --- | --- |

—

fuzárium által fertőzött szemek

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Csírázott szemek |
| --- | --- |

4.

Csírázott szemek

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

5.

Idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz)

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

amelyekből:

| a) | idegen magvak: |
| --- | --- |

a)

idegen magvak:

| — | káros |
| --- | --- |

—

káros

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | egyéb |
| --- | --- |

—

egyéb

| b) | károsodott szemek: |
| --- | --- |

b)

károsodott szemek:

| — | spontán melegedés vagy szárítás során túlzott melegítés által károsított szemek |
| --- | --- |

—

spontán melegedés vagy szárítás során túlzott melegítés által károsított szemek

0,05 %

0,05 %

| — | egyéb |
| --- | --- |

—

egyéb

| c) | idegen anyagok |
| --- | --- |

c)

idegen anyagok

| d) | pelyva |
| --- | --- |

d)

pelyva

| e) | anyarozs |
| --- | --- |

e)

anyarozs

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | romlott szemek |
| --- | --- |

f)

romlott szemek

—

—

—

| g) | elpusztult rovarok és rovardarabok |
| --- | --- |

g)

elpusztult rovarok és rovardarabok

| C. | Üvegességüket teljesen vagy részben elvesztett szemek maximális százaléka |
| --- | --- |

C.

Üvegességüket teljesen vagy részben elvesztett szemek maximális százaléka

27 %

—

—

—

—

| D. | Maximális tannintartalom (1) |
| --- | --- |

D.

Maximális tannintartalom (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Minimális fajsúly (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Minimális fajsúly (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Minimális fehérjetartalom (1): |
| --- | --- |

F.

Minimális fehérjetartalom (1):

| — | 2002/2003. gazdasági év és az azt követő gazdasági évek |
| --- | --- |

—

2002/2003. gazdasági év és az azt követő gazdasági évek

11,5 %

10,5 %

| G. | Hagberg-esésszám (másodperc) |
| --- | --- |

G.

Hagberg-esésszám (másodperc)

220

220

| H. | Minimális Zeleny-index (ml) |
| --- | --- |

H.

Minimális Zeleny-index (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  Szárazanyag százalékban kifejezve.

---

II. MELLÉKLET

1.   A KIFOGÁSTALAN MINŐSÉGŰ ALAPGABONÁN KÍVÜLI ANYAGOK MEGHATÁROZÁSA

1.1.   Tört szemek

Az olyan szemeket, amelyeknek endospermiuma részlegesen fedetlen, tört szemeknek kell tekinteni. A cséplés során károsodott szemek, valamint azok a szemek, amelyekből a csírát eltávolították, szintén ebbe a csoportba tartoznak.

Kukorica esetében a „tört szem” olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek a 4,5 mm átmérőjű kerek lyukú rostán átmennek.

Cirok esetében a „tört szem” olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek az 1,8 mm átmérőjű kerek lyukú rostán átmennek.

1.2.   Szemszennyeződések

| a) | Zsugorodott szemek:
  a zsugorodott szemek olyan szemek, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a következő, hasított nyílásokkal rendelkező rostákon: közönséges búza 2,0 mm, durumbúza 1,9 mm, árpa 2,2 mm.
  E meghatározástól eltérően azonban:






  — | az Észtországból, Lettországból, Finnországból és Svédországból származó, legalább 64 kilogramm/hektoliter fajsúlyú árpa esetében, amelyet e tagállamokban intervencióra felkínálnak, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a zsugorodott szemek olyan szemek, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a következő, hasított nyílásokkal rendelkező rostákon: közönséges búza 2,0 mm, durumbúza 1,9 mm, árpa 2,2 mm.

E meghatározástól eltérően azonban:

—

az Észtországból, Lettországból, Finnországból és Svédországból származó, legalább 64 kilogramm/hektoliter fajsúlyú árpa esetében, amelyet e tagállamokban intervencióra felkínálnak, vagy

| — | a 12,5 % vagy annál kisebb nedvességtartalmú árpa esetében, |
| --- | --- |

—

a 12,5 % vagy annál kisebb nedvességtartalmú árpa esetében,

a „zsugorodott szemek” azokat a szemeket jelentik, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a 2,0 mm-es nyílású rostán.

Továbbá a fagy által károsított vagy éretlen (zöld) szemek is ebbe a csoportba tartoznak;

| b) | Egyéb gabonafélék:
  minden olyan szem, amely nem a mintát alkotó gabona fajához tartozik; |
| --- | --- |

b)

minden olyan szem, amely nem a mintát alkotó gabona fajához tartozik;

| c) | A kártevők által károsított szemek:
  megrágott szemek. A bogaras szemek szintén ebbe a csoportba tartoznak; |
| --- | --- |

c)

megrágott szemek. A bogaras szemek szintén ebbe a csoportba tartoznak;

| d) | Szemek, amelyekben a csíra elszíneződött, foltos szemek, fuzáriózis által megtámadott szemek:
  elszíneződött csírájú szemeknek azok tekinthetők, amelyekben a maghártya barna vagy barnásfekete színű, és amelynek csírája normális, és nem csírázik. A közönséges búza esetében az elszíneződött csírákat 8 %-os mértékig figyelmen kívül hagyják.
  Durumbúza esetében:






  — | a csírától eltérő helyen barna vagy barnásfekete elszíneződést mutató szemeket foltos szemeknek tekintik, |
| --- | --- | --- |

d)

Szemek, amelyekben a csíra elszíneződött, foltos szemek, fuzáriózis által megtámadott szemek:

elszíneződött csírájú szemeknek azok tekinthetők, amelyekben a maghártya barna vagy barnásfekete színű, és amelynek csírája normális, és nem csírázik. A közönséges búza esetében az elszíneződött csírákat 8 %-os mértékig figyelmen kívül hagyják.

Durumbúza esetében:

—

a csírától eltérő helyen barna vagy barnásfekete elszíneződést mutató szemeket foltos szemeknek tekintik,

| — | azok a szemek fertőzöttek fuzáriózissal, amelyeknek magháza Fusarium myceliummal szennyezett; e szemek enyhén zsugordottnak és ráncosnak látszanak, és rózsaszín vagy fehér szétszórt, határozatlan körvonalú foltok találhatók rajtuk; |
| --- | --- |

—

azok a szemek fertőzöttek fuzáriózissal, amelyeknek magháza Fusarium myceliummal szennyezett; e szemek enyhén zsugordottnak és ráncosnak látszanak, és rózsaszín vagy fehér szétszórt, határozatlan körvonalú foltok találhatók rajtuk;

| e) | A szárítás során túlhevített szemeken külső égésnyomok láthatók, de nem károsodottak. |
| --- | --- |

e)

A szárítás során túlhevített szemeken külső égésnyomok láthatók, de nem károsodottak.

1.3.   Csírázott szemek

Csírázott szemek azok, amelyeken a gyököcske vagy a csírarügy szabad szemmel jól látható. Csírázott szem tartalmának értékelésekor azonban figyelembe kell venni a minta általános megjelenését. Bizonyos gabonaféléknél a csíra kidomborodó, például a durumbúzánál, és a csírahártya elhasad, amikor a gabonakupacot összerázzák. Ezek a szemek csírázott szemekhez hasonlítanak, de nem szabad abba a csoportba sorolni őket. Csak azok tekinthetők csírázott szemnek, amelyeknél a csíra olyan egyértelműen látható változáson ment keresztül, amely könnyűvé teszi a csírázott szemek megkülönböztetését a normális szemektől.

1.4.   Idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz):

| a) | Idegen magvak
  Az „idegen magvak” a gabonaféléktől eltérő kultúr- vagy nem kultúrnövények magvai. Tartalmazzák az összegyűjtésre nem érdemes magvakat, az állatok számára adható magvakat és a káros magvakat.
  A „káros magvak” az emberek és állatok számára mérgező magvak, a gabona őrlését hátráltató vagy nehezítő magvak, valamint a gabonafélékből készült termékek minőségét befolyásoló magvak. |
| --- | --- |

a)

Az „idegen magvak” a gabonaféléktől eltérő kultúr- vagy nem kultúrnövények magvai. Tartalmazzák az összegyűjtésre nem érdemes magvakat, az állatok számára adható magvakat és a káros magvakat.

A „káros magvak” az emberek és állatok számára mérgező magvak, a gabona őrlését hátráltató vagy nehezítő magvak, valamint a gabonafélékből készült termékek minőségét befolyásoló magvak.

| b) | Károsodott szemek
  A „károsodott szemek” azok, amelyeket emberi fogyasztásra, illetve a takarmány-gabonafélék esetében a szarvasmarhák által történő fogyasztásra alkalmatlannak tartanak rothadás, penészesedés, bakteriális vagy egyéb okok miatt.
  A károsodott szemekhez tartoznak a spontán hőtermelődés vagy a szárítás során túlzott hevítés által károsodott szemek. Ezek a „hevített” vagy „kormos” szemek teljes szemek, amelyekben a hártya szürkésbarnára vagy feketére színeződött, miközben a szem keresztmetszete sárgásszürkére vagy barnásfeketére színeződött.
  A búzamuslinca által megtámadott szemek csak akkor tekintendők károsodott szemeknek, ha a szem felszínének több mint fele szürkétől feketéig színeződött a másodlagos spórás támadás eredményeként. Ha az elszíneződés a szem felszínének kevesebb mint felét fedi le, a kártevők által károsított szemek közé kell sorolni őket. |
| --- | --- |

b)

A „károsodott szemek” azok, amelyeket emberi fogyasztásra, illetve a takarmány-gabonafélék esetében a szarvasmarhák által történő fogyasztásra alkalmatlannak tartanak rothadás, penészesedés, bakteriális vagy egyéb okok miatt.

A károsodott szemekhez tartoznak a spontán hőtermelődés vagy a szárítás során túlzott hevítés által károsodott szemek. Ezek a „hevített” vagy „kormos” szemek teljes szemek, amelyekben a hártya szürkésbarnára vagy feketére színeződött, miközben a szem keresztmetszete sárgásszürkére vagy barnásfeketére színeződött.

A búzamuslinca által megtámadott szemek csak akkor tekintendők károsodott szemeknek, ha a szem felszínének több mint fele szürkétől feketéig színeződött a másodlagos spórás támadás eredményeként. Ha az elszíneződés a szem felszínének kevesebb mint felét fedi le, a kártevők által károsított szemek közé kell sorolni őket.

| c) | Idegen anyagok
  A 3,5 mm nyílású rostán a gabonafélék mintáiból fennmaradó valamennyi anyag (más gabonafélék szemei és különösen az alapgabona nagyobb szemei kivételével) és az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutó anyag idegen anyagnak tekinthető. Ide tartoznak a kövek, homok, szalmadarabkák és a minták egyéb szennyeződései is, amelyek a 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutnak, és az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán fennmaradnak.
  Ez a meghatározás nem vonatkozik a kukoricára. A kukorica esetében az első albekezdésben említetteken túlmenően a mintában az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutó valamennyi anyag idegen anyagnak tekintendő; |
| --- | --- |

c)

A 3,5 mm nyílású rostán a gabonafélék mintáiból fennmaradó valamennyi anyag (más gabonafélék szemei és különösen az alapgabona nagyobb szemei kivételével) és az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutó anyag idegen anyagnak tekinthető. Ide tartoznak a kövek, homok, szalmadarabkák és a minták egyéb szennyeződései is, amelyek a 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutnak, és az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán fennmaradnak.

Ez a meghatározás nem vonatkozik a kukoricára. A kukorica esetében az első albekezdésben említetteken túlmenően a mintában az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átjutó valamennyi anyag idegen anyagnak tekintendő;

| d) | Pelyva (kukorica esetében: csutkadarabok); |
| --- | --- |

d)

Pelyva (kukorica esetében: csutkadarabok);

| e) | Anyarozs; |
| --- | --- |

e)

Anyarozs;

| f) | Romlott szemek; |
| --- | --- |

f)

Romlott szemek;

| g) | Elpusztult rovarok és rovarok darabjai. |
| --- | --- |

g)

Elpusztult rovarok és rovarok darabjai.

