# Euroopa Liidu L 192/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide19. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide19. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 684/2008, 17. juuli 2008, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 685/2008, 17. juuli 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 686/2008, 18. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 687/2008, 18. juuli 2008, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (kodifitseeritud versioon) | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 688/2008, 18. juuli 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 49 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/74/EÜ, 18. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ ja direktiivi 2005/78/EÜ mootorsõidukite tüübikinnituste osas seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega (
  1
  ) | 51 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 684/2008, 17. juuli 2008, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 685/2008, 17. juuli 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 686/2008, 18. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 687/2008, 18. juuli 2008, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (kodifitseeritud versioon)

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 688/2008, 18. juuli 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

49

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/74/EÜ, 18. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ ja direktiivi 2005/78/EÜ mootorsõidukite tüübikinnituste osas seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega (
  1
  )

1

51

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/595/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3019 all)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | SUUNISED |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2008/596/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 20. juuni 2008, Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/5) | 63 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/595/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3019 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3019 all)

1

60

SUUNISED

Euroopa Keskpank

2008/596/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 20. juuni 2008, Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/5)

(EKP/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 684/2008,

17. juuli 2008,

milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade (edaspidi „käsikahveltõstukid”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Eespool nimetatud määruse kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade (edaspidi „käsikahveltõstukid”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Eespool nimetatud määruse kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004.

2.   KÄESOLEV UURIMINE

2.1.   Menetlus

| (2) | Komisjon algatas käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise omal algatusel. Komisjoni käsutuses olev teave näitas, et teatavad tooted (nn virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid), mis võiksid väidetavalt vaatlusaluse toote hulka kuuluda, olid käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest erinevad, muu hulgas nende erifunktsioonide (tõstmine, virnastamine või koormate kaalumine) ja kasutusotstarbe poolest. Kõnealustel toodetel on nimetatud funktsioonide täitmiseks teistsugune hüdraulikasüsteemide ja kerede tugevus ja ehitus. Eespool nimetatud omadused rõhutavad kasutusalade erinevusi – ning kõnealused tooted ja käsikahveltõstukid ei ole omavahel asendatavad. Seega on asjakohane juhtum vaatlusaluse toote määratluse täpsustamiseks läbi vaadata, kusjuures läbivaatamise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjakohaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise omal algatusel. Komisjoni käsutuses olev teave näitas, et teatavad tooted (nn virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid), mis võiksid väidetavalt vaatlusaluse toote hulka kuuluda, olid käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest erinevad, muu hulgas nende erifunktsioonide (tõstmine, virnastamine või koormate kaalumine) ja kasutusotstarbe poolest. Kõnealustel toodetel on nimetatud funktsioonide täitmiseks teistsugune hüdraulikasüsteemide ja kerede tugevus ja ehitus. Eespool nimetatud omadused rõhutavad kasutusalade erinevusi – ning kõnealused tooted ja käsikahveltõstukid ei ole omavahel asendatavad. Seega on asjakohane juhtum vaatlusaluse toote määratluse täpsustamiseks läbi vaadata, kusjuures läbivaatamise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjakohaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast.

| (3) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) vaatlusaluse toote määratlusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) vaatlusaluse toote määratlusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

2.2.   Läbivaatamisega seotud uurimine

| (4) | Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult Hiina (edaspidi „vaatlusalune riik”) ametiasutustele ja kõigile muudele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o vaatlusaluse riigi eksportivatele tootjatele, ühenduse kasutajatele ja importijatele ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult Hiina (edaspidi „vaatlusalune riik”) ametiasutustele ja kõigile muudele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o vaatlusaluse riigi eksportivatele tootjatele, ühenduse kasutajatele ja importijatele ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustike vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2003–2006 (edaspidi „vaatlusalune periood”), st hõlmas ka esialgse uurimise uurimisperioodi. Teavet paluti käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite erinevusi või sarnasusi seoses nende tootmisprotsessi, tehniliste omaduste, kasutusotstarbe, asendatavuse jms. |
| --- | --- |

(6)

Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustike vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2003–2006 (edaspidi „vaatlusalune periood”), st hõlmas ka esialgse uurimise uurimisperioodi. Teavet paluti käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite erinevusi või sarnasusi seoses nende tootmisprotsessi, tehniliste omaduste, kasutusotstarbe, asendatavuse jms.

| (7) | Piisavalt täielikud küsimustiku vastused saadi kahelt Hiina käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eksportivalt tootjalt, neljalt ühenduse käsikahveltõstukite või virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootjalt, ühelt kasutajalt ja 14 käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ühenduse importijalt. |
| --- | --- |

(7)

Piisavalt täielikud küsimustiku vastused saadi kahelt Hiina käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eksportivalt tootjalt, neljalt ühenduse käsikahveltõstukite või virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootjalt, ühelt kasutajalt ja 14 käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ühenduse importijalt.

| (8) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala täpsustamise/muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  — | BT Products AB, Mjölby, Rootsi; |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala täpsustamise/muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

—

BT Products AB, Mjölby, Rootsi;

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Saksamaa;

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Madalmaad.

2.3.   Vaatlusalune toode

| (9) | Vaatlusalune toode on, nagu esialgses määruses määratletud, mitteiseliikuvad käsikahveltõstukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ja nende olulised osad, s.o kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit Hiinast ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest. |
| --- | --- |

(9)

Vaatlusalune toode on, nagu esialgses määruses määratletud, mitteiseliikuvad käsikahveltõstukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ja nende olulised osad, s.o kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit Hiinast ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest.

2.4.   Järeldused

| (10) | Meenutatakse, et esialgne uurimine hõlmas käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi, s.o keresid ja hüdraulikasüsteeme, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate koormate käitlemiseks ja teisaldamiseks. Määratluse kohaselt peavad käsikahveltõstukid olema inimjõul lükatavad ja tõmmatavad. Seepärast on käsikahveltõstukitel mehhanism, mis võimaldab kasutajal koormat nii palju tõsta, et seda saaks teisaldada. |
| --- | --- |

(10)

Meenutatakse, et esialgne uurimine hõlmas käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi, s.o keresid ja hüdraulikasüsteeme, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate koormate käitlemiseks ja teisaldamiseks. Määratluse kohaselt peavad käsikahveltõstukid olema inimjõul lükatavad ja tõmmatavad. Seepärast on käsikahveltõstukitel mehhanism, mis võimaldab kasutajal koormat nii palju tõsta, et seda saaks teisaldada.

| (11) | Virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mille mõned riiklikud tolliasutused on väidetavalt juba liigitanud vaatlusaluseks tooteks, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, võivad olla iseliikuvad või käsitsi liigutatavad. Neid kasutatakse koormate teisaldamiseks ja tõstmiseks, et koormaid kõrgemale paigutada ja koormate ladustamist hõlbustada, ühe kaubaaluse paigutamiseks teise peale (virnastajad), koorma tõstmiseks töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või koormate tõstmiseks ja kaalumiseks (kaaluga kahveltõstukid). |
| --- | --- |

(11)

Virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mille mõned riiklikud tolliasutused on väidetavalt juba liigitanud vaatlusaluseks tooteks, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, võivad olla iseliikuvad või käsitsi liigutatavad. Neid kasutatakse koormate teisaldamiseks ja tõstmiseks, et koormaid kõrgemale paigutada ja koormate ladustamist hõlbustada, ühe kaubaaluse paigutamiseks teise peale (virnastajad), koorma tõstmiseks töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või koormate tõstmiseks ja kaalumiseks (kaaluga kahveltõstukid).

| (12) | Esialgse määruse raames toimunud uurimise käigus käsitleti vaatlusaluse tootena üksnes kahveltõstukeid, nagu on määratletud eespool põhjenduses 10. On asjakohane märkida, et esialgse uurimise käigus ei palunud komisjon koostööd teinud isikutelt mingit teavet virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kohta ning ei ole sellist teavet kontrollinud. Seega põhinesid kõik esialgses määruses esitatud andmed ja teave ning esialgse uurimise tulemused, sealhulgas lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, üksnes käsikahveltõstukitel. |
| --- | --- |

(12)

Esialgse määruse raames toimunud uurimise käigus käsitleti vaatlusaluse tootena üksnes kahveltõstukeid, nagu on määratletud eespool põhjenduses 10. On asjakohane märkida, et esialgse uurimise käigus ei palunud komisjon koostööd teinud isikutelt mingit teavet virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kohta ning ei ole sellist teavet kontrollinud. Seega põhinesid kõik esialgses määruses esitatud andmed ja teave ning esialgse uurimise tulemused, sealhulgas lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, üksnes käsikahveltõstukitel.

| (13) | Võttes arvesse põhjenduses 2 kirjeldatud olukorda ja selgitamaks välja, kas virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest erinevad, uuriti nende füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, tootmisprotsessi, tüüpilist kasutusotstarvet ja omavahelist asendatavust. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse põhjenduses 2 kirjeldatud olukorda ja selgitamaks välja, kas virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest erinevad, uuriti nende füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, tootmisprotsessi, tüüpilist kasutusotstarvet ja omavahelist asendatavust.

2.4.1.   Käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite füüsikalised ja tehnilised omadused

| (14) | Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, s.o hüdraulikasüsteemid ja kered erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest. Neil eri tüüpidel on siiski samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusalad ning seepärast käsitati neid kõiki esialgses uurimises vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(14)

Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, s.o hüdraulikasüsteemid ja kered erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest. Neil eri tüüpidel on siiski samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusalad ning seepärast käsitati neid kõiki esialgses uurimises vaatlusaluse tootena.

| (15) | Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on mõned käsikahveltõstukitega samad omadused, s.o neil on kahvlitega kered ja hüdraulikasüsteemid. Neil on siiski lisafunktsioone koorma kõrgemale tõstmiseks, virnastamiseks, töölauana või -tasandina toimimiseks või koorma kaalumiseks, mis nõuavad selgelt keerukamaid või täiendavaid tehnilisi komponente. Virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eespool nimetatud erifunktsioonide täitmiseks on neil käsikahveltõstukitest erinev kahvlite, kere ja hüdraulikasüsteemi tugevus ja ehitus. Lisaks sellele on virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid kõnealuste lisafunktsioonide täitmiseks käsikahveltõstukitest oluliselt (kuni kümme korda) kallimad. |
| --- | --- |

(15)

Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on mõned käsikahveltõstukitega samad omadused, s.o neil on kahvlitega kered ja hüdraulikasüsteemid. Neil on siiski lisafunktsioone koorma kõrgemale tõstmiseks, virnastamiseks, töölauana või -tasandina toimimiseks või koorma kaalumiseks, mis nõuavad selgelt keerukamaid või täiendavaid tehnilisi komponente. Virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eespool nimetatud erifunktsioonide täitmiseks on neil käsikahveltõstukitest erinev kahvlite, kere ja hüdraulikasüsteemi tugevus ja ehitus. Lisaks sellele on virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid kõnealuste lisafunktsioonide täitmiseks käsikahveltõstukitest oluliselt (kuni kümme korda) kallimad.