1.5.   Élő kártevők

1.6.   Foltos szemek, amelyek elvesztették üvegességüket (mitadiné vagy foltos)

A durumbúza mitadinészemei azok a szemek, amelyeknek magva nem tekinthető egészen üvegesnek.

2.   A GABONAFÉLÉK EGYES TÍPUSAINÁL A SZENNYEZŐDÉSEK MEGHATÁROZÁSAKOR FIGYELEMBE VEENDŐ SPECIÁLIS TÉNYEZŐK

2.1.   Durumbúza

A szemszennyeződések közé tartoznak a zsugorodott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek, a fuzáriózis által fertőzött foltos szemek és a szárítás során túlhevített szemek.

Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anyarozs, romlott szemek, elpusztult rovarok és rovarok darabjai.

2.2.   Közönséges búza

A szemszennyeződések közé tartoznak a zsugorodott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek és a szárítás során túlhevített szemek.

Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anyarozs, romlott szemek, elpusztult rovarok és rovarok darabjai.

2.3.   Árpa

A szemszennyeződések közé tartoznak a zsugorodott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek.

Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anyarozs, elpusztult rovarok és rovarok darabjai.

2.4.   Kukorica

A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek.

A kukorica esetében a mintákban lévő valamennyi anyag, amely az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átmegy, idegen anyagnak tekintendő.

Valamennyi idegen magvat, károsodott magvat, idegen anyagot, pelyvát, anyarozst, elpusztult rovart és rovarok darabjait egyéb szennyeződésnek kell tekinteni.

2.5.   Cirok

A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek.

Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, elpusztult rovarok és rovarok darabjai.

---

III. MELLÉKLET

A KIFOGÁSTALAN MINŐSÉGŰ ALAPGABONÁN KÍVÜLI ANYAGOK MEGHATÁROZÁSÁNAK STANDARD MÓDSZERE

| 1. | A közönséges búza, durumbúza, és árpa esetében átlagosan 250 grammos mintát engednek át két, egy 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező és egy 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán, mindegyiken fél percen át.
  A folyamatos rostálás biztosítása érdekében tanácsos mechanikus rostát alkalmazni, például egy rázóasztalt rászerelt rostákkal.
  A 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyagot, valamint az 1,0 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán átmenő anyagot együtt kell mérni, és idegen anyagnak kell tekinteni. Amennyiben a 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyag az „egyéb gabonafélék” csoportba tartozó részeket vagy az alapgabona különösen nagy szemeit tartalmazza, ezeket a részeket vagy szemeket vissza kell juttatni a rostált mintába. A rostálás során az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostánál alaposan ellenőrizni kell, hogy vannak-e élő kártevők.
  Egy szeparátor segítségével 50–100 grammos mintát kell kivenni a rostált mintából. E részminta tömegét le kell mérni.
  A részmintát ezt követően csipesszel vagy egy szaruspatulával szét kell teríteni egy asztalon, és a tört szemeket, egyéb gabonaféléket, csírázott szemeket, kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, elszíneződött csírájú szemeket, foltos szemeket, idegen magvakat, anyarozst, károsodott szemeket, romlott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat el kell távolítani.
  Amennyiben a részminta még pelyvás szemeket tartalmaz, ezekről a pelyvát kézzel le kell szedni, az így keletkezett pelyvát pelyvadaraboknak kell tekinteni. A köveket, homokot és szalmatöredékeket idegen anyagnak kell tekinteni.
  A részmintát fél percen át rostálják egy 2,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán a közönséges búza, 1,9 mm-esen a durumbúza, 2,2 mm-esen az árpa esetében. Azt az anyagot, amely ezen a rostán átmegy, zsugorodott szemeknek tekintik. A fagy által károsodott szemek és az éretlen zöld szemek a „zsugorodott szemek” csoportba tartoznak. |
| --- | --- |

1.

A közönséges búza, durumbúza, és árpa esetében átlagosan 250 grammos mintát engednek át két, egy 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező és egy 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán, mindegyiken fél percen át.

A folyamatos rostálás biztosítása érdekében tanácsos mechanikus rostát alkalmazni, például egy rázóasztalt rászerelt rostákkal.

A 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyagot, valamint az 1,0 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán átmenő anyagot együtt kell mérni, és idegen anyagnak kell tekinteni. Amennyiben a 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyag az „egyéb gabonafélék” csoportba tartozó részeket vagy az alapgabona különösen nagy szemeit tartalmazza, ezeket a részeket vagy szemeket vissza kell juttatni a rostált mintába. A rostálás során az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostánál alaposan ellenőrizni kell, hogy vannak-e élő kártevők.

Egy szeparátor segítségével 50–100 grammos mintát kell kivenni a rostált mintából. E részminta tömegét le kell mérni.

A részmintát ezt követően csipesszel vagy egy szaruspatulával szét kell teríteni egy asztalon, és a tört szemeket, egyéb gabonaféléket, csírázott szemeket, kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, elszíneződött csírájú szemeket, foltos szemeket, idegen magvakat, anyarozst, károsodott szemeket, romlott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat el kell távolítani.

Amennyiben a részminta még pelyvás szemeket tartalmaz, ezekről a pelyvát kézzel le kell szedni, az így keletkezett pelyvát pelyvadaraboknak kell tekinteni. A köveket, homokot és szalmatöredékeket idegen anyagnak kell tekinteni.

A részmintát fél percen át rostálják egy 2,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán a közönséges búza, 1,9 mm-esen a durumbúza, 2,2 mm-esen az árpa esetében. Azt az anyagot, amely ezen a rostán átmegy, zsugorodott szemeknek tekintik. A fagy által károsodott szemek és az éretlen zöld szemek a „zsugorodott szemek” csoportba tartoznak.

| 2. | A kukorica esetében egy 500 grammos, illetve a cirok esetében egy 250 grammos átlagmintát fél percen át ráznak egy 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostában. Ellenőrizni kell az élő kártevők és az elpusztul rovarok jelenlétét.
  Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán fennmaradó anyagokból a köveket, homokot, a szalmatöredékeket és egyéb idegen anyagokat.
  Az így eltávolított idegen anyagokat hozzá kell adni az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átmenő anyagokhoz, és tömegüket együtt kell lemérni.
  A szeparátor alkalmazásával a rostán átmenő mintából el kell készíteni a kukorica esetében egy 100–200 grammos, illetve a cirok esetében egy 25–50 grammos részmintát. E részminta tömegét le kell mérni. A mintát az asztalon vékony rétegben szét kell teríteni. Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az egyéb gabonafélék darabjait, a kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, csírázott szemeket, idegen magvakat, a károsodott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat.
  Ezt követően e részleges mintát át kell engedni a kukorica esetében egy 4,5 mm-es, illetve a cirok esetében egy 1,8 mm átmérőjű kerek lyukú rostán. Az e rostán átmenő anyagot tört szemeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.

A kukorica esetében egy 500 grammos, illetve a cirok esetében egy 250 grammos átlagmintát fél percen át ráznak egy 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostában. Ellenőrizni kell az élő kártevők és az elpusztul rovarok jelenlétét.

Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán fennmaradó anyagokból a köveket, homokot, a szalmatöredékeket és egyéb idegen anyagokat.

Az így eltávolított idegen anyagokat hozzá kell adni az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átmenő anyagokhoz, és tömegüket együtt kell lemérni.

A szeparátor alkalmazásával a rostán átmenő mintából el kell készíteni a kukorica esetében egy 100–200 grammos, illetve a cirok esetében egy 25–50 grammos részmintát. E részminta tömegét le kell mérni. A mintát az asztalon vékony rétegben szét kell teríteni. Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az egyéb gabonafélék darabjait, a kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, csírázott szemeket, idegen magvakat, a károsodott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat.

Ezt követően e részleges mintát át kell engedni a kukorica esetében egy 4,5 mm-es, illetve a cirok esetében egy 1,8 mm átmérőjű kerek lyukú rostán. Az e rostán átmenő anyagot tört szemeknek kell tekinteni.

| 3. | A kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő anyagok csoportjainak, amelyeket az 1. és 2. pontokban említett módszerek szerint határoztak meg, tömegét rendkívül alaposan, 0,01 gramm pontossággal le kell mérni, és százalékos arányuk szerint szét kell osztani az átlagmintában. Az elemzési jelentés során bevitt adatoknak 0,1 százalék pontosságúaknak kell lenniük. Ellenőrizni kell az élő kártevők jelenlétét.
  Általános szabályként minden egyes mintát kétszer kell elemezni. A fent említett anyagok összességét tekintve a két elemzés nem különbözhet egymástól 10 %-nál nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

3.

A kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő anyagok csoportjainak, amelyeket az 1. és 2. pontokban említett módszerek szerint határoztak meg, tömegét rendkívül alaposan, 0,01 gramm pontossággal le kell mérni, és százalékos arányuk szerint szét kell osztani az átlagmintában. Az elemzési jelentés során bevitt adatoknak 0,1 százalék pontosságúaknak kell lenniük. Ellenőrizni kell az élő kártevők jelenlétét.

Általános szabályként minden egyes mintát kétszer kell elemezni. A fent említett anyagok összességét tekintve a két elemzés nem különbözhet egymástól 10 %-nál nagyobb mértékben.

| 4. | Az 1., 2. és 3. pontban említett műveletek során alkalmazandó készülékek az alábbiak:






  a) | minta szeparátor, például egy kúp alakú vagy barázdált készülék; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 1., 2. és 3. pontban említett műveletek során alkalmazandó készülékek az alábbiak:

a)

minta szeparátor, például egy kúp alakú vagy barázdált készülék;

| b) | precíziós vagy analitikai mérleg; |
| --- | --- |

b)

precíziós vagy analitikai mérleg;

| c) | 1,0 mm-es, 1,8 mm-es, 1,9 mm-es, 2,0 mm-es, 2,2 mm-es és 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rosták, valamint 1,8 mm és 4,5 mm átmérőjű kerek lyukú rosták. A rosták rázóasztalra szerelhetők. |
| --- | --- |

c)

1,0 mm-es, 1,8 mm-es, 1,9 mm-es, 2,0 mm-es, 2,2 mm-es és 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rosták, valamint 1,8 mm és 4,5 mm átmérőjű kerek lyukú rosták. A rosták rázóasztalra szerelhetők.

---

IV. MELLÉKLET

A NEDVESSÉGTARTALOM MÉRÉSÉNEK STANDARD MÓDSZERE

1.   Alapelv

A terményt 130–133 °C hőmérsékleten szárítják normális légköri nyomáson a részecskék méretének megfelelő ideig.

2.   Tárgy

Ez a szárítási módszer a darabokra zúzott gabonafélékre vonatkozik, amelyeknek legalább 50 %-a átmegy a 0,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán, és kevesebb mint 10 % maradványt hagy az 1,0 mm átmérőjű kerek lyukú rostán. A módszer a lisztre is vonatkozik.

3.   Eszközök

Precíziós mérleg.

Egy nedvességet magába nem szívó anyagból készült zúzó, amely könnyen tisztítható, lehetővé teszi a gyorsan és egyenletesen végezhető zúzást túlmelegedés nélkül, a minimumra csökkenti a külső levegővel való érintkezést, és megfelel a 2. pontban említett követelményeknek (például leemelhető görgős malom).

Rozsdamentes fémből vagy üvegből készült tartály, amely kellőképpen szorosan záródó fedővel rendelkezik; a tesztminta 0,3 gramm per cm2 eloszlatását lehetővé tévő munkafelület.

Elektronikusan fűtött, hőszigetelt fűtőkamra, 130–133 °C-ra (1) beállítva, megfelelő szellőztetéssel (2) ellátva.

Egy szárító fém- vagy annak hiányában porcelántányérral (vastag, perforált), amely valamilyen alkalmas szárítószert tartalmaz.