2.4.2.   Tootmisprotsess

| (16) | Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootmisprotsessis on märkimisväärseid erinevusi, sest viimased vajavad lisakomponente ja järelikult käsikahveltõstukite tootmisest erinevaid tootmisetappe. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et virnastajate kere raam peab olema märgatavalt kõrgem ja hüdraulikasüsteem teistsugune, et koormat saaks kõrgemale tõsta, samal ajal kui kaaluga kahveltõstukite kere sisaldab kaalu ja nende kahvlite struktuur on käsikahveltõstukite omast täiesti erinev. |
| --- | --- |

(16)

Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootmisprotsessis on märkimisväärseid erinevusi, sest viimased vajavad lisakomponente ja järelikult käsikahveltõstukite tootmisest erinevaid tootmisetappe. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et virnastajate kere raam peab olema märgatavalt kõrgem ja hüdraulikasüsteem teistsugune, et koormat saaks kõrgemale tõsta, samal ajal kui kaaluga kahveltõstukite kere sisaldab kaalu ja nende kahvlite struktuur on käsikahveltõstukite omast täiesti erinev.

2.4.3.   Käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tüüpiline kasutusotstarve

| (17) | Käsikahveltõstukeid kasutatakse laialdaselt koormate käitlemisel ning kaupade jaotamisel ja ladustamisel. Neid kasutatakse nii tootmis- kui ka jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukid on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele, nt veoautodel, ladudes, tootmiskohtades või isegi jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukite maksimaalne tõstevõime on umbes 210 millimeetrit. Lisaks sellele peetakse käsikahveltõstukeid üldiselt muude koorma käitlemise seadmete (nt kahveltõstukite) vajalikuks lisandiks. Käsikahveltõstukite kasutamiseks ei ole vaja eriväljaõpet. |
| --- | --- |

(17)

Käsikahveltõstukeid kasutatakse laialdaselt koormate käitlemisel ning kaupade jaotamisel ja ladustamisel. Neid kasutatakse nii tootmis- kui ka jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukid on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele, nt veoautodel, ladudes, tootmiskohtades või isegi jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukite maksimaalne tõstevõime on umbes 210 millimeetrit. Lisaks sellele peetakse käsikahveltõstukeid üldiselt muude koorma käitlemise seadmete (nt kahveltõstukite) vajalikuks lisandiks. Käsikahveltõstukite kasutamiseks ei ole vaja eriväljaõpet.

| (18) | Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on peamiselt samad kasutajad nagu käsikahveltõstukitel, kuid nende kasutusalad on erinevad, nt koorma kõrgemale tõstmine, koorma virnastamine, töötasapinnana toimimine või koorma kaalumine. Virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ei kasutata nende eriomaduste ja kasutusalade tõttu nii laialdaselt kui käsikahveltõstukeid. Seepärast võrdub nende müügimaht umbes ühe kümnendikuga käsikahveltõstukite müügist EÜ turul. Lisaks on virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite puhul, erinevalt käsikahveltõstukitest, vaja eriväljaõpet. |
| --- | --- |

(18)

Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on peamiselt samad kasutajad nagu käsikahveltõstukitel, kuid nende kasutusalad on erinevad, nt koorma kõrgemale tõstmine, koorma virnastamine, töötasapinnana toimimine või koorma kaalumine. Virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ei kasutata nende eriomaduste ja kasutusalade tõttu nii laialdaselt kui käsikahveltõstukeid. Seepärast võrdub nende müügimaht umbes ühe kümnendikuga käsikahveltõstukite müügist EÜ turul. Lisaks on virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite puhul, erinevalt käsikahveltõstukitest, vaja eriväljaõpet.

2.4.4.   Omavaheline asendatavus

| (19) | Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kasutusalad on märgatavalt spetsiifilisemad kui käsikahveltõstukitel. Virnastajaid kasutatakse koormate kõrgemale tõstmiseks, koormate ladustamise hõlbustamiseks, kaubaaluste virna ladumiseks; käärkahveltõstukeid kasutatakse koorma tõstmiseks töötasapinnale ning kaaluga kahveltõstukeid koorma kaalumiseks. |
| --- | --- |

(19)

Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kasutusalad on märgatavalt spetsiifilisemad kui käsikahveltõstukitel. Virnastajaid kasutatakse koormate kõrgemale tõstmiseks, koormate ladustamise hõlbustamiseks, kaubaaluste virna ladumiseks; käärkahveltõstukeid kasutatakse koorma tõstmiseks töötasapinnale ning kaaluga kahveltõstukeid koorma kaalumiseks.

| (20) | Mõned virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid (nt eelkõige viimased) võivad väga vähesel määral tõsta ja teisaldada koormaid nagu käsikahveltõstukid. Kuid käsikahveltõstukite asendamine virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukitega ei ole praktiline ega majanduslikult otstarbekas, sest käsikahveltõstukeid on üksnes koorma tõstmiseks ja teisaldamiseks lihtsam kasutada, ning virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest märkimisväärselt kallimad ja nende kasutamine nõuab eriväljaõpet. Lisaks sellele võib virnastaja, käärkahveltõstuki või kaaluga kahveltõstuki pidev kasutamine käsikahveltõstuki asemel kahjustada nende põhifunktsiooni, näiteks kaaluga kahveltõstuki kaal on nii habras, et saab kahjustada niipea, kui masinat kasutatakse koormate tõstmiseks ja teisaldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Mõned virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid (nt eelkõige viimased) võivad väga vähesel määral tõsta ja teisaldada koormaid nagu käsikahveltõstukid. Kuid käsikahveltõstukite asendamine virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukitega ei ole praktiline ega majanduslikult otstarbekas, sest käsikahveltõstukeid on üksnes koorma tõstmiseks ja teisaldamiseks lihtsam kasutada, ning virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest märkimisväärselt kallimad ja nende kasutamine nõuab eriväljaõpet. Lisaks sellele võib virnastaja, käärkahveltõstuki või kaaluga kahveltõstuki pidev kasutamine käsikahveltõstuki asemel kahjustada nende põhifunktsiooni, näiteks kaaluga kahveltõstuki kaal on nii habras, et saab kahjustada niipea, kui masinat kasutatakse koormate tõstmiseks ja teisaldamiseks.

| (21) | Teisest küljest tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et käsikahveltõstukeid ei saa kasutada virnastajate, käärkahveltõstukite ega kaaluga käsikahveltõstukite asendamiseks. Viimaste funktsioonid osutavad sellele, et nende turg on spetsiifiline ja eristuv, erinevate nõudmiste, lõppkasutaja vajaduste ja ootustega. |
| --- | --- |

(21)

Teisest küljest tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et käsikahveltõstukeid ei saa kasutada virnastajate, käärkahveltõstukite ega kaaluga käsikahveltõstukite asendamiseks. Viimaste funktsioonid osutavad sellele, et nende turg on spetsiifiline ja eristuv, erinevate nõudmiste, lõppkasutaja vajaduste ja ootustega.

| (22) | Komisjon uuris ka seda, kas käsikahveltõstukite olulised osad ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite olulised osad, s.o kere ja hüdraulikasüsteemid on omavahel asendatavad. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et see ei ole võimalik kere ja hüdraulikasüsteemide erineva ehituse ja erinevate omaduste tõttu. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon uuris ka seda, kas käsikahveltõstukite olulised osad ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite olulised osad, s.o kere ja hüdraulikasüsteemid on omavahel asendatavad. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et see ei ole võimalik kere ja hüdraulikasüsteemide erineva ehituse ja erinevate omaduste tõttu.

2.5.   Järeldus vaatlusaluse toote määratluse kohta

| (23) | Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ei kuulu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade hulka, mille suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, sest neil on teistsugused ja täiendavad tehnilised omadused, teistsugune kasutusotstarve ja teistsugune tootmisprotsess. Seetõttu ei käsitanud komisjon virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid esialgse uurimise käigus vaatlusaluse tootena. |
| --- | --- |

(23)

Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ei kuulu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade hulka, mille suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, sest neil on teistsugused ja täiendavad tehnilised omadused, teistsugune kasutusotstarve ja teistsugune tootmisprotsess. Seetõttu ei käsitanud komisjon virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid esialgse uurimise käigus vaatlusaluse tootena.

| (24) | Seepärast peetakse asjakohaseks täpsustada, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ning nende olulised osad on käsikahveltõstukitest erinevad ega kuulu vaatlusaluse toote hulka, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast peetakse asjakohaseks täpsustada, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ning nende olulised osad on käsikahveltõstukitest erinevad ega kuulu vaatlusaluse toote hulka, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

| (25) | Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud järeldustest. |
| --- | --- |

(25)

Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud järeldustest.

| (26) | Üks isik väitis, et virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ning käsikahveltõstukeid tuleks käsitada ühe tehnilise seadmena, kuid toimikus leiduv teave ei õigusta sellise järelduse tegemist. Kõik ülejäänud isikud, kes märkusi esitasid, olid komisjoni järeldustega nõus. |
| --- | --- |

(26)

Üks isik väitis, et virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ning käsikahveltõstukeid tuleks käsitada ühe tehnilise seadmena, kuid toimikus leiduv teave ei õigusta sellise järelduse tegemist. Kõik ülejäänud isikud, kes märkusi esitasid, olid komisjoni järeldustega nõus.

| (27) | Eeltoodut arvestades peetakse asjakohaseks muuta esialgset määrust toote määratluse täpsustamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Eeltoodut arvestades peetakse asjakohaseks muuta esialgset määrust toote määratluse täpsustamiseks.

| (28) | Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas impordi puhul, mille suhtes kohaldati 29. jaanuarist 2005 kuni 21. juulini 2005 ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon ei ole tuvastanud ühtegi mõjuvat põhjust, miks ei peaks järeldusi tagasiulatuvalt kohaldama. |
| --- | --- |

(28)

Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas impordi puhul, mille suhtes kohaldati 29. jaanuarist 2005 kuni 21. juulini 2005 ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon ei ole tuvastanud ühtegi mõjuvat põhjust, miks ei peaks järeldusi tagasiulatuvalt kohaldama.

| (29) | Järelikult kuulub määruse (EÜ) nr 1174/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1174/2005 artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele. |
| --- | --- |

(29)

Järelikult kuulub määruse (EÜ) nr 1174/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1174/2005 artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

| (30) | Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

(30)

Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega.

| (31) | Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1174/2005 kehtivusaega, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2, |
| --- | --- |

(31)

Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1174/2005 kehtivusaega, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1174/2005 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukitele ja nende olulistele osadele, s.o keredele ja hüdraulikasüsteemidele, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427900010 ja 8431200010) alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsikahveltõstukid ratastega ning kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega masinad, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1174/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1174/2005 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 236 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast tähtaega ühe aasta võrra pikendada.

4

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 22. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

E. WOERTH

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

2

(3)  ELT C 184, 7.8.2007, lk 11.

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

---

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/5

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 685/2008,

17. juuli 2008,

millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 85/2006 (2) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplik tollimaks kehtestati minimaalse impordihinna kujul. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 85/2006 (2) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplik tollimaks kehtestati minimaalse impordihinna kujul.