4.   Eljárás

Szárítás

Az összezúzott apró szemű gabonafélékből 5 grammnál, az összezúzott kukoricából 8 grammnál kicsit nagyobb mennyiséget kell kimérni, 1 mg pontossággal egy előre lemért tömegű tartályba. Helyezzük a tartályt a 130–133 °C hőmérsékletre melegített fűtőkamrába. Ezt a lehető leggyorsabban kell tenni a túlzott hőmérséklet-csökkenés megelőzése érdekében. Az apró szemű gabonaféléket két órán át, a kukoricát négy órán át kell száradni hagyni, miután a fűtőkamra újra elérte a 130–133 °C hőmérsékletet. A tartályt el kell távolítani a fűtőkamrából, gyorsan vissza kell helyezni a fedelét, majd 30–45 percig hűlni kell hagyni egy szárítóban, és tömegét le kell mérni (1 mg pontossággal).

5.   Számítási módszer és képlet

| E | = | a tesztminta eredeti tömege grammokban |
| --- | --- | --- |
| M | = | a tesztminta tömege kezelés után grammokban |
| M′ | = | a tesztminta tömege zúzás után grammokban |
| m | = | a száraz tesztminta tömege grammokban |

E

=

a tesztminta eredeti tömege grammokban

M

=

a tesztminta tömege kezelés után grammokban

M′

=

a tesztminta tömege zúzás után grammokban

m

=

a száraz tesztminta tömege grammokban

A nedvességtartalom a termék százalékában kifejezve egyenlő:

| — | előzetes kezelés nélkül (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

előzetes kezelés nélkül (E – m) × 100/E,

| — | előzetes kezeléssel [(M′ – m)M/M′ + E – M] × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

előzetes kezeléssel [(M′ – m)M/M′ + E – M] × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

A tesztet legalább egyszer meg kell ismételni.

6.   Ismétlés

Az azonos elemző által egy időben vagy gyors egymásutánban végzett két meghatározás során nyert értékek közötti különbség nem haladhatja meg a 0,15 g nedvességet a minta 100 grammjában. Ha meghaladja, a meghatározásokat meg kell ismételni.

---

(1)  A fűtőkamrában mért léghőmérséklet.

(2)  A fűtőkapacitásnak olyannak kell lenni, hogy ha előre be lett állítva 130–133 °C-os hőmérsékletre, akkor kevesebb mint 45 percen belül visszaálljon ez a hőmérséklet, miután a maximális számú tesztmintát behelyezték a kamrába szimultán szárításra. A szellőztetésnek olyannak kell lenni, hogy ha az apró szemű gabonaféléket (közönséges búza, durumbúza, árpa és cirok) 2 órán át, illetve a kukoricát 4 órán át szárítják, akkor a dara vagy esetleg a kukorica valamennyi tesztmintájának eredménye, amelyet a fűtőkamrába lehet helyezni, 0,15 %-nál kisebb mértékben térjen el a 3 órán át szárított apró szemű gabonafélék, illetve az 5 órán át szárított kukorica eredményeitől.

---

V. MELLÉKLET

A KÖZÖNSÉGES BÚZÁBÓL NYERT TÉSZTA NEM RAGACSOS MIVOLTÁNAK ÉS GÉPI FELDOLGOZHATÓSÁGÁNAK MEGHATÁROZÁSI MÓDSZERE

1.   Cím

A búzaliszt tesztsütésének módszere.

2.   Tárgy

A módszer lisztre vonatkozik, amelyet kísérletileg őröltek búzából az élesztős kenyér előállítása céljából.

3.   Alapelv

A tészta lisztből, vízből, élesztőből, sóból és cukorból készül egy meghatározott keverőben. A szétadagolást és gömbölyítést követően a darabokat 30 percig pihentetik; formázzák őket, sütőlapokra helyezik és kisütik egy rögzített időtartamú végső próba után. A tésztakezelési körülményeket feljegyzik. A vekniket térfogat és magasság alapján bírálják.

4.   Alkotórészek

4.1.   Élesztő

Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck típusú aktív száraz élesztő vagy ehhez hasonló termék.

4.2.   Csapvíz

4.3.   Cukor-só-aszkorbinsav oldat

Oldjunk fel 30 ± 0,5 g nátrium-kloridot (kereskedelmi osztályú), 30 ± 0,5 g cukrot (kereskedelmi osztályú) és 0,040 ± 0,001 g aszkorbinsavat 800 ± 5 g vízben. Naponta friss készítendő.

4.4.   Cukoroldat

Oldjunk fel 5 ± 0,1 g cukrot (kereskedelmi osztályú) 95 ± 1 g vízben. Naponta friss készítendő.

4.5.   Enzimaktív malátaliszt

Kereskedelmi osztályú.

5.   Felszerelés és készülék

5.1.   Sütőterem

22–25 °C hőmérséklet fenntartására szabályozott.

5.2.   Hűtőgép

4 ± 2 °C hőmérséklet fenntartásához.

5.3.   Mérleg

Maximális terhelése 2 kg, pontossága 2 g.

5.4.   Mérleg

Maximális terhelése 0,5 kg, pontossága 0,1 g.

5.5.   Analitikai mérleg

Pontossága 0,1 × 10-3 g.

5.6.   Keverő

Stephan UMTA 10, keverőkaros „Detmold” modell (Stephan Soehne GmbH) vagy ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező hasonló berendezés.

5.7.   Kísérleti szekrény

30 ± 1 °C hőmérséklet fenntartására szabályozott.

5.8.   Nyitott műanyagdobozok

Polimetil-metakrilátból készültek (plexiüveg, perspex). Belső méreteik: 25 × 25 × 15 cm magas, falvastagság 0,5 ± 0,05 cm.

5.9.   Négyszögletes műanyaglepedők

Polimetil-metakrilátból készültek (plexiüveg, perspex). Legalább 30 x 30 cm-esek, vastagságuk 0,5 ± 0,05 cm.

5.10.   Formázó

Brabender golyós homogenizáló (Brabender OHG) vagy ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező hasonló berendezés.

6.   Mintavétel

Az ICC No 101 szabvány szerint.

7.   Eljárás

7.1.   A vízfelvétel meghatározása

A vízabszorpció meghatározása az ICC No 115/1 szabvány szerint.

7.2.   A malátaliszt-hozzáadás meghatározása

A liszt „esésszámának” meghatározása az ISO 3093-1982 szerint. Ha az „esésszám” magasabb, mint 250, a liszt és növekvő mennyiségű malátaliszt keverékei sorozatának felhasználásával meg kell határozni a hozzáadandó malátaliszt mennyiségét, amely a 200–250 tartományba való jutásához szükséges (4.5. pont). Ha az „esésszám” kevesebb mint 250, nincs szükség malátalisztre.

7.3.   Az aktív száraz élesztő újraaktiválása

A cukoroldat (4.4. pont) hőmérsékletét 35 ± 1 °C-ra kell igazítani. Tömegben mérve egy rész aktív száraz élesztőt kell beönteni négy rész ilyen módon temperált cukoroldatba. Ne keverjük. Szükség esetén körkörösen mozgassuk.

Hagyjuk állni 10 ± 1 percig, majd keverjük addig, míg egy homogén oldatot kapunk. Ezt az oldatot 10 percen belül fel kell használni.

7.4.   A liszt és a tésztafolyadék hőmérsékletének beállítása

A liszt és a víz hőmérsékletét úgy kell beállítani, hogy keverés után a tészta hőmérséklete 27 ± 1 °C legyen.

7.5.   A tészta összetétele

Mérjen ki 2 g-os pontossággal 10 y/3 g lisztet adott nedvességtartalom mellett (1 kg 14 % nedvességtartalom melletti lisztnek megfelelően), amelyben „y” a farinográfteszthez felhasznált liszt mennyisége (lásd a No 115/1 ICC szabványt ). Mérje ki 0,2 g-os pontossággal az „esésszám” 200–250 tartományba történő beállításához szükséges malátaliszt mennyiségét (7.2. pont).

Mérjen ki 430 ± 5 g cukor-só-aszkorbinsav oldatot (4.3. pont), és adjon hozzá vizet egy (x – 9) 10 y/3 g teljes tömeghez (10.2. pont), ahol az „x” a farinográftesztben használt víz mennyisége (lásd a No 115/1 ICC szabványt ). Ezt a teljes tömeget (általában 450 és 650 g közötti) 1,5 g pontossággal kell elérni.

Mérjen ki 90 ± 1 g élesztőoldatot (7.3. pont).

Jegyezze fel a tészta teljes tömegét (P), ami a liszt, a cukor-só-aszkorbinsav oldat, valamint a víz, az élesztőoldat és a malátaliszt tömegeinek összege.

7.6.   Keverés

A keverés megkezdése előtt a keverőt 27 ± 1 °C-ra kell beállítani megfelelő mennyiségű temperált víz alkalmazásával.

Helyezzük a tészta folyékony alkotóelemeit a keverőbe, majd tegyük rá a lisztet és a malátalisztet.

Indítsuk be a keverőt (1-es sebesség, 1 400 fordulat/perc), és járassuk 60 másodpercig. Húsz másodperccel a keverés megkezdése után fordítsuk el a keverőedény fedeléhez erősített vakarót két fordulattal.

Mérjük meg a tészta hőmérsékletét. Amennyiben ez a 26–28 °C-os tartományon kívül esik, dobjuk ki a tésztát, és keverjünk újat az alkotóelemek hőmérsékletének beállítása után.

Jegyezzük fel a tészta jellemzőit az alábbi kifejezések egyikének alkalmazásával:

| — | nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy |
| --- | --- |

—

nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy

| — | ragadós és gépileg nem feldolgozható. |
| --- | --- |

—

ragadós és gépileg nem feldolgozható.

Ahhoz, hogy a tésztát „nem ragadósnak és gépileg feldolgozhatónak” tekinthessük, egyöntetű masszának kell lennie, amely alig ragad a keverőedény oldalához és orsójához. A tészta kézzel felszedhető és a keverőtálból egyetlen mozdulattal eltávolítható legyen észrevehető veszteség nélkül.

7.7.   Szétadagolás és kerekítés

Mérjen ki 2 g pontossággal 3 darabot a tésztából az alábbi képlet szerint:

p = 0,25 P, ahol:

| p | = | a lemért tésztadarab tömege |
| --- | --- | --- |
| P | = | a tészta teljes tömege. |

p

=

a lemért tésztadarab tömege

P

=

a tészta teljes tömege.

Azonnal gömbölyítse a darabokat 15 másodpercen át egy formázóban (5.10.), és helyezze azokat 30 ± 2 percre a négyszögletes műanyag lepedőkre (5.9.) a kísérleti szekrényben (5.7.), és fedje le a felfordított műanyag dobozokkal (5.8.).

Ne hintse be liszttel.

7.8.   Formázás

Vigye a műanyag lepedőkön levő, felfordított dobozokkal lefedett tésztadarabokat a formázóhoz (5.10. pont), és gömbölyítsen újra minden darabot 15 másodpercig. Ne vegye le a fedőt a tésztadarabokról közvetlenül a kerekítés előttig. Jegyezze fel újból a tészta jellemzőit az alábbi kifejezések egyikének alkalmazásával:

| — | nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy |
| --- | --- |

—

nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy

| — | ragadós és gépileg nem feldolgozható. |
| --- | --- |

—

ragadós és gépileg nem feldolgozható.

Ahhoz, hogy a tészta „nem ragadósnak és gépileg feldolgozhatónak” minősüljön, alig vagy egyáltalán nem ragadhat a kamra oldalaihoz úgy, hogy szabadon foroghasson maga körül, és a gép működése során szabályos golyót alkosson. A művelet végén, amikor a kamra fedelét felemelik, a tészta nem ragadhat a tésztaformázó kamra oldalaihoz.

8.   A tesztről készült jegyzőkönyv

A tesztről készült jegyzőkönyvben meg kell említeni az alábbiakat:

| — | a tésztakezelés jellege a keverés végén és a formázáskor, |
| --- | --- |

—

a tésztakezelés jellege a keverés végén és a formázáskor,

| — | a liszt „esésszáma” a malátaliszt hozzáadása nélkül, |
| --- | --- |

—

a liszt „esésszáma” a malátaliszt hozzáadása nélkül,

| — | bármiféle megfigyelt rendellenesség. |
| --- | --- |

—

bármiféle megfigyelt rendellenesség.

Tartalmaznia kell továbbá:

| — | az alkalmazott módszert, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott módszert,

| — | a minta azonosításához szükséges valamennyi részletet. |
| --- | --- |

—

a minta azonosításához szükséges valamennyi részletet.

9.   Általános megjegyzések

9.1.   A tésztafolyadék mennyiségének számítására szolgáló képlet az alábbi megfontolásokon alapszik:

| | X ml víz hozzáadása a 300 g 14 % nedvességtartalmú liszt egyenértékéhez eredményezi a kívánt állományt. A sütőteszthez hasonlóan 1 kg lisztet (14 % nedvességtartalmú) használnak fel, mivel x 300 g liszten alapszik, a sütőteszthez az x-et hárommal el kell osztani, és 10 g vízzel be kell szorozni, azaz 10 x/3 g. |
| --- | --- |

X ml víz hozzáadása a 300 g 14 % nedvességtartalmú liszt egyenértékéhez eredményezi a kívánt állományt. A sütőteszthez hasonlóan 1 kg lisztet (14 % nedvességtartalmú) használnak fel, mivel x 300 g liszten alapszik, a sütőteszthez az x-et hárommal el kell osztani, és 10 g vízzel be kell szorozni, azaz 10 x/3 g.

| | A 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldat 15 g sót és 15 g cukrot tartalmaz. Ezt a 430 g oldatot a tésztafolyadék tartalmazza. Így ahhoz, hogy 10 x/3 g vizet adjunk a tésztához, (10 x/3 + 30) grammnyi, a 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldatból és egy további vízmennyiségből álló tésztafolyadékot kell hozzáadni. |
| --- | --- |

A 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldat 15 g sót és 15 g cukrot tartalmaz. Ezt a 430 g oldatot a tésztafolyadék tartalmazza. Így ahhoz, hogy 10 x/3 g vizet adjunk a tésztához, (10 x/3 + 30) grammnyi, a 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldatból és egy további vízmennyiségből álló tésztafolyadékot kell hozzáadni.

| | Habár az élesztőoldattal hozzáadott víz egy részét az élesztő magába szívja, ez az oldat tartalmaz „szabad” vizet is. Önkényesen feltételezett, hogy 90 g élesztőoldat 60 g „szabad” vizet tartalmaz. A tésztafolyadék mennyiségét erre az élesztőoldatban levő 60 g „szabad” vízre kell módosítani, ezért végül 10 x/3 plusz 30 mínusz 60 g mennyiséget kell hozzáadni. Ez a következőképpen alakítható át: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, a képletet a 7.5. pont tartalmazza. Ha például az x víz hozzáadása a farinográfteszt során 165 ml volt, ezt az értéket kell behelyettesíteni a képletbe, úgy a 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldathoz vizet kell hozzáadni a következő összes tömeghez:
  (165 – 9) 10/3= 156 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Habár az élesztőoldattal hozzáadott víz egy részét az élesztő magába szívja, ez az oldat tartalmaz „szabad” vizet is. Önkényesen feltételezett, hogy 90 g élesztőoldat 60 g „szabad” vizet tartalmaz. A tésztafolyadék mennyiségét erre az élesztőoldatban levő 60 g „szabad” vízre kell módosítani, ezért végül 10 x/3 plusz 30 mínusz 60 g mennyiséget kell hozzáadni. Ez a következőképpen alakítható át: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, a képletet a 7.5. pont tartalmazza. Ha például az x víz hozzáadása a farinográfteszt során 165 ml volt, ezt az értéket kell behelyettesíteni a képletbe, úgy a 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldathoz vizet kell hozzáadni a következő összes tömeghez:

(165 – 9) 10/3= 156 × 10/3 = 520 g.

9.2.   A módszer nem vonatkozik közvetlenül a búzára. A búza sütési jellemzőinek megállapításához követendő eljárás a következő:

| | Tisztítsa meg a búzamintát, és határozza meg a tisztított búza nedvességtartalmát. Ha a nedvességtartalom a 15,0–16,0 % tartományon belül van, a búzát nem kell kezelni. Ha a nedvességtartalom e tartományon kívül esik, a nedvességtartalmat legalább három órával az őrlés előtt 15,5 ± 0,5 %-ra kell beállítani. |
| --- | --- |

Tisztítsa meg a búzamintát, és határozza meg a tisztított búza nedvességtartalmát. Ha a nedvességtartalom a 15,0–16,0 % tartományon belül van, a búzát nem kell kezelni. Ha a nedvességtartalom e tartományon kívül esik, a nedvességtartalmat legalább három órával az őrlés előtt 15,5 ± 0,5 %-ra kell beállítani.

| | Őrölje a búzát lisztté egy Buehler MLU 202 laboratóriumi malommal, egy Brabender Quadrumat Senior malommal vagy egy, hasonló jellemzőkkel rendelkező berendezéssel. |
| --- | --- |

Őrölje a búzát lisztté egy Buehler MLU 202 laboratóriumi malommal, egy Brabender Quadrumat Senior malommal vagy egy, hasonló jellemzőkkel rendelkező berendezéssel.

| | Minimum 72 % lisztet eredményező őrlési eljárást válasszon, a hamutartalom a szárazanyag 0,50–0,60 %-a legyen. |
| --- | --- |

Minimum 72 % lisztet eredményező őrlési eljárást válasszon, a hamutartalom a szárazanyag 0,50–0,60 %-a legyen.

| | Határozza meg a liszt hamutartalmát a Bizottság 1501/95/EK rendeletének II. melléklete szerint (HL L 147., 1995.6.30., 7. o.), illetve a nedvességtartalmát az e rendelet szerint. A kinyerési rátát az alábbi egyenlettel számítsa:
  E = [((100 – f) F)/(100 – w) W] × 100 %,
  ahol







  E | = | kinyerési ráta |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | a liszt nedvességtartalma |
| w | = | a búza nedvességtartalma |
| F | = | f nedvességtartalommal előállított liszt tömege |
| W | = | a w nedvességtartalommal őrölt búza tömege. |

Határozza meg a liszt hamutartalmát a Bizottság 1501/95/EK rendeletének II. melléklete szerint (HL L 147., 1995.6.30., 7. o.), illetve a nedvességtartalmát az e rendelet szerint. A kinyerési rátát az alábbi egyenlettel számítsa:

E = [((100 – f) F)/(100 – w) W] × 100 %,

ahol

E

=

kinyerési ráta

f

=

a liszt nedvességtartalma

w

=

a búza nedvességtartalma

F

=

f nedvességtartalommal előállított liszt tömege

W

=

a w nedvességtartalommal őrölt búza tömege.

Megjegyzés: Az alkalmazandó alkotórészekre és berendezésekre vonatkozó információkat az Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Hollandia által kiadott 1977. március 31-i T/77.300 dokumentum tartalmazza.

---

VI. MELLÉKLET

A VESZTESÉGRÁTA MEGHATÁROZÁSA AZ ÜVEGESSÉG SZEMPONTJÁBÓL

1.   Alapelv

Csak a minta egy részét használják fel azon szemek százalékának meghatározásához, amelyek egészben vagy részben elvesztették üveges vonásukat. A szemeket Pohl-szemvágó vagy hasonló eszköz alkalmazásával vágják el.

2.   Felszerelés és készülék

| — | Pohl-szemvágó vagy hasonló eszköz, |
| --- | --- |

—

Pohl-szemvágó vagy hasonló eszköz,

| — | csipesz, szike, |
| --- | --- |

—

csipesz, szike,

| — | tálca vagy edény. |
| --- | --- |

—

tálca vagy edény.

3.   Eljárás

| a) | A meghatározást egy 100 g-os mintán végzik a kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő bármiféle anyag eltávolítása után. |
| --- | --- |

a)

A meghatározást egy 100 g-os mintán végzik a kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő bármiféle anyag eltávolítása után.

| b) | Terítse szét a mintát egy tálcán, és jól homogenizálja. |
| --- | --- |

b)

Terítse szét a mintát egy tálcán, és jól homogenizálja.

| c) | Helyezze a tálat a gabonavágóba, és terítsen egy maréknyi szemet a hálóra. Határozottan ütögesse meg, hogy biztosítsa azt, hogy csak egy szem legyen minden egyes lukban. Engedje le a mozgatható részt, hogy helyben tartsa a szemeket, majd vágja el őket. |
| --- | --- |

c)

Helyezze a tálat a gabonavágóba, és terítsen egy maréknyi szemet a hálóra. Határozottan ütögesse meg, hogy biztosítsa azt, hogy csak egy szem legyen minden egyes lukban. Engedje le a mozgatható részt, hogy helyben tartsa a szemeket, majd vágja el őket.

| d) | Készítsen elegendő tálat annak biztosításához, hogy minimum 600 szem legyen elvágva. |
| --- | --- |

d)

Készítsen elegendő tálat annak biztosításához, hogy minimum 600 szem legyen elvágva.

| e) | Számolja meg azokat a szemeket, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mitadiné”). |
| --- | --- |

e)

Számolja meg azokat a szemeket, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mitadiné”).

| f) | Számítsa ki azoknak a szemeknek a százalékát, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mitadiné”). |
| --- | --- |

f)

Számítsa ki azoknak a szemeknek a százalékát, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mitadiné”).

4.   Az eredmények kifejezése

| l | = | a kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő anyagok tömege grammokban. |
| --- | --- | --- |
| M | = | a vizsgált tisztított szemek százaléka, amelyek részben vagy egészben elvesztették üvegességüket („mitadiné”). |

l

=

a kifogástalan minőségű alap-gabonaféléktől eltérő anyagok tömege grammokban.

M

=

a vizsgált tisztított szemek százaléka, amelyek részben vagy egészben elvesztették üvegességüket („mitadiné”).

5.   Eredmény

Azoknak a szemeknek a százaléka, amelyek részben vagy egészben elvesztették üvegességüket („mitadiné”) a tesztadagban:

[M × (100 – I)]/100 = ...

---

VII. MELLÉKLET

I.   TÁBLÁZAT

Árnövekedések a nedvességtartalom függvényében

| Kukorica és cirok | A kukoricán és a cirkon kívüli egyéb gabonafélék |
| --- | --- |
| Nedvességtartalom (%) | Árnövekedés (EUR/t) | Nedvességtartalom (%) | Árnövekedés (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Kukorica és cirok

A kukoricán és a cirkon kívüli egyéb gabonafélék

Nedvességtartalom (%)

Árnövekedés (EUR/t)

Nedvességtartalom (%)

Árnövekedés (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

II.   TÁBLÁZAT

Árcsökkentések a nedvességtartalom függvényében

| Kukorica és cirok | A kukoricán és a cirkon kívüli egyéb gabonafélék |
| --- | --- |
| Nedvességtartalom (%) | Árcsökkentés (EUR/t) | Nedvességtartalom (%) | Árcsökkentés (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Kukorica és cirok

A kukoricán és a cirkon kívüli egyéb gabonafélék

Nedvességtartalom (%)

Árcsökkentés (EUR/t)

Nedvességtartalom (%)

Árcsökkentés (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

III.   TÁBLÁZAT

Árcsökkentések a fajsúlyok függvényében

| Gabona | Fajsúly (kg/hl) | Árcsökkentés (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Közönséges búza | kevesebb mint 76–75 | 0,5 |
| kevesebb mint 75–74 | 1,0 |
| kevesebb mint 74–73 | 1,5 |
| Árpa | kevesebb mint 64–62 | 1,0 |

Gabona

Fajsúly (kg/hl)

Árcsökkentés (EUR/t)

Közönséges búza

kevesebb mint 76–75

0,5

kevesebb mint 75–74

1,0

kevesebb mint 74–73

1,5

Árpa

kevesebb mint 64–62

1,0

IV.   TÁBLÁZAT

Árcsökkentések a fehérjetartalom függvényében

| Fehérjetartalom (1) (N × 5,7) | Árcsökkentés(EUR/t) |
| --- | --- |
| kevesebb mint 11,5–11,0 | 2,5 |
| kevesebb mint 11,0–10,5 | 5 |

Fehérjetartalom (1) (N × 5,7)

Árcsökkentés(EUR/t)

kevesebb mint 11,5–11,0

2,5

kevesebb mint 11,0–10,5

5

---

(1)  A szárazanyag százalékában.