2.   Läbivaatamise ja algatamise taotlus

| (2) | Komisjon sai 20. veebruaril 2007 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise korraldamise taotluse, mille esitasid järgmised liikmesriigid: Itaalia, Leedu, Poola, Portugal ja Hispaania (edaspidi „taotluse esitajad”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 20. veebruaril 2007 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise korraldamise taotluse, mille esitasid järgmised liikmesriigid: Itaalia, Leedu, Poola, Portugal ja Hispaania (edaspidi „taotluse esitajad”).

| (3) | Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamise aluseks olnud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitajad väitsid ja tõendasid esmapilgul usutavalt seda, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus põhjustab dumpingu määra vähenemise märkimisväärselt madalamale kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel enam dumpingu tasakaalustamiseks vajalik. Otsustati, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamise aluseks olnud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitajad väitsid ja tõendasid esmapilgul usutavalt seda, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus põhjustab dumpingu määra vähenemise märkimisväärselt madalamale kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel enam dumpingu tasakaalustamiseks vajalik. Otsustati, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali.

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon 21. aprillil 2007 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate (edaspidi „algatamisteade”). (3) |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon 21. aprillil 2007 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate (edaspidi „algatamisteade”). (3)

| (5) | Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

3.   Menetlusega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kõigile teadaolevatele Norra eksportijatele/tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kaubandusettevõtjatele, importijatele ja ühendustele ning Norra Kuningriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kõigile teadaolevatele Norra eksportijatele/tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kaubandusettevõtjatele, importijatele ja ühendustele ning Norra Kuningriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

4.   Väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteate punkti 5 alapunktis a viidati sellele, et komisjon võib otsustada teha väljavõttelise uuringu vastavalt algmääruse artiklile 17. Algatamisteate punkti 5 alapunkti a alapunkti i kohase nõude põhjal edastasid 267 äriühingut määratud tähtajaks nõutud andmed. Neist 169 olid tehistingimustes kasvatatud lõhet eksportivad tootjad. Eksport toimus kas otseselt või kaudselt seotud või sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteate punkti 5 alapunktis a viidati sellele, et komisjon võib otsustada teha väljavõttelise uuringu vastavalt algmääruse artiklile 17. Algatamisteate punkti 5 alapunkti a alapunkti i kohase nõude põhjal edastasid 267 äriühingut määratud tähtajaks nõutud andmed. Neist 169 olid tehistingimustes kasvatatud lõhet eksportivad tootjad. Eksport toimus kas otseselt või kaudselt seotud või sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu.

| (8) | Pidades silmas asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelise uuringu tegemist käsitlevat sätet ja moodustati sel eesmärgil Norra tootmisharu esindajatega konsulteerides valim tootmisettevõtete hulgast, kelle eksport ühendusse oli kõige suurem (eksportivad tootjad). Norra tootmisharu esindajad tegid ettepaneku lisada valimisse i) üks tootmisettevõte, mis ei eksportinud ise, vaid ainult Norra sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, ja ii) kaks äriühingut, mis tegelesid vaatlusaluse toote ekspordi, kuid mitte tootmisega. Sellega ei saanud nõustuda, kuna tootmisettevõtte puhul puudusid piisavad garantiid selle kohta, et sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimuvat eksportmüüki ühendusse on tõepoolest võimalik kindlaks teha. Lõhet mittetootvate eksportijate puhul ei olnud võimalik kindlaks määrata kauba normaalväärtust ega sellest tulenevalt ka nimetatud äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu suurust. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelise uuringu tegemist käsitlevat sätet ja moodustati sel eesmärgil Norra tootmisharu esindajatega konsulteerides valim tootmisettevõtete hulgast, kelle eksport ühendusse oli kõige suurem (eksportivad tootjad). Norra tootmisharu esindajad tegid ettepaneku lisada valimisse i) üks tootmisettevõte, mis ei eksportinud ise, vaid ainult Norra sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, ja ii) kaks äriühingut, mis tegelesid vaatlusaluse toote ekspordi, kuid mitte tootmisega. Sellega ei saanud nõustuda, kuna tootmisettevõtte puhul puudusid piisavad garantiid selle kohta, et sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimuvat eksportmüüki ühendusse on tõepoolest võimalik kindlaks teha. Lõhet mittetootvate eksportijate puhul ei olnud võimalik kindlaks määrata kauba normaalväärtust ega sellest tulenevalt ka nimetatud äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu suurust.

| (9) | Algmääruse artikli 17 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul Lõppvalimisse võetud eksportivate tootjate eksport moodustas peaaegu 60 % vaatlusaluse toote ekspordimahust ühendusse. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 17 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul Lõppvalimisse võetud eksportivate tootjate eksport moodustas peaaegu 60 % vaatlusaluse toote ekspordimahust ühendusse.

| (10) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, paluti ühendusse importijatel vastavalt algatamisteate punkti 5 alapunkti a alapunktile ii esitada nimetatud punktis määratletud teave. Valimi moodustamiseks esitatud küsimustele vastas ainult neli ühendusse importijat. Koostööd tegevate importijate vähesuse tõttu otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(10)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, paluti ühendusse importijatel vastavalt algatamisteate punkti 5 alapunkti a alapunktile ii esitada nimetatud punktis määratletud teave. Valimi moodustamiseks esitatud küsimustele vastas ainult neli ühendusse importijat. Koostööd tegevate importijate vähesuse tõttu otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Sel eesmärgil kutsus komisjon kõiki teadaolevalt asjaga seotud isikuid ja kõiki teisi isikuid, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, osalema käesolevas uuringus ja vastama asjaomastele küsimustikele. Komisjoniga tegid koostööd ja talle teatasid oma seisukohad 267 Norra tootjat ja eksportijat, ühenduse lõhetootjate esindajad ning Iirimaa ja Šotimaa valitsused. Lisaks sellele saadi sätestatud tähtajaks täielikud vastused neljalt importijalt ja kuuelt valimisse kuuluvalt Norra eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Sel eesmärgil kutsus komisjon kõiki teadaolevalt asjaga seotud isikuid ja kõiki teisi isikuid, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, osalema käesolevas uuringus ja vastama asjaomastele küsimustikele. Komisjoniga tegid koostööd ja talle teatasid oma seisukohad 267 Norra tootjat ja eksportijat, ühenduse lõhetootjate esindajad ning Iirimaa ja Šotimaa valitsused. Lisaks sellele saadi sätestatud tähtajaks täielikud vastused neljalt importijalt ja kuuelt valimisse kuuluvalt Norra eksportivalt tootjalt.

| (12) | Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Importijad/töötlejad/kasutajad







  — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Importijad/töötlejad/kasutajad

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksamaa

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Saksamaa

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Madalmaad

| — | Hätälä Oy, Oulu, Soome |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Soome

| b) | Norra eksportivad tootjad (kontserni tasandil)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norra |
| --- | --- | --- |

b)

Norra eksportivad tootjad (kontserni tasandil)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norra

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norra. |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norra.

| (13) | Kahe Norra suurima eksportiva tootja, Marine Harvest ASi ja Hallvard Leroy ASi osakaal oli koostööd tegevate Norra tootjate andmete põhjal üle 44 % Norra tootjate kogutoodangust ja 45 % Norra ekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(13)

Kahe Norra suurima eksportiva tootja, Marine Harvest ASi ja Hallvard Leroy ASi osakaal oli koostööd tegevate Norra tootjate andmete põhjal üle 44 % Norra tootjate kogutoodangust ja 45 % Norra ekspordist ühendusse.

| (14) | Ülejäänud nelja valimisse kuuluva äriühingu esitatud andmeid analüüsiti põhjalikult ja leiti, et nende tootmiskulud ja ekspordihinnad olid üldjoontes samal tasemel komisjoni kontrollitud äriühingute tootmiskulude ja ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(14)

Ülejäänud nelja valimisse kuuluva äriühingu esitatud andmeid analüüsiti põhjalikult ja leiti, et nende tootmiskulud ja ekspordihinnad olid üldjoontes samal tasemel komisjoni kontrollitud äriühingute tootmiskulude ja ekspordihindadega.

| (15) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(15)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

5.   Uurimisperiood

| (16) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärinev tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”). Mõiste ei hõlma teisi sarnaseid tehistingimustes kasvatatud kaladest tooteid nagu suur (lõhe)forell, biomass (eluslõhe), samuti looduslikku lõhet ja selliseid töödeldud tooteid nagu suitsulõhe. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärinev tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”). Mõiste ei hõlma teisi sarnaseid tehistingimustes kasvatatud kaladest tooteid nagu suur (lõhe)forell, biomass (eluslõhe), samuti looduslikku lõhet ja selliseid töödeldud tooteid nagu suitsulõhe.

| (18) | Toodet liigitatakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee). |
| --- | --- |

(18)

Toodet liigitatakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee).

2.   Samasugune toode

| (19) | Nagu tuvastati esialgse uurimise ja kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning Norra siseturul toodetaval ja müüdaval tootel sarnased füüsikalised omadused ning sama kasutusala. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Kuna käesolev läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetud ja müüdud tootega. |
| --- | --- |

(19)

Nagu tuvastati esialgse uurimise ja kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning Norra siseturul toodetaval ja müüdaval tootel sarnased füüsikalised omadused ning sama kasutusala. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Kuna käesolev läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetud ja müüdud tootega.

C.   DUMPING

1.   Üldist

| (20) | Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjad müüsid vaatlusaluse toote ühendusse kas otse või seotud ja sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. Tootjapoolse ekspordihinna arvutamisel võeti arvesse ainult kas otse või Norras asuvate seotud äriettevõtete kaudu ühenduse turule suunatud eristatavat müügimahtu. |
| --- | --- |

(20)

Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjad müüsid vaatlusaluse toote ühendusse kas otse või seotud ja sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. Tootjapoolse ekspordihinna arvutamisel võeti arvesse ainult kas otse või Norras asuvate seotud äriettevõtete kaudu ühenduse turule suunatud eristatavat müügimahtu.