---

VIII. MELLÉKLET

A csökkentés meghatározásának gyakorlati módszere, amelyet az intervenciós hivataloknak a cirok áránál kell alkalmazni

1.   Alapadatok

| P | = | a tannin százaléka a nyerstermékben, |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | a tannin százaléka, amely felett a csökkentés alkalmazandó, |
| 11 % (1) | = | a szárazanyagban mért 1 % tanninnak megfelelő csökkentés. |

P

=

a tannin százaléka a nyerstermékben,

0,4 %

=

a tannin százaléka, amely felett a csökkentés alkalmazandó,

11 % (1)

=

a szárazanyagban mért 1 % tanninnak megfelelő csökkentés.

2.   A csökkentés számítása

A referenciaárra vonatkozó, euróban kifejezett csökkentést az alábbi képlet szerint kell számítani:

11 (P – 0,40)

---

(1)  1 000 g szárazanyag tannintartalma alapján a cirok áránál alkalmazandó csökkentés:

| a) | 0 % elméleti tannin tartalmú 1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiája: 3 917 kcal. |
| --- | --- |

a)

0 % elméleti tannin tartalmú 1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiája: 3 917 kcal.

| b) | 1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiájának csökkenése további tannin-százalékpontonként: 419 kcal. |
| --- | --- |

b)

1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiájának csökkenése további tannin-százalékpontonként: 419 kcal.

| c) | Az intervencióra elfogadható cirokra meghatározott maximális tannintartalom és a standard minőségre meghatározott tannintartalom közötti különbség százalékpontokban kifejezve: 1,0 – 0,30 = 0,70. |
| --- | --- |

c)

Az intervencióra elfogadható cirokra meghatározott maximális tannintartalom és a standard minőségre meghatározott tannintartalom közötti különbség százalékpontokban kifejezve: 1,0 – 0,30 = 0,70.

| d) | Az 1,0 % tannint tartalmazó cirok baromfik által metabolizálható energiája és a standard minőséggel azonos tannintartalmú cirok baromfik által metabolizálható energiája közötti különbség százalékban kifejezve (0,30 %): |
| --- | --- |

d)

Az 1,0 % tannint tartalmazó cirok baromfik által metabolizálható energiája és a standard minőséggel azonos tannintartalmú cirok baromfik által metabolizálható energiája közötti különbség százalékban kifejezve (0,30 %):

| e) | A szárazanyag 1 % tannintartalmának megfelelő csökkentés, 0,30 % felett: |
| --- | --- |

e)

A szárazanyag 1 % tannintartalmának megfelelő csökkentés, 0,30 % felett:

---

IX. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosításai

| A Bizottság 824/2000/EK rendelete
  (HL L 100., 2000.4.20., 31. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 336/2003/EK rendelete
  (HL L 49., 2003.2.22., 6. o.) | |
| A Bizottság 777/2004/EK rendelete
  (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) | Kizárólag a 10. cikk |
| A Bizottság 1068/2005/EK rendelete
  (HL L 174., 2005.7.7., 65. o.) | |
| A Bizottság 1572/2006/EK rendelete (1)

  (HL L 290., 2006.10.20., 29. o.) | |
| A Bizottság 883/2007/EK rendelete
  (HL L 195., 2007.7.27., 3. o.) | |

A Bizottság 824/2000/EK rendelete

(HL L 100., 2000.4.20., 31. o.)

A Bizottság 336/2003/EK rendelete

(HL L 49., 2003.2.22., 6. o.)

A Bizottság 777/2004/EK rendelete

(HL L 123., 2004.4.27., 50. o.)

Kizárólag a 10. cikk

A Bizottság 1068/2005/EK rendelete

(HL L 174., 2005.7.7., 65. o.)

A Bizottság 1572/2006/EK rendelete (1)

(HL L 290., 2006.10.20., 29. o.)

A Bizottság 883/2007/EK rendelete

(HL L 195., 2007.7.27., 3. o.)

---

(1)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-310/06. sz. ügyben 2007. november 15-én hozott ítélete által részlegesen megsemmisített rendelet.

---

X. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 824/2000/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg | 4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg |
| 2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés a) pont |
| 2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés b) pont |
| 2. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 2. cikk, (3) bekezdés | 4. cikk, (3) bekezdés |
| 3. cikk, bevezető szöveg | 5. cikk, bevezető szöveg |
| 3. cikk, 3.1. pont | 5. cikk, a) pont |
| 3. cikk, 3.2. pont | 5. cikk, b) pont |
| 3. cikk, 3.3. pont | 5. cikk, c) pont |
| 3. cikk, 3.4. pont | 5. cikk, d) pont |
| 3. cikk, 3.5. pont | 5. cikk, e) pont |
| 3. cikk, 3.6. pont | 5. cikk, f) pont |
| 3. cikk, 3.7. pont | 5. cikk, g) pont |
| 3. cikk, 3.8. pont | 5. cikk, h) pont |
| 3. cikk, 3.9. pont | 5. cikk, i) pont |
| 3. cikk, 3.10. pont | 5. cikk, j) pont |
| 3a. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 2. cikk |
| 5. cikk | 6. cikk |
| 6. cikk | 7. cikk |
| 7. cikk | 8. cikk |
| 8. cikk | 9. cikk |
| 9. cikk | 10. cikk |
| 10. cikk | 11. cikk |
| 11. cikk | 12. cikk |
| 11a. cikk | 13. cikk |
| 12. cikk | — |
| — | 14. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | III. melléklet |
| IV. melléklet | IV. melléklet |
| V. melléklet | V. melléklet |
| VI. melléklet | VI. melléklet |
| VII. melléklet | VII. melléklet |
| VIII. melléklet | VIII. melléklet |
| — | IX. melléklet |
| — | X. melléklet |

824/2000/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg

4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg

2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés a) pont

2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés b) pont

2. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

4. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

2. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, bevezető szöveg

5. cikk, bevezető szöveg

3. cikk, 3.1. pont

5. cikk, a) pont

3. cikk, 3.2. pont

5. cikk, b) pont

3. cikk, 3.3. pont

5. cikk, c) pont

3. cikk, 3.4. pont

5. cikk, d) pont

3. cikk, 3.5. pont

5. cikk, e) pont

3. cikk, 3.6. pont

5. cikk, f) pont

3. cikk, 3.7. pont

5. cikk, g) pont

3. cikk, 3.8. pont

5. cikk, h) pont

3. cikk, 3.9. pont

5. cikk, i) pont

3. cikk, 3.10. pont

5. cikk, j) pont

3a. cikk

3. cikk

4. cikk

2. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

11a. cikk

13. cikk

12. cikk

—

—

14. cikk

13. cikk

15. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

III. melléklet

IV. melléklet

IV. melléklet

V. melléklet

V. melléklet

VI. melléklet

VI. melléklet

VII. melléklet

VII. melléklet

VIII. melléklet

VIII. melléklet

—

IX. melléklet

—

X. melléklet

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/49

---

A BIZOTTSÁG 688/2008/EK RENDELETE

(2008. július 18.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikkére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2007/2008-es gazdasági évre a 1109/2007/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 644/2008/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2007/2008-es gazdasági évre a 1109/2007/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 644/2008/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2007/2008-es gazdasági évre az 1109/2007/EK rendelet által rögzített, a 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 18-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o. A legutóbb az 1568/2007/EK rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 62. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 253., 2007.9.28., 5. o.

3

(4)  HL L 179., 2008.7.8., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2008. július 19-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  A 318/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.).

(2)  A 318/2006/EK rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

IRÁNYELVEK

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/51

---

A BIZOTTSÁG 2008/74/EK IRÁNYELVE

(2008. július 18.)

a 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 2005/78/EK irányelvnek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a járművek hajtására használt kompressziós gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag- és légszennyezőrészecske-kibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2005/55/EK irányelv tárgyi hatályának a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) történt megváltoztatása következtében szükségessé vált az említett irányelv további módosítása a vonatkozó műszaki előírások átvitelével. Következésképpen az említett irányelv végrehajtási jogszabályát, a 2005/78/EK bizottsági irányelvet (3) is módosítani kell. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/55/EK irányelv tárgyi hatályának a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) történt megváltoztatása következtében szükségessé vált az említett irányelv további módosítása a vonatkozó műszaki előírások átvitelével. Következésképpen az említett irányelv végrehajtási jogszabályát, a 2005/78/EK bizottsági irányelvet (3) is módosítani kell.

| (2) | A tárgyi hatály változásának következtében új előírásokat kell bevezetni a 2005/55/EK irányelvvel a nehéz gépjárművek kibocsátására létrehozott jogi szabályozásba. Ezek közé az előírások közé tartoznak olyan vizsgálati eljárások, melyek lehetővé teszik a nagy teljesítményű motorok és a benzinmotorral felszerelt nehéz járművek típusjóváhagyását. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyi hatály változásának következtében új előírásokat kell bevezetni a 2005/55/EK irányelvvel a nehéz gépjárművek kibocsátására létrehozott jogi szabályozásba. Ezek közé az előírások közé tartoznak olyan vizsgálati eljárások, melyek lehetővé teszik a nagy teljesítményű motorok és a benzinmotorral felszerelt nehéz járművek típusjóváhagyását.

| (3) | Ezenkívül a dízelmotoroknál a füst opacitásának mérésére vonatkozó már meglévő előírásokat is be kell építeni a 2005/78/EK irányelvbe. Ez a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1972. augusztus 2-i 72/306/EGK tanácsi irányelvnek (4) a 715/2007/EK rendelettel történő hatályon kívül helyezése miatt szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül a dízelmotoroknál a füst opacitásának mérésére vonatkozó már meglévő előírásokat is be kell építeni a 2005/78/EK irányelvbe. Ez a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1972. augusztus 2-i 72/306/EGK tanácsi irányelvnek (4) a 715/2007/EK rendelettel történő hatályon kívül helyezése miatt szükséges.

| (4) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2005/55/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen irányelv alkalmazásában:






  a) | »jármű«: a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott, 2 610 kg-nál nagyobb referenciatömegű gépjármű; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)

»jármű«: a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott, 2 610 kg-nál nagyobb referenciatömegű gépjármű;

| b) | »motor«: a jármű hajtására szolgáló olyan erőforrás, amelyre mint a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott önálló műszaki egységre típusjóváhagyás adható; |
| --- | --- |

b)

»motor«: a jármű hajtására szolgáló olyan erőforrás, amelyre mint a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott önálló műszaki egységre típusjóváhagyás adható;

| c) | »kiemelten környezetbarát jármű (EEV)«: olyan jármű, amelynek hajtómotorja megfelel az I. melléklet 6.2.1. pontjában szereplő táblázatok C. sorában megadott megengedett károsanyag-kibocsátási határértékeknek.” |
| --- | --- |

c)

»kiemelten környezetbarát jármű (EEV)«: olyan jármű, amelynek hajtómotorja megfelel az I. melléklet 6.2.1. pontjában szereplő táblázatok C. sorában megadott megengedett károsanyag-kibocsátási határértékeknek.”

| 2. | A 2005/55/EK irányelv I., II., III. és VI. melléklete ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A 2005/55/EK irányelv I., II., III. és VI. melléklete ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2005/78/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A 2005/55/EK irányelv 3. és 4. cikkének végrehajtására szolgáló intézkedéseket ezen irányelv II–VII. melléklete tartalmazza.
  A VI. melléklet kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek, illetve ilyen motorok típusjóváhagyására vonatkozik.
  A VII. melléklet szikragyújtású motorral felszerelt járművek, illetve ilyen motorok típusjóváhagyására vonatkozik.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A 2005/55/EK irányelv 3. és 4. cikkének végrehajtására szolgáló intézkedéseket ezen irányelv II–VII. melléklete tartalmazza.

A VI. melléklet kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek, illetve ilyen motorok típusjóváhagyására vonatkozik.