2.   Normaalväärtus

| (21) | Normaalväärtuse määramiseks tegi komisjon iga valimisse arvatud eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tehistingimustes kasvatatud lõhe kogu omamaine müük on tüüpiline võrreldes tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peetakse omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(21)

Normaalväärtuse määramiseks tegi komisjon iga valimisse arvatud eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tehistingimustes kasvatatud lõhe kogu omamaine müük on tüüpiline võrreldes tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peetakse omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (22) | Omamaise müügi tüüpilisuse määramisel ei võetud arvesse Norras asuvatele ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordilitsentsi omavatele sõltumatutele kaubandusettevõtjatele suunatud müüki, kuna selle lõppsihtkohta ei olnud võimalik kindlaks teha. Uurimine näitas, et kõnealune müük oli valdavalt ette nähtud eksportimiseks kolmandate riikide turgudele, mitte aga omamaiseks tarbimiseks. |
| --- | --- |

(22)

Omamaise müügi tüüpilisuse määramisel ei võetud arvesse Norras asuvatele ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordilitsentsi omavatele sõltumatutele kaubandusettevõtjatele suunatud müüki, kuna selle lõppsihtkohta ei olnud võimalik kindlaks teha. Uurimine näitas, et kõnealune müük oli valdavalt ette nähtud eksportimiseks kolmandate riikide turgudele, mitte aga omamaiseks tarbimiseks.

| (23) | Seejärel määratles komisjon sellised üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega. |
| --- | --- |

(23)

Seejärel määratles komisjon sellised üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega.

| (24) | Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(24)

Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (25) | Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi omamaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, võis käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, selgitades välja, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele tarbijatele. |
| --- | --- |

(25)

Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi omamaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, võis käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, selgitades välja, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele tarbijatele.

| (26) | Kui toodangu arvestusliku maksumusega võrduva või seda ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % sellise tooteliigi müügi kogumahust ja sellise tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(26)

Kui toodangu arvestusliku maksumusega võrduva või seda ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % sellise tooteliigi müügi kogumahust ja sellise tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (27) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(27)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (28) | Kui mõne tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata kodumaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Kui mõne tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata kodumaise hinna põhjal.

| (29) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. |
| --- | --- |

(29)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit.

| (30) | Kõigepealt uuriti, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste Norra tootjate omamaiste hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. Kuna kõnealusel juhul teiste tootjate usaldusväärsed omamaised hinnad puudusid, kasutati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohast arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(30)

Kõigepealt uuriti, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste Norra tootjate omamaiste hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. Kuna kõnealusel juhul teiste tootjate usaldusväärsed omamaised hinnad puudusid, kasutati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohast arvestuslikku normaalväärtust.

| (31) | Sellest lähtuvalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse järgmiselt. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(31)

Sellest lähtuvalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse järgmiselt. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.

| (32) | Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(32)

Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (33) | Ükski kuuest asjaomasest eksportivast tootjast, kelle puhul tuli kindlaks määrata arvestuslik nominaalväärtus, ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Seega ei olnud artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus kirjeldatud meetodit antud juhul võimalik kasutada. Artikli 2 lõike 6 punkti a ei olnud võimalik kohaldada, kuna ükski asjaomastest eksportivatest tootjatest ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, kuna leiti, et sama üldkategooria toodete müük siseturul ei toimunud tavakaubanduse raames. Seetõttu määrati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi suurus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st mis tahes muu mõistliku meetodi abil. Sellega seoses ja muu usaldusväärse teabe puudumisel ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuue eksportiva tootja poolt omamaise müügi kohta esitatud andmetest lähtudes saadi mõistlikuks kasumimarginaaliks 30 % ja mõõdukaks osaks müügi-, üld- ja halduskuludest 3 %. |
| --- | --- |

(33)

Ükski kuuest asjaomasest eksportivast tootjast, kelle puhul tuli kindlaks määrata arvestuslik nominaalväärtus, ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Seega ei olnud artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus kirjeldatud meetodit antud juhul võimalik kasutada. Artikli 2 lõike 6 punkti a ei olnud võimalik kohaldada, kuna ükski asjaomastest eksportivatest tootjatest ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, kuna leiti, et sama üldkategooria toodete müük siseturul ei toimunud tavakaubanduse raames. Seetõttu määrati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi suurus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st mis tahes muu mõistliku meetodi abil. Sellega seoses ja muu usaldusväärse teabe puudumisel ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuue eksportiva tootja poolt omamaise müügi kohta esitatud andmetest lähtudes saadi mõistlikuks kasumimarginaaliks 30 % ja mõõdukaks osaks müügi-, üld- ja halduskuludest 3 %.

| (34) | Norra eksportivad tootjad vaidlustasid 30 % kasumimarginaali kasutamise, väites, et see ei ole kooskõlas kalakasvatussektori normaalseid kasumimarginaale kajastavate tegelike andmetega. Siiski puudusid tõendid, et eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kasumimarginaal ületaks kasumit, mida tavaliselt said teised eksportivad tootjad sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Nagu eespool märgitud, põhineb kasutatud kasumimarginaal tegelikel kontrollitud andmetel. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Norra eksportivad tootjad vaidlustasid 30 % kasumimarginaali kasutamise, väites, et see ei ole kooskõlas kalakasvatussektori normaalseid kasumimarginaale kajastavate tegelike andmetega. Siiski puudusid tõendid, et eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kasumimarginaal ületaks kasumit, mida tavaliselt said teised eksportivad tootjad sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Nagu eespool märgitud, põhineb kasutatud kasumimarginaal tegelikel kontrollitud andmetel. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

3.   Ekspordihind

| (35) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (36) | Kui eksportmüük toimus seotud kaubandusettevõtjate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud vastavalt kõikidele impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kuludele, ning arvestades mõõdukat osa müügi-, üld- ja halduskuludest ja mõistlikku kasumimarginaali. Selleks kasutati kaubandusettevõtjate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Olemasoleva teabe põhjal ning muu usaldusväärse teabe puudumisel otsustati, et kõnealuse sektori kaubandusettevõtja mõistlik kasumimarginaal on 2 %. |
| --- | --- |

(36)

Kui eksportmüük toimus seotud kaubandusettevõtjate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud vastavalt kõikidele impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kuludele, ning arvestades mõõdukat osa müügi-, üld- ja halduskuludest ja mõistlikku kasumimarginaali. Selleks kasutati kaubandusettevõtjate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Olemasoleva teabe põhjal ning muu usaldusväärse teabe puudumisel otsustati, et kõnealuse sektori kaubandusettevõtja mõistlik kasumimarginaal on 2 %.

| (37) | Nagu põhjenduses 22 märgitud, ei olnud sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul võimalik kindlaks teha eksporditud toote lõppsihtkohta. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas toode müüdi ühenduse kliendile või muusse kolmandasse riiki, ning seetõttu otsustati müüki sõltumatutele kaubandusettevõtjatele mitte arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu oli sellise lähenemisviisi vastu, väites, et kõnealust müüki oleks tulnud uurida, kuna lõhet müüdi sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu ühendusse minimaalsest impordihinnast madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(37)

Nagu põhjenduses 22 märgitud, ei olnud sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul võimalik kindlaks teha eksporditud toote lõppsihtkohta. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas toode müüdi ühenduse kliendile või muusse kolmandasse riiki, ning seetõttu otsustati müüki sõltumatutele kaubandusettevõtjatele mitte arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu oli sellise lähenemisviisi vastu, väites, et kõnealust müüki oleks tulnud uurida, kuna lõhet müüdi sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu ühendusse minimaalsest impordihinnast madalamate hindadega.

| (38) | Tuletatakse meelde, et ekspordihinna kindlaksmääramisel tuleks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt arvesse võtta müüki esimesele sõltumatule kliendile ning seepärast on esimese sõltumatu kliendi edasimüügihinnad dumpingu kindlakstegemise seisukohast tähtsusetud. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

Tuletatakse meelde, et ekspordihinna kindlaksmääramisel tuleks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt arvesse võtta müüki esimesele sõltumatule kliendile ning seepärast on esimese sõltumatu kliendi edasimüügihinnad dumpingu kindlakstegemise seisukohast tähtsusetud. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

4.   Võrdlus

| (39) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasehindade alusel. |
| --- | --- |

(39)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasehindade alusel.

| (40) | Ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimisi tehes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohaseid korrigeerimisi tehti kõigil juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid. Selle põhjal võeti arvesse alla- ja mahahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja krediidikulude ning imporditollimaksude erinevusi. |
| --- | --- |

(40)

Ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimisi tehes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohaseid korrigeerimisi tehti kõigil juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid. Selle põhjal võeti arvesse alla- ja mahahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja krediidikulude ning imporditollimaksude erinevusi.

5.   Dumping

5.1.   Valimisse arvatud äriühingud

| (41) | Valimisse arvatud eksportivate tootjate jaoks arvutati välja individuaalne dumpingumarginaal. Nende äriühingute puhul võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusalusele tootele vastava tooteliigi kaalutud keskmist ekspordihinda, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(41)

Valimisse arvatud eksportivate tootjate jaoks arvutati välja individuaalne dumpingumarginaal. Nende äriühingute puhul võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusalusele tootele vastava tooteliigi kaalutud keskmist ekspordihinda, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

5.2.   Valimivälised äriühingud

| (42) | Selliste koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, keda valimisse ei arvatud, leiti, et müügi põhiosas vastasid nende ekspordihinnad üldiselt valimisse kuuluvate eksportijate ekspordihindadele. Vastupidisele viitava teabe puudumisel järeldati, et väljavõttelise uuringu tulemusi võib laiendada ka kõikidele teistele eksportijatele. |
| --- | --- |

(42)

Selliste koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, keda valimisse ei arvatud, leiti, et müügi põhiosas vastasid nende ekspordihinnad üldiselt valimisse kuuluvate eksportijate ekspordihindadele. Vastupidisele viitava teabe puudumisel järeldati, et väljavõttelise uuringu tulemusi võib laiendada ka kõikidele teistele eksportijatele.

5.3.   Koostööst keeldunud äriühingud

| (43) | Arvestades koosöö kõrget taset, mis ulatus peaaegu 100 %-ni, järeldati, et valimisse arvatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutatud dumpingumarginaalid olid Norra jaoks tüüpilised. |
| --- | --- |

(43)

Arvestades koosöö kõrget taset, mis ulatus peaaegu 100 %-ni, järeldati, et valimisse arvatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutatud dumpingumarginaalid olid Norra jaoks tüüpilised.

5.4.   Dumpingumarginaal

| (44) | Eespool kirjeldatule tuginedes on lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana vabast CIF-netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

Eespool kirjeldatule tuginedes on lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana vabast CIF-netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Kõigi kuue eksportiva äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal on – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Kõigi kuue eksportiva äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal on – 16,1 %.

D.   DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldist

| (46) | Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumping oli minimaalne, uuriti seejärel vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas meetmete lõppemine võib põhjustada dumpingu kordumist, st kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valitsenud olukord on püsiv. Selleks uuriti lähemalt järgnevat nelja aspekti: i) normaalväärtus, ii) ühendusse ja muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahud ja hinnad, iii) Norra tootmismahud ja -võimsus ja iv) Norra kalandussektori olukord. |
| --- | --- |

(46)

Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumping oli minimaalne, uuriti seejärel vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas meetmete lõppemine võib põhjustada dumpingu kordumist, st kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valitsenud olukord on püsiv. Selleks uuriti lähemalt järgnevat nelja aspekti: i) normaalväärtus, ii) ühendusse ja muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahud ja hinnad, iii) Norra tootmismahud ja -võimsus ja iv) Norra kalandussektori olukord.