A VII. melléklet szikragyújtású motorral felszerelt járművek, illetve ilyen motorok típusjóváhagyására vonatkozik.”

| 2. | Az V. melléklet 1. pontjában a 2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:






  „2. szakasz: | az irányelv száma – 2005/55/EK” |
| --- | --- | --- |

2.

Az V. melléklet 1. pontjában a 2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„2. szakasz:

az irányelv száma – 2005/55/EK”

| 3. | Az irányelv kiegészül az ezen irányelv II. mellékletében szereplő VI. és VII. melléklettel. |
| --- | --- |

3.

Az irányelv kiegészül az ezen irányelv II. mellékletében szereplő VI. és VII. melléklettel.

3. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2009. január 2-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2009. január 3-tól alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 18-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 275., 2005.10.20., 1. o.

1

(2)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.

2

(3)  HL L 313., 2005.11.29., 1. o. A legutóbb a 2006/81/EK irányelvvel (HL L 362., 2006.12.20., 92. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 190., 1972.8.20., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A 2005/55/EK irányelv módosítása

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Ez az irányelv a gáznemű és szilárd kibocsátások csökkentésére, a kibocsátáscsökkentő eszközök hasznos élettartamára, a használatban lévő járművek/motorok megfelelőségére és az összes gépjármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére (OBD), valamint az 1. cikkben leírt motorokra vonatkozik, azon M1, N1, N2 és M2 kategóriájú járművek kivételével, amelyek a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerint kaptak típusjóváhagyást.
  2009. január 3-tól az új jóváhagyásokra a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében megállapított időpontokig, a kiterjesztésekre pedig az említett rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében megállapított időpontokig típusjóváhagyás továbbra is megadható ezen irányelv alapján a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű N1, N2 és M2 kategóriájú járművekre. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Ez az irányelv a gáznemű és szilárd kibocsátások csökkentésére, a kibocsátáscsökkentő eszközök hasznos élettartamára, a használatban lévő járművek/motorok megfelelőségére és az összes gépjármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére (OBD), valamint az 1. cikkben leírt motorokra vonatkozik, azon M1, N1, N2 és M2 kategóriájú járművek kivételével, amelyek a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerint kaptak típusjóváhagyást.

2009. január 3-tól az új jóváhagyásokra a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében megállapított időpontokig, a kiterjesztésekre pedig az említett rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében megállapított időpontokig típusjóváhagyás továbbra is megadható ezen irányelv alapján a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű N1, N2 és M2 kategóriájú járművekre.

| b) | A 2.1. pont a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
  „ »referenciatömeg«: a jármű tömege menetkész állapotban, a gépjárművezető 75 kg-mal figyelembe vett átlagtömegével csökkentve, és egy 100 kg-os átlagtömeggel növelve,
  »a menetkész jármű tömege«: a 2007/46/EK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározott tömeg,” |
| --- | --- |

b)

A 2.1. pont a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„ »referenciatömeg«: a jármű tömege menetkész állapotban, a gépjárművezető 75 kg-mal figyelembe vett átlagtömegével csökkentve, és egy 100 kg-os átlagtömeggel növelve,

»a menetkész jármű tömege«: a 2007/46/EK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározott tömeg,”

| c) | A melléklet a következő 4.5. ponttal egészül ki:






  „4.5. | A gyártó kérésére az ezen irányelv alapján egy befejezett járműre adott típusjóváhagyás kiterjesztendő a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű befejezetlen járművekre. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a befejezetlen járművekbe várhatóan beépítésre kerülő összes karosszériakombináció a jármű referenciatömegét 2 610 kg fölé növeli.” |
| --- | --- | --- |

c)

A melléklet a következő 4.5. ponttal egészül ki:

„4.5.

A gyártó kérésére az ezen irányelv alapján egy befejezett járműre adott típusjóváhagyás kiterjesztendő a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű befejezetlen járművekre. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a befejezetlen járművekbe várhatóan beépítésre kerülő összes karosszériakombináció a jármű referenciatömegét 2 610 kg fölé növeli.”

| d) | A 6.2. pont a negyedik albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Benzinmotorok esetében a 2005/78/EK irányelv VII. mellékletében előírt mérési eljárásokat kell alkalmazni.
  Dízelmotorok esetében a 2005/78/EK irányelv VI. mellékletében előírt eljárásokat kell alkalmazni a füst opacitásának mérésére.” |
| --- | --- |

d)

A 6.2. pont a negyedik albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki:

„Benzinmotorok esetében a 2005/78/EK irányelv VII. mellékletében előírt mérési eljárásokat kell alkalmazni.

Dízelmotorok esetében a 2005/78/EK irányelv VI. mellékletében előírt eljárásokat kell alkalmazni a füst opacitásának mérésére.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. függelék a következő 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. és 8.4.1.2. ponttal egészül ki:
  „8.4.   A motor működése (füst opacitásának mérése)
  8.4.1.   Teljesítmény az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 4. mellékletének 2. szakaszában említett hat mérési pontban.
  8.4.1.1.   A motor teljesítménye próbapadon mérve: ...
  8.4.1.2   A jármű kerekeinél mért teljesítmény: ....






  Fordulatszám (min –1) | Mért teljesítmény (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. függelék a következő 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. és 8.4.1.2. ponttal egészül ki:

„8.4.   A motor működése (füst opacitásának mérése)

8.4.1.   Teljesítmény az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 4. mellékletének 2. szakaszában említett hat mérési pontban.

8.4.1.1.   A motor teljesítménye próbapadon mérve: ...

8.4.1.2   A jármű kerekeinél mért teljesítmény: ....

Fordulatszám (min –1)

Mért teljesítmény (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...”

| b) | A melléklet a következő 6. függelékkel egészül ki:

  „6. függelék
  A közúti közlekedésre való alkalmasság vizsgálatához szükséges információk
  A.   Szén-monoxid-kibocsátások mérése (2)

  3.2.1.6.   Normál üresjárati fordulatszám (tűréssel együtt): ... min-1

  3.2.1.6.1.   Emelt üresjárati fordulatszám (tűréssel együtt): ... min-1

  3.2.1.7.   A kipufogógáz térfogatra vonatkoztatott szénmonoxid-tartalma üresjáratban (3) ... %, a gyártó adja meg (csak szikragyújtású motoroknál)
  B.   Füst opacitásának mérése
  3.2.13.   A fényelnyelési együttható jelének helye (csak kompressziós gyújtású motoroknál): ...






  4. | ERŐÁTVITEL (v) |
| --- | --- | --- |

b)

A melléklet a következő 6. függelékkel egészül ki:

„6. függelék

A közúti közlekedésre való alkalmasság vizsgálatához szükséges információk

A.   Szén-monoxid-kibocsátások mérése (2)

3.2.1.6.   Normál üresjárati fordulatszám (tűréssel együtt): ... min-1

3.2.1.6.1.   Emelt üresjárati fordulatszám (tűréssel együtt): ... min-1

3.2.1.7.   A kipufogógáz térfogatra vonatkoztatott szénmonoxid-tartalma üresjáratban (3) ... %, a gyártó adja meg (csak szikragyújtású motoroknál)

B.   Füst opacitásának mérése

3.2.13.   A fényelnyelési együttható jelének helye (csak kompressziós gyújtású motoroknál): ...

4.

ERŐÁTVITEL (v)

4.3.   A lendkerék tehetetlenségi nyomatéka: ...

4.3.1.   Kiegészítő tehetetlenségi nyomaték, sebességbe kapcsolás nélkül: ...

| 3. | A III. melléklet 1. függeléke a következőképpen módosul:






  a) | A 2. pontban a 2.7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.7.4.   Részecske-mintavétel
  A teljes mérési folyamathoz egy szűrőt kell használni. A mérési eljárásban megadott, üzemmódonkénti súlyozó tényezőket úgy kell figyelembe venni, hogy a ciklus egyes üzemmódjaiban a kipufogógáz tömegáramával arányos mintát vesznek. Ezt a mintaáram, a mintavételi idő, illetve a hígítási arány megfelelő beállításával lehet elérni, úgy, hogy az effektív súlyozó tényezőkre a 6.6. pontban meghatározott kritérium teljesüljön.
  Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább a súlyozó tényező 400-szorosának kell lennie másodpercben. A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. A részecske-mintavétel befejezésének az egyes üzemmódok vége előtti 5 másodpercen belülre kell esnie.” |
| --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet 1. függeléke a következőképpen módosul:

a)

A 2. pontban a 2.7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.7.4.   Részecske-mintavétel

A teljes mérési folyamathoz egy szűrőt kell használni. A mérési eljárásban megadott, üzemmódonkénti súlyozó tényezőket úgy kell figyelembe venni, hogy a ciklus egyes üzemmódjaiban a kipufogógáz tömegáramával arányos mintát vesznek. Ezt a mintaáram, a mintavételi idő, illetve a hígítási arány megfelelő beállításával lehet elérni, úgy, hogy az effektív súlyozó tényezőkre a 6.6. pontban meghatározott kritérium teljesüljön.

Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább a súlyozó tényező 400-szorosának kell lennie másodpercben. A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. A részecske-mintavétel befejezésének az egyes üzemmódok vége előtti 5 másodpercen belülre kell esnie.”

| b) | A 6. pont a következő 6.5. és 6.6. ponttal egészül ki:
  „6.5.   A fajlagos kibocsátás kiszámítása
  A fajlagos részecskekibocsátást a következőképpen kell számítani:



  6.6.   Effektív súlyozó tényező
  A Wfei effektív súlyozó tényezőt az egyes üzemmódokra az alábbiak szerint kell kiszámítani:



  Az effektív súlyozó tényezőknek ± 0,003 (üresjáratban ± 0,005) tűréssel egyenlőnek kell lenniük az e függelék 2.7.1. pontjában szereplő súlyozó tényezőkkel.” |
| --- | --- |

b)

A 6. pont a következő 6.5. és 6.6. ponttal egészül ki:

„6.5.   A fajlagos kibocsátás kiszámítása

A fajlagos részecskekibocsátást a következőképpen kell számítani:

Formula

6.6.   Effektív súlyozó tényező

A Wfei effektív súlyozó tényezőt az egyes üzemmódokra az alábbiak szerint kell kiszámítani:

fei

Formula

Az effektív súlyozó tényezőknek ± 0,003 (üresjáratban ± 0,005) tűréssel egyenlőnek kell lenniük az e függelék 2.7.1. pontjában szereplő súlyozó tényezőkkel.”

| 4. | A VI. melléklet 1. függeléke a következő pontokkal egészül ki:
  1.5.   Forgattyúházból származó kibocsátások mérési eredményei: ...
  1.6.   Szén-monoxid-kibocsátások mérési eredményei









  Mérés | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda (4) | Fordulatszám
  (min-1) | A motorolaj hőmérséklete |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mérés kis üresjárati fordulatszámon | | nem alkalmazandó | | |
| Mérés emelt üresjárati fordulatszámon | | | | |

4.

A VI. melléklet 1. függeléke a következő pontokkal egészül ki:

1.5.   Forgattyúházból származó kibocsátások mérési eredményei: ...

1.6.   Szén-monoxid-kibocsátások mérési eredményei

Mérés

CO-érték

(térfogat%)

Lambda (4)

4

Fordulatszám

(min-1)

-1

A motorolaj hőmérséklete

Mérés kis üresjárati fordulatszámon

nem alkalmazandó

Mérés emelt üresjárati fordulatszámon

1.7.   A füst opacitásmérésének eredményei

1.7.1.   Állandósult fordulatszámon:

| Fordulatszám (min-1) | Névleges áramlás, G
  (liter/s) | Fényelnyelési határérték
  (m-1) | Mért fényelnyelési érték (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Fordulatszám (min-1)

-1

Névleges áramlás, G

(liter/s)

Fényelnyelési határérték

(m-1)

-1

Mért fényelnyelési érték (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Terhelés nélküli gyorsítással (szabad gyorsítással) végzett mérések

1.7.2.1.   Motoron végzett mérések a 2005/78/EK irányelv VI. mellékletének 4.3. szakasza szerint

| Legnagyobb fordulatszám százaléka | Legnagyobb nyomaték százaléka a megadott fordulatszámon, m-1 | Mért fényelnyelési érték, m-1 | Korrigált fényelnyelési érték, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Legnagyobb fordulatszám százaléka

Legnagyobb nyomaték százaléka a megadott fordulatszámon, m-1

-1

Mért fényelnyelési érték, m-1

-1

Korrigált fényelnyelési érték, m-1

-1

1.7.2.2.   Terhelés nélküli gyorsításnál

1.7.2.2.1.   A fényelnyelési együttható mért értéke: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   A fényelnyelési együttható korrigált értéke: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   A fényelnyelési együttható jelének helye a járművön: ...