2.   Normaalväärtus

| (47) | Suurema osa ekspordi puhul (99 %) arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 asjaomaste eksportivate tootjate tootmiskulude põhjal, millele liideti teatav summa seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga. Seetõttu peeti normaalväärtuse tõenäolise arengu kindlaksmääramiseks vajalikuks uurida siseturuhindade asemel tootmiskulude tõenäolist arengut Norras. |
| --- | --- |

(47)

Suurema osa ekspordi puhul (99 %) arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 asjaomaste eksportivate tootjate tootmiskulude põhjal, millele liideti teatav summa seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga. Seetõttu peeti normaalväärtuse tõenäolise arengu kindlaksmääramiseks vajalikuks uurida siseturuhindade asemel tootmiskulude tõenäolist arengut Norras.

| (48) | Uurimine näitas, et Norra eksportivate tootjate kulustruktuur oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel stabiilne. Vaatlusalustes äriühingutes olid ühe ühiku tootmiskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel minimaalsest impordihinnast keskmiselt 20–25 % väiksemad. |
| --- | --- |

(48)

Uurimine näitas, et Norra eksportivate tootjate kulustruktuur oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel stabiilne. Vaatlusalustes äriühingutes olid ühe ühiku tootmiskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel minimaalsest impordihinnast keskmiselt 20–25 % väiksemad.

| (49) | Tõenäolise arengu kindlaksmääramiseks uuriti mitmeid ühiku tootmiskulusid mõjutavaid tegureid, sealhulgas sööda maksumus, noorlõhe maksumus, Norra lõhetööstuses toimuva konsolideerumisprotsessi mõju ja uute, üha suurema kulutasuvusega tehnoloogiate laialdasem rakendamine. |
| --- | --- |

(49)

Tõenäolise arengu kindlaksmääramiseks uuriti mitmeid ühiku tootmiskulusid mõjutavaid tegureid, sealhulgas sööda maksumus, noorlõhe maksumus, Norra lõhetööstuses toimuva konsolideerumisprotsessi mõju ja uute, üha suurema kulutasuvusega tehnoloogiate laialdasem rakendamine.

| (50) | Leiti, et üldkulude arengu usaldusväärseks näitajaks saab pidada sööda maksumust, mis moodustab 50–60 % üldmaksumusest. Seda kinnitasid ka vastava sektori tööstusanalüütikud. Teatavad huvitatud isikud väitsid, et üldkulud peaksid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgselt suurenema ja tõenäoliselt jätkavad suurenemist, tõustes 2008. aasta lõpuks eelkõige söödahinna väidetava suurenemise tõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algusega võrreldes vähemalt 30 %. Nende väitel põhjustab normaalväärtuse suurenemine koos ekspordihindade langusega dumpingu kordumise. |
| --- | --- |

(50)

Leiti, et üldkulude arengu usaldusväärseks näitajaks saab pidada sööda maksumust, mis moodustab 50–60 % üldmaksumusest. Seda kinnitasid ka vastava sektori tööstusanalüütikud. Teatavad huvitatud isikud väitsid, et üldkulud peaksid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgselt suurenema ja tõenäoliselt jätkavad suurenemist, tõustes 2008. aasta lõpuks eelkõige söödahinna väidetava suurenemise tõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algusega võrreldes vähemalt 30 %. Nende väitel põhjustab normaalväärtuse suurenemine koos ekspordihindade langusega dumpingu kordumise.

| (51) | Asjaomased huvitatud isikud ei esitanud mingeid konkreetseid tõendeid, mis põhjendaksid sööda maksumuse väidetavat 30 %-list tõusu. Neid väiteid ei kinnitanud ka maksumuse võimaliku arengu analüüs. Vastupidiselt asjaomaste huvitatud isikute väidetele leiti uurimise tulemusena, et Norra eksportivate tootjate kontrollitud kulutused söödale olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ja 2007. aasta esimese kolme kvartali jooksul enam-vähem stabiilsed. Põhjenduses 54 esitatud tabeli 1 andmed näitavad söödakulude väikest kasvu aastatel 2006–2007. Lisaks sellele leiti uurimise tulemusena, et söödahinna tõus on peamiselt seotud mõnede üksikute söödakomponentide (toorainete), nagu kalaõli ja kalajahu, hindade tõusuga. Tuleb märkida, et kalaõli ja kalajahu on teatud ulatuses asendatavad teiste, odavamate kalasööda koostisse kuuluvate toorainetega, nagu taimeõli ja harilik jahu. Sellest tulenevalt asendavad söödatootjad tavaliselt sööda kogumaksumuse võimalikult madalal hoidmiseks kalast valmistatud toorained taimsete toorainetega. Seetõttu eeldatakse, et isegi juhul, kui teatud söödakomponentide maksumus suureneb, ei avalda see otsest lineaarset mõju sööda kogumaksumusele, st sööda kogumaksumuse kasvutempo on söödakomponentide maksumuse kasvuga võrreldes oluliselt aeglasem. Lisaks sellele tuleb märkida, et alljärgnevas põhjenduses 52 ja põhjendustes 55–63 esitatud muude maksumust mõjutavate tegurite hind tõenäoliselt väheneb, kompenseerides seega sööda maksumuse võimalikku kasvu. |
| --- | --- |

(51)

Asjaomased huvitatud isikud ei esitanud mingeid konkreetseid tõendeid, mis põhjendaksid sööda maksumuse väidetavat 30 %-list tõusu. Neid väiteid ei kinnitanud ka maksumuse võimaliku arengu analüüs. Vastupidiselt asjaomaste huvitatud isikute väidetele leiti uurimise tulemusena, et Norra eksportivate tootjate kontrollitud kulutused söödale olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ja 2007. aasta esimese kolme kvartali jooksul enam-vähem stabiilsed. Põhjenduses 54 esitatud tabeli 1 andmed näitavad söödakulude väikest kasvu aastatel 2006–2007. Lisaks sellele leiti uurimise tulemusena, et söödahinna tõus on peamiselt seotud mõnede üksikute söödakomponentide (toorainete), nagu kalaõli ja kalajahu, hindade tõusuga. Tuleb märkida, et kalaõli ja kalajahu on teatud ulatuses asendatavad teiste, odavamate kalasööda koostisse kuuluvate toorainetega, nagu taimeõli ja harilik jahu. Sellest tulenevalt asendavad söödatootjad tavaliselt sööda kogumaksumuse võimalikult madalal hoidmiseks kalast valmistatud toorained taimsete toorainetega. Seetõttu eeldatakse, et isegi juhul, kui teatud söödakomponentide maksumus suureneb, ei avalda see otsest lineaarset mõju sööda kogumaksumusele, st sööda kogumaksumuse kasvutempo on söödakomponentide maksumuse kasvuga võrreldes oluliselt aeglasem. Lisaks sellele tuleb märkida, et alljärgnevas põhjenduses 52 ja põhjendustes 55–63 esitatud muude maksumust mõjutavate tegurite hind tõenäoliselt väheneb, kompenseerides seega sööda maksumuse võimalikku kasvu.

| (52) | Uurimine näitas, et noorlõhe hind, mis moodustab umbes 15 % lõhekasvatuse üldkuludest, on alljärgnevas tabelis 1 esitatud andmetele vastavalt vähenenud. Ehkki noorlõhe hinna edasist arengut on raske täpselt prognoosida, peeti tabelist 1 nähtuvat pidevat vähenemissuundumust usaldusväärseks näitajaks, mis võimaldab põhjendatult järeldada, et nimetatud suundumused jätkuvad ka tulevikus. Igal juhul ei näidanud uurimise tulemused – ega väitnud ka huvitatud isikud –, et noorlõhe hind võiks tulevikus oluliselt muutuda. |
| --- | --- |

(52)

Uurimine näitas, et noorlõhe hind, mis moodustab umbes 15 % lõhekasvatuse üldkuludest, on alljärgnevas tabelis 1 esitatud andmetele vastavalt vähenenud. Ehkki noorlõhe hinna edasist arengut on raske täpselt prognoosida, peeti tabelist 1 nähtuvat pidevat vähenemissuundumust usaldusväärseks näitajaks, mis võimaldab põhjendatult järeldada, et nimetatud suundumused jätkuvad ka tulevikus. Igal juhul ei näidanud uurimise tulemused – ega väitnud ka huvitatud isikud –, et noorlõhe hind võiks tulevikus oluliselt muutuda.

| (53) | Kuna kulutused noorlõhele ja söödale moodustavad üldkuludest vähemalt 65 % ning kuna kalaõli ja kalajahu on teatud ulatuses asendatavad teiste, odavamate kalasööda koostisse kuuluvate toorainetega (vt põhjendus 51), leiti, et üldkulude olulist tõusu ei ole lähemas tulevikus ette näha. |
| --- | --- |

(53)

Kuna kulutused noorlõhele ja söödale moodustavad üldkuludest vähemalt 65 % ning kuna kalaõli ja kalajahu on teatud ulatuses asendatavad teiste, odavamate kalasööda koostisse kuuluvate toorainetega (vt põhjendus 51), leiti, et üldkulude olulist tõusu ei ole lähemas tulevikus ette näha.

| (54) | Tabel 1: Noorlõhe ja sööda ostmiseks tehtavate kulutuste suundumused Norra kroonides (1 kg lõhet, roogitud ja peaga, (allikas: Kontali Analyse AS (4) (2008)).










  Norra | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sööt | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Noorlõhe | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

Tabel 1: Noorlõhe ja sööda ostmiseks tehtavate kulutuste suundumused Norra kroonides (1 kg lõhet, roogitud ja peaga, (allikas: Kontali Analyse AS (4) (2008)).

Norra

2003

2004

2005

2006

2007 E

Sööt

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Noorlõhe

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Pärast nimetatud andmete avaldamist esitas ühenduse tootmisharu vastuväite, mille kohaselt oleks tulnud söödale tehtud kulutused jaotada generatsiooni lõikes, kuna teataval aastal söödale tehtud kulutused ei mõjuta mitte sama aasta saagi hinda, vaid tulevaste aastate saakide hindu. Vastasel juhul ei kajastavat söödale tehtud kulutuste suundumust kirjeldavad andmed tegelikku olukorda. See väide tuli tagasi lükata, sest analüüsimisel oli kasutatud tegelikke tõendatud söödale tehtud kulutusi, mis summeeriti generatsioonide kaupa. |
| --- | --- |

(55)

Pärast nimetatud andmete avaldamist esitas ühenduse tootmisharu vastuväite, mille kohaselt oleks tulnud söödale tehtud kulutused jaotada generatsiooni lõikes, kuna teataval aastal söödale tehtud kulutused ei mõjuta mitte sama aasta saagi hinda, vaid tulevaste aastate saakide hindu. Vastasel juhul ei kajastavat söödale tehtud kulutuste suundumust kirjeldavad andmed tegelikku olukorda. See väide tuli tagasi lükata, sest analüüsimisel oli kasutatud tegelikke tõendatud söödale tehtud kulutusi, mis summeeriti generatsioonide kaupa.

| (56) | Ühenduse tootmisharu esitas vastuväite ka selle järelduse kohta, et teatavate sööda koostisosade kõrgemat hinda on võimalik kompenseerida asendusainete kasutamisega. Selles suhtes väideti, et ühelt poolt muude sööda koostisosade hinnatõusu ning teiselt poolt negatiivse mõju tõttu lõhe lihale, oleks asendamise võimalus piiratud. Väide muude sööda koostisosade hinnatõusu kohta ei leidnud piisavat tõendust ning tuli seetõttu tagasi lükata. Tunnistatakse, et teatavate sööda koostisosade asendamise võimalus on piiratud. Ent nagu nimetatud põhjenduses 51, leiti, et teatavas ulatuses on asendamine reaalne. Eespool esitatut arvestades jõuti järeldusele, et kuigi sööda hind võib tulevikus tõusta, ei ole tõenäoline, et see tõuseks kalaõli ja kalajahu hinnatõusuga võrdsel määral. Ühenduse tootmisharu ei esitanud tõendeid, millega olnuks võimalik nimetatud järeldusi ümber lükata. |
| --- | --- |

(56)

Ühenduse tootmisharu esitas vastuväite ka selle järelduse kohta, et teatavate sööda koostisosade kõrgemat hinda on võimalik kompenseerida asendusainete kasutamisega. Selles suhtes väideti, et ühelt poolt muude sööda koostisosade hinnatõusu ning teiselt poolt negatiivse mõju tõttu lõhe lihale, oleks asendamise võimalus piiratud. Väide muude sööda koostisosade hinnatõusu kohta ei leidnud piisavat tõendust ning tuli seetõttu tagasi lükata. Tunnistatakse, et teatavate sööda koostisosade asendamise võimalus on piiratud. Ent nagu nimetatud põhjenduses 51, leiti, et teatavas ulatuses on asendamine reaalne. Eespool esitatut arvestades jõuti järeldusele, et kuigi sööda hind võib tulevikus tõusta, ei ole tõenäoline, et see tõuseks kalaõli ja kalajahu hinnatõusuga võrdsel määral. Ühenduse tootmisharu ei esitanud tõendeid, millega olnuks võimalik nimetatud järeldusi ümber lükata.

| (57) | Tootmiskulude stabiliseerumisele aitab kaasa ka konsolideerumisprotsess. Tuleb märkida, et äriühingute arv, mis annavad 80 % atlandi väärislõhe toodangust Norras, on ajavahemikul 2000–2006 vähenenud 55-lt 31-le. Ehkki Norra kalakasvatussektor on endiselt võrdlemisi killustunud, avaldab konsolideerumisprotsess positiivset mõju tootmiskuludele mitte ainult valimisse arvatud suuremate tootjate puhul, vaid analüütikute hinnangul ka kogu sektoris tervikuna. Uute sünergiate tekkimine, tootmistegevuste lõimumine ja mastaabisääst on võimaldanud tootjatel hoida ühikupõhiste tootmiskulude kasvu kontrolli all vaatamata tootmismahtude olulisele suurenemisele. |
| --- | --- |

(57)

Tootmiskulude stabiliseerumisele aitab kaasa ka konsolideerumisprotsess. Tuleb märkida, et äriühingute arv, mis annavad 80 % atlandi väärislõhe toodangust Norras, on ajavahemikul 2000–2006 vähenenud 55-lt 31-le. Ehkki Norra kalakasvatussektor on endiselt võrdlemisi killustunud, avaldab konsolideerumisprotsess positiivset mõju tootmiskuludele mitte ainult valimisse arvatud suuremate tootjate puhul, vaid analüütikute hinnangul ka kogu sektoris tervikuna. Uute sünergiate tekkimine, tootmistegevuste lõimumine ja mastaabisääst on võimaldanud tootjatel hoida ühikupõhiste tootmiskulude kasvu kontrolli all vaatamata tootmismahtude olulisele suurenemisele.

| (58) | Eeldatakse, et konsolideerumisprotsess jätkub ka tulevikus, mis avaldab mastaabisäästu kaudu tõenäoliselt ka edaspidi kuludele positiivset mõju. |
| --- | --- |

(58)

Eeldatakse, et konsolideerumisprotsess jätkub ka tulevikus, mis avaldab mastaabisäästu kaudu tõenäoliselt ka edaspidi kuludele positiivset mõju.

| (59) | Lõpuks tuleb märkida, et uute tehnoloogiate ja seadmete rakendamine kalakasvatuses on aidanud piirata maksumuse kasvu tootmisühiku kohta, vaatamata sellele, et tootmismahud on kasvanud (vt edaspidi esitatud põhjendust 64 ja sellele järgnevaid põhjendusi). |
| --- | --- |

(59)

Lõpuks tuleb märkida, et uute tehnoloogiate ja seadmete rakendamine kalakasvatuses on aidanud piirata maksumuse kasvu tootmisühiku kohta, vaatamata sellele, et tootmismahud on kasvanud (vt edaspidi esitatud põhjendust 64 ja sellele järgnevaid põhjendusi).

| (60) | Nende andmete avaldamise järel vaidlustas ühenduse tootmisharu järelduse, mille kohaselt tootmiskulud vähenevad, väites, et konsolideerumine iseenesest ei pruugi olla kulusid vähendav tegur. Sealjuures väideti, et Norra statistika kohaselt on Norra väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted efektiivsemad kui suured kontsernid. Lisaks väideti, et järeldus kulude vähenemise kohta läheb vastuollu põhjenduses 92 esitatud andmetega, mis käsitlevad haiguspuhangu võimalikke tagajärgi ja noorlõhetoodangu prognoositavat vähenemist tulevikus, mis mõlemad avaldavad kulutusi suurendavat mõju. |
| --- | --- |

(60)

Nende andmete avaldamise järel vaidlustas ühenduse tootmisharu järelduse, mille kohaselt tootmiskulud vähenevad, väites, et konsolideerumine iseenesest ei pruugi olla kulusid vähendav tegur. Sealjuures väideti, et Norra statistika kohaselt on Norra väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted efektiivsemad kui suured kontsernid. Lisaks väideti, et järeldus kulude vähenemise kohta läheb vastuollu põhjenduses 92 esitatud andmetega, mis käsitlevad haiguspuhangu võimalikke tagajärgi ja noorlõhetoodangu prognoositavat vähenemist tulevikus, mis mõlemad avaldavad kulutusi suurendavat mõju.

| (61) | Kõigepealt tuleb märkida, et põhjenduses 92 ei käsitleta haiguspuhangu tagajärgi, vaid lõhe tootmisega seotud tavasuremust, mis ei mõjuta kulutusi ühelgi viisil. Teiseks ei tulene nimetatud põhjenduses kirjeldatud noorlõhetoodangu prognoositav vähenemine mingist erakorralisest olukorrast ning selle ulatus ei ole märkimisväärne ja järelikult ei mõjuta see ka oluliselt kogukulusid. Põhjenduses 92 püütakse üksnes näidata, et tootmismahu kasv ei tähenda noorlõhetoodangu üks-ühest suurenemist, kuna saagi suurusele avaldavad mõju ka muud tegurid; ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud seda lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(61)

Kõigepealt tuleb märkida, et põhjenduses 92 ei käsitleta haiguspuhangu tagajärgi, vaid lõhe tootmisega seotud tavasuremust, mis ei mõjuta kulutusi ühelgi viisil. Teiseks ei tulene nimetatud põhjenduses kirjeldatud noorlõhetoodangu prognoositav vähenemine mingist erakorralisest olukorrast ning selle ulatus ei ole märkimisväärne ja järelikult ei mõjuta see ka oluliselt kogukulusid. Põhjenduses 92 püütakse üksnes näidata, et tootmismahu kasv ei tähenda noorlõhetoodangu üks-ühest suurenemist, kuna saagi suurusele avaldavad mõju ka muud tegurid; ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud seda lähenemisviisi.

| (62) | Konsolideerumisprotsessi kulusid vähendava mõju vaidlustamise puhul ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid tõendeid, mis oleksid esitatud vastuväidet toetanud. Sellest tulenevalt tuli ühenduse tootmisharu väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(62)

Konsolideerumisprotsessi kulusid vähendava mõju vaidlustamise puhul ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid tõendeid, mis oleksid esitatud vastuväidet toetanud. Sellest tulenevalt tuli ühenduse tootmisharu väited tagasi lükata.

| (63) | Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõttes, et normaalväärtuse olulist kasvu ei ole tulevikus ette näha. Vaatamata söödahindade kasvutendentsile võib praegusel hetkel aset leidva konsolideerumisprotsessi tõttu pigem oodata maksumuse edasist vähenemist (vt põhjendus 51). Seega võib tootmiskulude põhjal kindlaks määratud arvestuslikku normaalväärtust pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(63)

Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõttes, et normaalväärtuse olulist kasvu ei ole tulevikus ette näha. Vaatamata söödahindade kasvutendentsile võib praegusel hetkel aset leidva konsolideerumisprotsessi tõttu pigem oodata maksumuse edasist vähenemist (vt põhjendus 51). Seega võib tootmiskulude põhjal kindlaks määratud arvestuslikku normaalväärtust pidada püsivaks.

3.   Norra ekspordihinnad ja tootmismahud

3.1.   Norra tootmismahud ja eksport ELi

| (64) | Vastavalt põhjenduses 65 esitatud tabeli 2 andmetele on Norra lõhetoodang, võrreldes 2006. aasta nõrkade tootmistulemustega, viimasel kolmel aastal ja eelkõige 2007. aastal soodsate looduslike tingimuste tõttu pidevalt suurenenud. Samal ajal on vastavalt põhjenduses 66 esitatud tabeli 3 andmetele oluliselt suurenenud ka vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul (+ 9,40 % aastatel 2006–2007) ning minevikusuundumuste põhjal peaks tarbimise kasv jätkuma ka tulevikus. Tabelis 3 esitatud tarbimise arengut kajastavad andmed hõlmavad nii kogu kolmandatest riikidest pärit importi kui ka ühenduse tootmisharu teostatud müüki ühenduse turul. |
| --- | --- |

(64)

Vastavalt põhjenduses 65 esitatud tabeli 2 andmetele on Norra lõhetoodang, võrreldes 2006. aasta nõrkade tootmistulemustega, viimasel kolmel aastal ja eelkõige 2007. aastal soodsate looduslike tingimuste tõttu pidevalt suurenenud. Samal ajal on vastavalt põhjenduses 66 esitatud tabeli 3 andmetele oluliselt suurenenud ka vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul (+ 9,40 % aastatel 2006–2007) ning minevikusuundumuste põhjal peaks tarbimise kasv jätkuma ka tulevikus. Tabelis 3 esitatud tarbimise arengut kajastavad andmed hõlmavad nii kogu kolmandatest riikidest pärit importi kui ka ühenduse tootmisharu teostatud müüki ühenduse turul.

| (65) | Tabel 2: Lõhe kogutoodang ajavahemikus 2003–2007 väljendatuna terve kala ekvivalendi abil tonnides (allikas: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Norra | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Kasv aastate lõikes | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

Tabel 2: Lõhe kogutoodang ajavahemikus 2003–2007 väljendatuna terve kala ekvivalendi abil tonnides (allikas: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Norra

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Kasv aastate lõikes

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | Tabel 3: Atlandi väärislõhe tarbimine (hõlmab kõikidest allikatest pärinevat toodangut, kaasa arvatud ühenduse tootmisharu toodang) ühenduses ajavahemikus 2004–2007 (allikas: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Aasta | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Kasv aastate lõikes | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

Tabel 3: Atlandi väärislõhe tarbimine (hõlmab kõikidest allikatest pärinevat toodangut, kaasa arvatud ühenduse tootmisharu toodang) ühenduses ajavahemikus 2004–2007 (allikas: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Aasta

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Kasv aastate lõikes

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | Riikliku statistika (Kontali Analysis) andmetel kasvas Norra lõhe hinnanguline turuosa ühenduses 69 %-lt 2006. aastal 71 %-ni 2007. aastal. Selle põhjuseks oli eelkõige impordi vähenemine Tšiilist, kus lõhetoodang langes ajavahemikus 2006–2007 eri allikate andmetel 3–5 % haiguspuhangu tõttu, mille toodangumahtu pärssiv mõju püsib arvatavasti ka 2008. aastal ja edaspidi. |
| --- | --- |

(67)

Riikliku statistika (Kontali Analysis) andmetel kasvas Norra lõhe hinnanguline turuosa ühenduses 69 %-lt 2006. aastal 71 %-ni 2007. aastal. Selle põhjuseks oli eelkõige impordi vähenemine Tšiilist, kus lõhetoodang langes ajavahemikus 2006–2007 eri allikate andmetel 3–5 % haiguspuhangu tõttu, mille toodangumahtu pärssiv mõju püsib arvatavasti ka 2008. aastal ja edaspidi.