1.7.2.3.   Járművön végzett mérések a 2005/78/EK irányelv VI. mellékletének 3. pontja szerint

1.7.2.3.1.   Korrigált fényelnyelési érték: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Fordulatszám induláskor: ... ford./perc

1.7.3.   Megadott legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW a következő fordulatszámon: ... ford./perc

1.7.4.   Az opacitásmérő gyártmánya és típusa: ...

1.7.5.   A motortípus fő jellemzői

1.7.5.1.   A motor működési elve: négyütemű/kétütemű (5)

5

1.7.5.2.   A hengerek száma és elrendezése: ...

1.7.5.3.   A henger űrtartalma: ... cm3

3

1.7.5.4.   Üzemanyag-adagolás: közvetlen injektálásos/közvetett injektálásos (5)

5

1.7.5.5.   Turbófeltöltő VAN/NINCS (5)

5

---

(1)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.”

1

(2)  Az adatközlő lapok számozása a típus-jóváhagyási keretirányelvben [2008/74/EK] használt számozást követi.

2

(3)  Meg kell adni a türést.”

3

(4)  A lambda képlete: IV. melléklet 1. függeléke.

4

(5)  A nem kívánt rész törlendő (előfordulhat, hogy nincs szükség törlésre, ha több tétel is vonatkozik).”

5

---

II. MELLÉKLET

VI. MELLÉKLET

Füst opacitásának mérése

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a melléklet a kompressziós gyújtású motorokból kibocsátott kipufogógáz opacitásának mérésére vonatkozó előírásokat írja le.

2.   A KORRIGÁLT FÉNYELNYELÉSI EGYÜTTHATÓ JELE

2.1.   A korrigált fényelnyelési együttható jelét el kell helyezni minden olyan járművön, amely megfelel annak a járműtípusnak, amelyre ez a mérés vonatkozik. A jel egy téglalapban elhelyezett szám, amely a jóváhagyáskor a terhelés nélküli gyorsítással végzett méréssel kapott korrigált fényelnyelési együttható m-1-ben kifejezve. A mérési módszert a 4. szakasz írja le.

2.2.   A jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A jelet szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen kell rögzíteni, amit a 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) VI. mellékletében bemutatott típus-jóváhagyási tanúsítványhoz fűzött kiegészítésben fel kell tüntetni.

2.3.   Az 1. ábrán példa látható a fényelnyelési együttható jelére.

1.   ábra

| | Legkisebb méretek, b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Legkisebb méretek, b = 5,6 mm

A fenti jel azt mutatja, hogy a korrigált fényelnyelési együttható 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKÁCIÓK ÉS MÉRÉSEK

3.1.   A specifikációk és a mérések ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 24. sz. előírása (2) III. részének 24. szakaszában szereplő specifikációk és mérések, a 3.2. szakaszban leírt kivétellel.

3.2.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 24.1. szakaszában a 2. mellékletre való hivatkozás a 2005/55/EK irányelv VI. mellékletére való hivatkozásként értendő.

4.   MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

4.1.   A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 24. sz. előírásának 4., 5., 7., 8., 9. és 10. mellékletében szereplő előírások, a 4.2., 4.3. és 4.4. szakaszban felsorolt kivételekkel.

4.2.   Mérés állandósult fordulatszámok mellett, a teljes terhelési görbe mentén

4.2.1.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 4. mellékletének 3.1. szakaszában az 1. mellékletre való hivatkozások a 2005/55/EK irányelv II. mellékletére való hivatkozásokként értendők.

4.2.2.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 4. mellékletének 3.2. szakaszában ismertetett referencia-üzemanyag a 2005/55/EK irányelv IV. mellékletében ismertetett azon referencia-üzemanyagra való hivatkozásként értendő, amely megfelelő azoknak a kibocsátási határértékeknek a szempontjából, amelyek alapján a jármű/motor típusjóváhagyása történik.

4.3.   Mérés terhelés nélküli gyorsítással

4.3.1.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 5. mellékletének 2.2. szakaszában a 2. melléklet 2. táblázatára való hivatkozások a 2005/55/EK irányelv VI. mellékletének 1.7.2.1. szakaszában lévő táblázatra való hivatkozásokként értendők.

4.3.2.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 5. mellékletének 2.3. szakaszában az 1. melléklet 7.3. szakaszára való hivatkozások a 2005/55/EK irányelv II. melléklete 6. függelékének 4. szakaszára való hivatkozásokként értendők.

4.4.   A kompressziós gyújtású motorok hasznos teljesítményének mérésére szolgáló EGB-módszer

4.4.1.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 10. mellékletének 7. szakaszában az e melléklet függelékére való hivatkozások a 2005/55/EK irányelv II. mellékletére való hivatkozásokként értendők.

4.4.2.   Az ENSZ-EGB 24. sz. előírása 10. mellékletének 7. és 8. szakaszában az 1. mellékletre való hivatkozások a 2005/55/EK irányelv II. mellékletére való hivatkozásokként értendők.

VII. MELLÉKLET

Szikragyújtású benzinmotorok típusjóváhagyására vonatkozó előírások

1.   rész

Szén-monoxid-kibocsátás mérése

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a függelék azt az eljárást írja le, amely a szén-monoxid-kibocsátást méri üresjárati fordulatszámokon (normál és emelt üresjárati fordulatszám).

1.2.   A normál üresjárati fordulatszámon a kipufogógáz legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalma az, amit a járműgyártó megad. A legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja meg a 0,3 térfogatszázalékot. Emelt üresjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 %-ot akkor, amikor a fordulatszám legalább 2 000 min-1 és a lambda 1 ± 0,03 a gyártó specifikációi szerint.

2.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

2.1.   Az általános előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának (3) 5.3.7.1–5.3.7.4. szakaszában szereplő előírások.

2.2.   A gyártónak a 2.1. szakaszban szereplő előírások alapján ki kell töltenie a 2005/55/EK irányelv VI. melléklete szerinti táblázatot.

2.3.   A műszaki szolgálat által megadott típusjóváhagyás időpontjától számított 24 hónapon belül a gyártónak meg kell erősítenie a típusjóváhagyáskor feljegyzett, a 2.1. szakasz szerinti lambda érték pontosságát, hogy az reprezentatív a jellemző sorozatgyártású járművekre is. Értékelést kell készíteni a sorozatgyártású járműveken végzett felmérések és vizsgálatok alapján.

3.   MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

3.1.   A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő előírások, a 3.2. szakaszban felsorolt kivételekkel.

3.2.   Az ENSZ-EGB 83. sz. előírása 5. melléklete 2. részének 2.1. szakaszában ismertetett referencia-üzemanyagok a(z) (Euro 5 és 6 végrehajtási rendelet) rendelet IX. mellékletében ismertetett megfelelő referencia-üzemanyag specifikációira való hivatkozásként értendők.

2.   rész

A forgattyúházból származó kibocsátások ellenőrzése

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a rész a forgattyúházból származó kibocsátások ellenőrzésének eljárását írja le.

1.2.   Az e rész előírásai szerint végzett méréskor a motor forgattyúházának szellőztető rendszere nem engedheti, hogy onnan gáz jusson a levegőbe.

2.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

2.1.   A mérés végrehajtására az általános előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírása 6. melléklétnek 2. szakaszában szereplő előírások.

3.   MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

3.1.   A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírása 6. melléklétnek 3–6. szakaszában szereplő előírások.

---

(1)  HL L 275., 2005.10.20., 1. o.

1

(2)  HL L 326., 2006.11.24., 1. o.

2

(3)  HL L 70., 2007.3.9, 171. o.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/60

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. június 25.)

a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2008) 3019. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/595/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (2) – statisztikai következtetések tudományos célú megállapításának lehetővé tétele érdekében – meghatározza a közösségi hatósághoz eljuttatott bizalmas adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésének feltételeit, valamint azokat a szabályokat, amelyek a közösségi és a nemzeti hatóságok e hozzáférés előmozdítását szolgáló együttműködésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (2) – statisztikai következtetések tudományos célú megállapításának lehetővé tétele érdekében – meghatározza a közösségi hatósághoz eljuttatott bizalmas adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésének feltételeit, valamint azokat a szabályokat, amelyek a közösségi és a nemzeti hatóságok e hozzáférés előmozdítását szolgáló együttműködésére vonatkoznak.

| (2) | A 2004/452/EK bizottsági határozat (3) megállapította a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/452/EK bizottsági határozat (3) megállapította a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékét.

| (3) | A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium, az Egészségügyi, Ifjúsági és Sportminisztérium és a Költségvetési, Államháztartási és Közszolgálati Minisztérium felügyelete alatt álló Kutatás, Tanulmányok, Értékelés és Statisztika Igazgatóságát (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) olyan szervezetnek kell tekinteni, amely megfelel a kívánt követelményeknek, és ezért fel kell venni a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett hivatalok, szervezetek és intézmények jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium, az Egészségügyi, Ifjúsági és Sportminisztérium és a Költségvetési, Államháztartási és Közszolgálati Minisztérium felügyelete alatt álló Kutatás, Tanulmányok, Értékelés és Statisztika Igazgatóságát (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) olyan szervezetnek kell tekinteni, amely megfelel a kívánt követelményeknek, és ezért fel kell venni a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett hivatalok, szervezetek és intézmények jegyzékébe.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai adatok bizalmas kezelésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai adatok bizalmas kezelésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/452/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 25-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 133., 2002.5.18., 7. o. A legutóbb a 606/2008/EK rendelettel (HL L 166., 2008.6.27., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 156., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 2008/291/EK határozattal (HL L 98., 2008.4.10., 11. o.) módosított határozat.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Szervek, amelyek kutatói tudományos célból hozzáférhetnek bizalmas adatokhoz

Európai Központi Bank

Spanyol Központi Bank

Olasz Központi Bank

Cornelli Egyetem (New York Állam, Amerikai Egyesült Államok)

New York Városi Egyetem (New York City University), Baruch College, Politikatudományi Tanszék (New York Állam, Amerikai Egyesült Államok)

Német Központi Bank

Az Európai Bizottság Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóságának Foglalkoztatáselemzési egysége (Employment Analysis Unit)

Tel Avivi Egyetem (Izrael)

Világbank

A Princeton Egyetem Woodrow Wilson Közigazgatási és Külpolitikai Intézetének Egészségügyi és Jóléti Központja, New Jersey Állam, Amerikai Egyesült Államok (Center of Health and Wellbeing of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs)

Chicagói Egyetem, Illinois állam, Amerikai Egyesült Államok

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)

Család- és Munkaügyi Statisztikai Tanulmányok Központja, Kanada, Ottawa, Ontario Állam, Kanada (Family and Labour Studies Division of Statistics Canada)

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának az Ökonometria és Statisztikai Támogatás a Csalás Elleni Küzdelemhez Egysége (Econometrics and Statistical Support to Antifraud [ESAF] Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának a Támogatás az Európai Kutatási Térség Programjának Egysége (Support to the European Research Area [SERA] Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)

Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

A chicagói Illinois Egyetem, Chicago, Amerikai Egyesült Államok

A Kaliforniai Egyetemhez tartozó Rady School of Manegement, San Diego, Amerikai Egyesült Államok

A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium Kutatási, Tanulmányi és Statisztikai Igazgatósága, (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES), Párizs, Franciaország

A New York Állami Egyetem Kutatási Alapítványa (Research Foundation of State University of New York [RFSUNY]), Albany, Amerikai Egyesült Államok