| (68) | Eespool esitatu põhjal leiti, et ühenduse kasvav turg on suuteline vastu võtma suure osa Norra tootmismahtudest, ilma et sellega kaasneks tingimata ühenduse tootmisharu turuosast olulise osa loovutamine Norrast pärit toodangule. Nagu põhjenduses 78 ja sellele järgnevates põhjendustes märgitud, hakatakse üha suuremat osa Norra lõhetoodangust tõenäoliselt eksportima muude kolmandate riikide turgudele, kus on täheldatud suurt nõudluse kasvu. Tõenäoliselt maandab liigse ekspordi riske ühenduses ka Tšiilist pärit ekspordi vähenemine. |
| --- | --- |

(68)

Eespool esitatu põhjal leiti, et ühenduse kasvav turg on suuteline vastu võtma suure osa Norra tootmismahtudest, ilma et sellega kaasneks tingimata ühenduse tootmisharu turuosast olulise osa loovutamine Norrast pärit toodangule. Nagu põhjenduses 78 ja sellele järgnevates põhjendustes märgitud, hakatakse üha suuremat osa Norra lõhetoodangust tõenäoliselt eksportima muude kolmandate riikide turgudele, kus on täheldatud suurt nõudluse kasvu. Tõenäoliselt maandab liigse ekspordi riske ühenduses ka Tšiilist pärit ekspordi vähenemine.

| (69) | Nende andmete avaldamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et Tšiilis toimuv ühenduse turgu oluliselt ei mõjuta, kuna Tšiili eksportis lõhet enamasti USA turule ja seega määrab pakkumise olukorra ühenduse turul eelkõige Norra eksport. Ühenduse tootmisharu väitis lisaks ka seda, et 2008. aasta alguses suurenes Norra turuosa ühenduse turul veel 2 % võrra, samal ajal, kui Tšiilist pärit import oleks kasvanud 5 %. |
| --- | --- |

(69)

Nende andmete avaldamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et Tšiilis toimuv ühenduse turgu oluliselt ei mõjuta, kuna Tšiili eksportis lõhet enamasti USA turule ja seega määrab pakkumise olukorra ühenduse turul eelkõige Norra eksport. Ühenduse tootmisharu väitis lisaks ka seda, et 2008. aasta alguses suurenes Norra turuosa ühenduse turul veel 2 % võrra, samal ajal, kui Tšiilist pärit import oleks kasvanud 5 %.

| (70) | Kõigepealt tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu esitatud andmed käisid üksnes 2008. aasta 2–3 kuu kohta ja seetõttu ei saa nende põhjal asjakohaseid järeldusi teha. Niisuguseid turusuundumusi tuleb kindlasti jälgida pikema ajavahemiku jooksul. Teiseks peaks Tšiili haiguspuhang mõjutama pakkumist kogu maailma skaalal – ja see ongi vähenenud – ning seega on tõepoolest võimalik Norra täiendavad tootmismahud ümber suunata. |
| --- | --- |

(70)

Kõigepealt tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu esitatud andmed käisid üksnes 2008. aasta 2–3 kuu kohta ja seetõttu ei saa nende põhjal asjakohaseid järeldusi teha. Niisuguseid turusuundumusi tuleb kindlasti jälgida pikema ajavahemiku jooksul. Teiseks peaks Tšiili haiguspuhang mõjutama pakkumist kogu maailma skaalal – ja see ongi vähenenud – ning seega on tõepoolest võimalik Norra täiendavad tootmismahud ümber suunata.

| (71) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühendusse suunatud ekspordi hinnad on pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oluliselt langenud ja jõuavad 2008. aastaks tasemele 2,85 eurot/kg, mis koosmõjus maksumuse väidetava kasvu ja sellest põhjustatud normaalväärtuse suurenemisega põhjustavad dumpingut. Hinna arvestamise aluseks oli Oslo turu 2007. aasta keskmine läbilõikehind ehk 3,13 eurot/kg, millest lahutati keskmine hinnalangus vahemikus 0,06 eurot/kg–0,28 eurot/kg. |
| --- | --- |

(71)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühendusse suunatud ekspordi hinnad on pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oluliselt langenud ja jõuavad 2008. aastaks tasemele 2,85 eurot/kg, mis koosmõjus maksumuse väidetava kasvu ja sellest põhjustatud normaalväärtuse suurenemisega põhjustavad dumpingut. Hinna arvestamise aluseks oli Oslo turu 2007. aasta keskmine läbilõikehind ehk 3,13 eurot/kg, millest lahutati keskmine hinnalangus vahemikus 0,06 eurot/kg–0,28 eurot/kg.

| (72) | Normaalväärtuse suundumuste suhtes esitatud asjaomaste huvitatud isikute väited tuli tagasi lükata vastavalt põhjendusele 47 ja sellele järgnevatele põhjendustele. |
| --- | --- |

(72)

Normaalväärtuse suundumuste suhtes esitatud asjaomaste huvitatud isikute väited tuli tagasi lükata vastavalt põhjendusele 47 ja sellele järgnevatele põhjendustele.

| (73) | Ekspordihindade puhul ilmneb avalikkusele kättesaadavast statistikast, et eespool nimetatud huvitatud isikute väiteid ei toeta ühendusse suunatud ekspordi hinnasuundumus, mida on kujutatud allpool joonisel 1. |
| --- | --- |

(73)

Ekspordihindade puhul ilmneb avalikkusele kättesaadavast statistikast, et eespool nimetatud huvitatud isikute väiteid ei toeta ühendusse suunatud ekspordi hinnasuundumus, mida on kujutatud allpool joonisel 1.

| (74) | Joonis 1: Lõhe hind (kõrgema kvaliteediga värske lõhe kilogrammi hind eurodes FCA Oslo – allikas: Fish Pool) aastatel 2006–2007 ja 2008. aasta alguses. |
| --- | --- |

(74)

Joonis 1: Lõhe hind (kõrgema kvaliteediga värske lõhe kilogrammi hind eurodes FCA Oslo – allikas: Fish Pool) aastatel 2006–2007 ja 2008. aasta alguses.

Image

| (75) | Eespool esitatust võib järeldada, et 2007. aastal olid ühendusse suunatud ekspordi hinnad tõepoolest oluliselt madalamad kui suurema osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel, kõikudes vahemikus 2,88 eurot/kg–3,51 eurot/kg. Uurimise käigus tuvastati siiski, et need hinnad olid ikkagi oluliselt kõrgemad kindlaksmääratud tootmiskuludest ja sellest lähtuvalt ka normaalväärtusest, ning seetõttu leiti, et müük ei toimunud dumpinghinnaga. Lisaks leiti, et 2008. aasta esimese kolme kuu andmete põhjal jäi hinnatase vaatlusalusel perioodil vahemikku 2,96 eurot/kg–3,35 eurot/kg, mis on samuti kõrgem kui kindlaksmääratud tootmiskulud. Kuna põhjenduse 47 ja sellele järgnevate põhjenduste kohaselt oli toote normaalväärtus stabiilne, ei toimunud müük tõenäoliselt dumpinghindadega. Uurimine näitas, et hinnatase on praegusel hetkel siiski kõrge, kuigi seda mõjutab jätkuvalt turunõudlus. Samuti märgiti, et niisugused hinnakõikumised on asjaomases sektoris normaalsed. |
| --- | --- |

(75)

Eespool esitatust võib järeldada, et 2007. aastal olid ühendusse suunatud ekspordi hinnad tõepoolest oluliselt madalamad kui suurema osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel, kõikudes vahemikus 2,88 eurot/kg–3,51 eurot/kg. Uurimise käigus tuvastati siiski, et need hinnad olid ikkagi oluliselt kõrgemad kindlaksmääratud tootmiskuludest ja sellest lähtuvalt ka normaalväärtusest, ning seetõttu leiti, et müük ei toimunud dumpinghinnaga. Lisaks leiti, et 2008. aasta esimese kolme kuu andmete põhjal jäi hinnatase vaatlusalusel perioodil vahemikku 2,96 eurot/kg–3,35 eurot/kg, mis on samuti kõrgem kui kindlaksmääratud tootmiskulud. Kuna põhjenduse 47 ja sellele järgnevate põhjenduste kohaselt oli toote normaalväärtus stabiilne, ei toimunud müük tõenäoliselt dumpinghindadega. Uurimine näitas, et hinnatase on praegusel hetkel siiski kõrge, kuigi seda mõjutab jätkuvalt turunõudlus. Samuti märgiti, et niisugused hinnakõikumised on asjaomases sektoris normaalsed.

| (76) | Ühenduse tootmisharu väitis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgseid ekspordihindu mõjutas kehtestatud minimaalne ekspordihind ja seetõttu püsisid need suhteliselt kõrgena. Lisaks väideti, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral langeksid ühendusse suunduva ekspordi hinnad märkimisväärselt. Seda järeldust ei kinnita käesoleva uurimise tulemusena tehtud järeldused, mille kohaselt peaks normaalväärtus jääma suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui ühendusse suunduva ekspordi hindade märkimisväärne langus on vähetõenäoline. Nimetatud järeldused põhinevad põhjenduses 46 loetletud mitmete aspektide põhjalikul analüüsil, näiteks Norrast ühendusse ja muude kolmandate riikide turgudele suunduva toodangu- ja ekspordimahtude võimalike arengusuundade analüüsimisel. Ühenduse tootmisharu ei esitanud mingit teavet ega tõendusmaterjali, mis oleks need järeldused ümber lükanud. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduse tootmisharu väitis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgseid ekspordihindu mõjutas kehtestatud minimaalne ekspordihind ja seetõttu püsisid need suhteliselt kõrgena. Lisaks väideti, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral langeksid ühendusse suunduva ekspordi hinnad märkimisväärselt. Seda järeldust ei kinnita käesoleva uurimise tulemusena tehtud järeldused, mille kohaselt peaks normaalväärtus jääma suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui ühendusse suunduva ekspordi hindade märkimisväärne langus on vähetõenäoline. Nimetatud järeldused põhinevad põhjenduses 46 loetletud mitmete aspektide põhjalikul analüüsil, näiteks Norrast ühendusse ja muude kolmandate riikide turgudele suunduva toodangu- ja ekspordimahtude võimalike arengusuundade analüüsimisel. Ühenduse tootmisharu ei esitanud mingit teavet ega tõendusmaterjali, mis oleks need järeldused ümber lükanud.

| (77) | Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et Norra lõhe impordi suurenemine ühendusse ei põhjusta liigse pakkumise riski ühenduse turul. Tootmiskulude taset ja ühendusse suunatud ekspordi hindu arvestades on dumpingu oht väike. |
| --- | --- |

(77)

Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et Norra lõhe impordi suurenemine ühendusse ei põhjusta liigse pakkumise riski ühenduse turul. Tootmiskulude taset ja ühendusse suunatud ekspordi hindu arvestades on dumpingu oht väike.