A Finn Központi Nyugdíjbiztosító Intézet (The Finnish Centre for Pensions, Eläketurvakeskus – ETK), Finnország

A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium, az Egészségügyi, Ifjúsági és Sportminisztérium és a Költségvetési, Államháztartási és Közszolgálati Minisztérium felügyelete alatt álló Kutatás, Tanulmányok, Értékelés és Statisztika Igazgatósága (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), Párizs, Franciaország”

---

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

| 19.7.2008 | HU EN EN FR FR DE DE EN EN | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU EN EN FR FR DE DE EN EN

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/63

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2008. június 20.)

az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról (átdolgozás)

(EKB/2008/5)

(2008/596/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 105. cikke (2) bekezdése harmadik francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. cikkének harmadik francia bekezdésére, valamint 12.1. és 30.6. cikkére,

Mivel:

| (1) | A KBER Alapokmányának 30.1. cikke értelmében az Európai Központi Bankot („EKB”) az eurót bevezető tagállamok nemzeti központi bankjai („NKB-k”) látják el devizatartalékokat megtestesítő eszközökkel, és az EKB teljes körűen jogosult a ráruházott devizatartalékok birtoklására és kezelésére. |
| --- | --- |

(1)

A KBER Alapokmányának 30.1. cikke értelmében az Európai Központi Bankot („EKB”) az eurót bevezető tagállamok nemzeti központi bankjai („NKB-k”) látják el devizatartalékokat megtestesítő eszközökkel, és az EKB teljes körűen jogosult a ráruházott devizatartalékok birtoklására és kezelésére.

| (2) | A KBER Alapokmánya 9.2. és a 12.1. cikkének értelmében az EKB egyes feladatait végrehajthatja az euroövezeti NKB-kon keresztül, és folyamodhat az euroövezeti NKB-khoz egyes műveletek elvégzése végett. Az EKB ennek megfelelően úgy tekinti, hogy az euroövezeti NKB-k az EKB megbízásából kezelik az EKB-ra ruházott devizatartalékokat. |
| --- | --- |

(2)

A KBER Alapokmánya 9.2. és a 12.1. cikkének értelmében az EKB egyes feladatait végrehajthatja az euroövezeti NKB-kon keresztül, és folyamodhat az euroövezeti NKB-khoz egyes műveletek elvégzése végett. Az EKB ennek megfelelően úgy tekinti, hogy az euroövezeti NKB-k az EKB megbízásából kezelik az EKB-ra ruházott devizatartalékokat.

| (3) | Az euroövezeti NKB-k bevonása az EKB-ra ruházott devizatartalékokat megtestesítő eszközök kezelésébe és a kezeléssel összefüggő ügyletekbe az EKB devizatartalékait érintő műveletek dokumentálásának szükségességét eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

Az euroövezeti NKB-k bevonása az EKB-ra ruházott devizatartalékokat megtestesítő eszközök kezelésébe és a kezeléssel összefüggő ügyletekbe az EKB devizatartalékait érintő műveletek dokumentálásának szükségességét eredményezi.

| (4) | Az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2006. december 21-i EKB/2006/28 iránymutatást (1) elfogadása óta már egy alkalommal módosították. A szövegezés terén számos javításra érkezett javaslat, ezért ajánlott az EKB/2006/28 iránymutatás átdolgozása az egyértelműség és az átláthatóság érdekében, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2006. december 21-i EKB/2006/28 iránymutatást (1) elfogadása óta már egy alkalommal módosították. A szövegezés terén számos javításra érkezett javaslat, ezért ajánlott az EKB/2006/28 iránymutatás átdolgozása az egyértelműség és az átláthatóság érdekében,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

| — | „euroövezeti NKB” olyan tagállam NKB-ja, amely bevezette az eurót, és |
| --- | --- |

—

„euroövezeti NKB” olyan tagállam NKB-ja, amely bevezette az eurót, és

| — | „európai országok” valamennyi olyan tagállam, amely a Szerződéssel összhangban bevezette az eurót, valamint Dánia, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales). |
| --- | --- |

—

„európai országok” valamennyi olyan tagállam, amely a Szerződéssel összhangban bevezette az eurót, valamint Dánia, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales).

2. cikk

A devizatartalékokat megtestesítő eszközök euroövezeti NKB-k általi kezelése az EKB megbízásából

(1)   Minden egyes euroövezeti NKB jogosult részt venni az EKB-ra átruházott, devizatartalékokat megtestesítő eszközök kezelésében. Az euroövezeti NKB dönthet úgy, hogy nem vesz részt a kezelésben, illetve egy vagy több más euroövezeti NKB-val együtt is megoszthatja a kezelést. Amennyiben valamely euroövezeti NKB nem vesz részt az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek kezelésében, a többi euroövezeti NKB kezelheti azokat az eszközöket, amelyeket egyébként a távolmaradó euroövezeti NKB kezelhetett volna.

(2)   Az euroövezeti NKB-k az EKB megbízásából hajtják végre az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveleteket. Az ilyen műveletek megkezdésével az euroövezeti NKB elismeri a megbízási jogviszony fennállását. Az EKB megbízásából eljáró euroövezeti NKB-k az általuk bonyolított műveletek során minden egyes ügylet megkötésekor valamennyi felet tájékoztatják az EKB megbízói jogállásáról, mind név szerint, mind a számlaszám vagy a számlaazonosító megadásával.

(3)   Az EKB megbízásából az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek végrehajtásakor minden egyes euroövezeti NKB alárendeli saját vagy minden más olyan szervezet érdekeit az EKB érdekeinek, amely számára az adott műveletet végrehajtja.

(4)   Az EKB-val fél kérésére az euroövezeti NKB a megbízás bizonyítékának átadásával igazolja, hogy jogosult az EKB megbízottjaként eljárva annak devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek végrehajtására.

3. cikk

Jogi dokumentálás

(1)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden műveletet az e cikkben megkövetelt jogi dokumentálás mellett kell lebonyolítani, amelyek formáját az EKB hagyhatja jóvá és módosíthatja időről időre. Mielőtt valamely euroövezeti NKB az EKB megbízásából kereskedésbe kezdhetne valamely féllel, a félnek alá kell írnia a jogi dokumentációt és annak eredeti példányát be kell nyújtani az EKB-hoz.

(2)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet a következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:

| a) | az FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében, illetve Észak-Írországban és Skóciában letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében, illetve Észak-Írországban és Skóciában letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében;

| b) | a „The Bond Market Association Master Repurchase Agreement”-et (1996. szeptemberi változat) az Egyesült Államokban a szövetségi vagy állami jog szerint letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és |
| --- | --- |

b)

a „The Bond Market Association Master Repurchase Agreement”-et (1996. szeptemberi változat) az Egyesült Államokban a szövetségi vagy állami jog szerint letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és

| c) | a „TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement”-et (2000. évi változat) kell használni a nem az a) vagy b) albekezdésben felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a „TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement”-et (2000. évi változat) kell használni a nem az a) vagy b) albekezdésben felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.

(3)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, tőzsdén kívüli derivatív műveleteket a következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:

| a) | az FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében;

| b) | az „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement”-et (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) kell használni az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és |
| --- | --- |

b)

az „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement”-et (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) kell használni az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és

| c) | az „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement”-et (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) kell használni a nem az a) vagy b) albekezdésben felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében. |
| --- | --- |

c)

az „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement”-et (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) kell használni a nem az a) vagy b) albekezdésben felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.

(4)   Az Igazgatóság a (2) bekezdés a) pontjában vagy a (3) bekezdés a) pontjában említett mintaszerződések helyett dönthet a (2) bekezdés c) pontjában vagy a (3) bekezdés c) pontjában említett mintaszerződések egyikének alkalmazása mellett az euro valamely tagállam általi bevezetésekor, amennyiben az EKB által elfogadható formátummal és tartalommal rendelkező jogi értékelés nem áll rendelkezésre a feltüntetett mintaszerződés adott tagállamban való alkalmazásáról. Az Igazgatóság haladéktalanul értesíti a Kormányzótanácsot az e rendelkezés szerinti bármilyen döntésről.

(5)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden olyan féllel végzett betétműveletet: i. amelyek jogosultak a fenti (2) és/vagy (3) bekezdésben említett műveletek végzésére; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, az FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) alkalmazásával kell dokumentálni. A fenti i. és ii. alpont körébe nem tartozó esetekben az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő betétműveleteket az alábbi (7) bekezdésben meghatározott nettósítási keretmegállapodás alkalmazásával kell dokumentálni.

(6)   Az I. mellékletben (a továbbiakban: ECB Annex) meghatározott formátumú dokumentumot kell csatolni minden olyan mintaszerződéshez – annak szerves részeként –, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveleteket visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön megállapodásokat, háromoldalú repókonstrukciókat, illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le, kivéve ha ezeket a műveleteket az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás (2004. évi változat) alapján bonyolítják le.

(7)   Valamennyi féllel érvényben kell lennie a II. mellékletben meghatározott formanyomtatványok egyikének megfelelő nettósítási keretmegállapodásnak, az alábbi felek kivételével: i. amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kötött; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, a következők szerint:

| a) | a IIa. mellékletben meghatározott, az angol jog hatálya alá tartozó, angol nyelvű nettósítási keretmegállapodást kell megkötni minden féllel a b), c) és d) pontban meghatározott felek kivételével; |
| --- | --- |

a)

a IIa. mellékletben meghatározott, az angol jog hatálya alá tartozó, angol nyelvű nettósítási keretmegállapodást kell megkötni minden féllel a b), c) és d) pontban meghatározott felek kivételével;

| b) | a Franciaországban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IIb. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, francia jog hatálya alá tartozó, francia nyelvű nettósítási keretmegállapodást; |
| --- | --- |

b)

a Franciaországban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IIb. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, francia jog hatálya alá tartozó, francia nyelvű nettósítási keretmegállapodást;

| c) | a Németországban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IIc. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, német jog hatálya alá tartozó, német nyelvű nettósítási keretmegállapodást; és |
| --- | --- |

c)

a Németországban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IIc. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, német jog hatálya alá tartozó, német nyelvű nettósítási keretmegállapodást; és

| d) | az Egyesült Államokban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IId. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, New York jogának hatálya alá tartozó, angol nyelvű nettósítási keretmegállapodást. |
| --- | --- |

d)

az Egyesült Államokban letelepedett valamennyi féllel meg kell kötni a IId. mellékletben meghatározott formanyomtatványnak megfelelő, New York jogának hatálya alá tartozó, angol nyelvű nettósítási keretmegállapodást.

(8)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő pénzügyi szolgáltatások pénzügyi közvetítők általi nyújtását – beleértve korlátozás nélkül minden fajta banki, ügynöki, értékpapír-letéti őrzési, valamint befektetési szolgáltatást, amelyet levelező bankok, letéti bankok és értéktárak, elszámolást végző szervezetek és elszámolóházak nyújtanak a tőzsdei kereskedelemben részt vevő származékos papírokkal kapcsolatban – olyan külön megállapodások alapján dokumentálják, amelyeket időről időre az EKB hagy jóvá.

4. cikk

Hatálybalépés

(1)   Az EKB/2006/28 iránymutatás 2008. június 25-i hatállyal hatályát veszti.

(2)   Az EKB/2006/28 iránymutatásra történő hivatkozásokat erre az iránymutatásra történő hivatkozásként kell értelmezni.

(3)   Ez az iránymutatás 2008. június 25-én lép hatályba.

5. cikk

Címzettek

Ez az iránymutatás valamennyi euroövezeti NKB-ra vonatkozik.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. június 20-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL C 17., 2007.1.25., 5. o. Az EKB/2007/6 iránymutatással (HL L 196., 2007.7.28., 46. o.) módosított iránymutatás.

1

---

I. MELLÉKLET

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

IIa. MELLÉKLET

Az angol jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

IIb. MELLÉKLET

A francia jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

IIc. MELLÉKLET

A német jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

IId. MELLÉKLET

A New-York-i jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---