3.2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna ja mahu suundumused

| (78) | Uurimine näitas, et ühendus on ja jääb tõenäoliselt ka tulevikus Venemaa ja Jaapani ees Norra lõhe peamiseks turuks. Lisaks sellele on viimastel aastatel suurenenud Norra lõhe eksport uutele arenevatele turgudele ning see suundumus jätkub eeldatavasti ka tulevikus (vt põhjendust 82 ja sellele järgnevaid põhjendusi). Uurimine näitas, et Norra tootjad on valmis neid turge ka tulevikus varustama, kuna nad suutsid luua kohalikke kliendisuhteid ja teostada turustus- ning müügioperatsioone, mis osutab sellele, et Norra eksportivad tootjad tunnevad selliste turgude vastu suurt huvi. |
| --- | --- |

(78)

Uurimine näitas, et ühendus on ja jääb tõenäoliselt ka tulevikus Venemaa ja Jaapani ees Norra lõhe peamiseks turuks. Lisaks sellele on viimastel aastatel suurenenud Norra lõhe eksport uutele arenevatele turgudele ning see suundumus jätkub eeldatavasti ka tulevikus (vt põhjendust 82 ja sellele järgnevaid põhjendusi). Uurimine näitas, et Norra tootjad on valmis neid turge ka tulevikus varustama, kuna nad suutsid luua kohalikke kliendisuhteid ja teostada turustus- ning müügioperatsioone, mis osutab sellele, et Norra eksportivad tootjad tunnevad selliste turgude vastu suurt huvi.

| (79) | Teatavate huvitatud isikute väitel on Venemaa turg traditsiooniliselt ebastabiilne ning seetõttu ei ole nimetatud turu puhul võimalik prognoosida turunõudluse kasvu ega seda, kas Norra eksportivad tootjad saavad tulevikus sellele turule eksportida suuremaid koguseid. Samad isikud väidavad lisaks, et viimase viie aasta jooksul on Norra ekspordimüük Jaapani turul näidanud langustendentsi ning seetõttu ei ole ka nimetatud juhul kindel, kas Norra saab ekspordi kaudu suunata oma suurenenud tootmismahud Jaapani turule. |
| --- | --- |

(79)

Teatavate huvitatud isikute väitel on Venemaa turg traditsiooniliselt ebastabiilne ning seetõttu ei ole nimetatud turu puhul võimalik prognoosida turunõudluse kasvu ega seda, kas Norra eksportivad tootjad saavad tulevikus sellele turule eksportida suuremaid koguseid. Samad isikud väidavad lisaks, et viimase viie aasta jooksul on Norra ekspordimüük Jaapani turul näidanud langustendentsi ning seetõttu ei ole ka nimetatud juhul kindel, kas Norra saab ekspordi kaudu suunata oma suurenenud tootmismahud Jaapani turule.

| (80) | Uurimine näitas, et Venemaa 61 000 tonni suurune eksporditurg näitab jätkuvat kasvutendentsi ja et ei ole mingeid põhjusi eeldada, et sama suundumus ei jätku ka tulevikus. |
| --- | --- |

(80)

Uurimine näitas, et Venemaa 61 000 tonni suurune eksporditurg näitab jätkuvat kasvutendentsi ja et ei ole mingeid põhjusi eeldada, et sama suundumus ei jätku ka tulevikus.

| (81) | Erinevate tootjariikide lõheeksport Jaapanisse vähenes 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes 15 %. Kui mõned tarnijariigid on oma eksporti Jaapanisse vähendanud, siis Norra suurendas oma turuosa 52 %-lt 2006. aastal 66 %-ni 2007. aastal (Allikas: Kontali Analysis). Nagu põhjenduses 67 märgitud, mõjutas Tšiili lõhetoodangut kalade haiguspuhang ja sellega seoses vähenesid oluliselt nii üldine ekspordimaht kui ka Jaapanisse suunatud eksport. Seoses sellega oli Norral võimalus suurendada oma turuosa Tšiili arvel ja selline olukord peaks, nagu põhjenduses 67 märgitud, kestma vähemalt 2009. aastani. |
| --- | --- |

(81)

Erinevate tootjariikide lõheeksport Jaapanisse vähenes 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes 15 %. Kui mõned tarnijariigid on oma eksporti Jaapanisse vähendanud, siis Norra suurendas oma turuosa 52 %-lt 2006. aastal 66 %-ni 2007. aastal (Allikas: Kontali Analysis). Nagu põhjenduses 67 märgitud, mõjutas Tšiili lõhetoodangut kalade haiguspuhang ja sellega seoses vähenesid oluliselt nii üldine ekspordimaht kui ka Jaapanisse suunatud eksport. Seoses sellega oli Norral võimalus suurendada oma turuosa Tšiili arvel ja selline olukord peaks, nagu põhjenduses 67 märgitud, kestma vähemalt 2009. aastani.

| (82) | Põhjenduses 85 esitatud tabelist 4 nähtub, et oluliselt on suurenenud ka Norra eksport teistele arenevatele turgudele, nagu Ida-Euroopa (Ukraina, Valgevene) ja Kaug-Ida (Hiina, Lõuna-Korea, Hongkong, Tai), ja erinevalt asjaomaste huvitatud isikute väidetest on need turud järgnevatel aastatel suure tõenäosusega võimelised vastu võtma üha suurema osa Norra tootmismahtudest. |
| --- | --- |

(82)

Põhjenduses 85 esitatud tabelist 4 nähtub, et oluliselt on suurenenud ka Norra eksport teistele arenevatele turgudele, nagu Ida-Euroopa (Ukraina, Valgevene) ja Kaug-Ida (Hiina, Lõuna-Korea, Hongkong, Tai), ja erinevalt asjaomaste huvitatud isikute väidetest on need turud järgnevatel aastatel suure tõenäosusega võimelised vastu võtma üha suurema osa Norra tootmismahtudest.

| (83) | FCA Oslo andmete kohaselt olid ekspordihinnad nii ühendusse kui muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel võrdsel tasemel ja seetõttu leiti, et piisava nõudluse korral on kõik turud võrdselt atraktiivsed. Värskelt või jahutatult müüdav vaatlusalune toode transporditakse ühendusse tavaliselt veoautodega. Kaugematesse sihtpunktidesse, kuhu veoautod teatud kindla aja jooksul ei jõua, transporditakse vaatlusalune toode õhu kaudu. |
| --- | --- |

(83)

FCA Oslo andmete kohaselt olid ekspordihinnad nii ühendusse kui muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel võrdsel tasemel ja seetõttu leiti, et piisava nõudluse korral on kõik turud võrdselt atraktiivsed. Värskelt või jahutatult müüdav vaatlusalune toode transporditakse ühendusse tavaliselt veoautodega. Kaugematesse sihtpunktidesse, kuhu veoautod teatud kindla aja jooksul ei jõua, transporditakse vaatlusalune toode õhu kaudu.

| (84) | Eespool nimetatud põhjustel järeldati, et muude tingimuste samaks jäädes aitab Tšiili lõhetoodangu haiguspuhangust põhjustatud vähenemine 3–5 % võrra 2007. aastal piirata globaalset ekspordimahu kasvu 2008. aastal ja annab Norra tootjatele võimaluse suurendada on turuosa Jaapanis, Ameerika Ühendriikides ja teistel arenevatel turgudel, kus Tšiili tootjate turuosa on suur. |
| --- | --- |

(84)

Eespool nimetatud põhjustel järeldati, et muude tingimuste samaks jäädes aitab Tšiili lõhetoodangu haiguspuhangust põhjustatud vähenemine 3–5 % võrra 2007. aastal piirata globaalset ekspordimahu kasvu 2008. aastal ja annab Norra tootjatele võimaluse suurendada on turuosa Jaapanis, Ameerika Ühendriikides ja teistel arenevatel turgudel, kus Tšiili tootjate turuosa on suur.

| (85) | Tabel 4: Norrast pärineva atlandi väärislõhe ekspordimahtude turusuundumused 2006. ja 2007. aasta andmete võrdluse põhjal (kogus tonnides) – (Allikas: Norwegian Seafood Export Council). | Ekspordi maht 2006 | Ekspordi maht 2007 | Muutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Jaapan | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Venemaa | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| USA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukraina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Hiina | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Lõuna-Korea | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Tai | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

Tabel 4: Norrast pärineva atlandi väärislõhe ekspordimahtude turusuundumused 2006. ja 2007. aasta andmete võrdluse põhjal (kogus tonnides) – (Allikas: Norwegian Seafood Export Council).

Ekspordi maht 2006

Ekspordi maht 2007

Muutus

EL

438 569

509 273

16,1 %

Jaapan

26 703

28 846

8,0 %

Venemaa

39 998

61 248

53,1 %

USA

10 752

14 136

31,5 %

Ukraina

6 518

13 617

109 %

Hiina

5 284

9 021

71 %

Lõuna-Korea

6 037

7 613

26 %

Tai

3 177

7 887

148 %

| (86) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas nimetatud järeldused, väites, et Norrast kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi maht pidanuks 2008. aasta alguse puhul ilmutama teistsugust arengusuunda, st absoluutarvudes oleks eksport nimetatud riikidesse pidanud vähenema ja ekspordi kogukasv seega olema väiksem kui 2007. aastal ja väiksem kui ühendusse suunduva ekspordimahu kasv samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(86)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas nimetatud järeldused, väites, et Norrast kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi maht pidanuks 2008. aasta alguse puhul ilmutama teistsugust arengusuunda, st absoluutarvudes oleks eksport nimetatud riikidesse pidanud vähenema ja ekspordi kogukasv seega olema väiksem kui 2007. aastal ja väiksem kui ühendusse suunduva ekspordimahu kasv samal ajavahemikul.

| (87) | Uurimine näitas, et importi käsitlevad andmed 2008. aasta alguse kohta on sõltuvalt allikast väga erinevad. Kontali Analysis näitas selle ajavahemiku kohta palju võimsamat kasvutendentsi. Lisaks sellele, nagu märgitud põhjenduses 70, tuleb terviklikuma pildi saamiseks niisuguseid turusuundumusi jälgida pikema ajavahemiku jooksul. Ühenduse tootmisharu väited ei suutnud seega ümber lükata muudesse kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi mahu suundumuste kohta tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(87)

Uurimine näitas, et importi käsitlevad andmed 2008. aasta alguse kohta on sõltuvalt allikast väga erinevad. Kontali Analysis näitas selle ajavahemiku kohta palju võimsamat kasvutendentsi. Lisaks sellele, nagu märgitud põhjenduses 70, tuleb terviklikuma pildi saamiseks niisuguseid turusuundumusi jälgida pikema ajavahemiku jooksul. Ühenduse tootmisharu väited ei suutnud seega ümber lükata muudesse kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi mahu suundumuste kohta tehtud järeldusi.

4.   Norra tootmismahud ja tootmisvõimsus

| (88) | Norra tootmismaht ehk maksimaalse lubatud biomassi suurus sõltub peamiselt Norra ametiasutuste väljastatud tootmislubade arvust ja kalakasvatajate suutlikkusest anda oma lubade piires võimalikult suurt toodangut. Lõhetoodangu mahtu suurendavad tegurid on muu hulgas ka soodsad bioloogilised ja meteoroloogilised tingimused ning kõrgtehnoloogiliste seadmete kasutuselevõtt kalakasvatuses. Samal ajal võib kalahaiguse puhang tootmismahte oluliselt vähendada ning põhjustada väljapüütud kalade arvu vähenemist, nagu juhtus 2007. aastal Tšiilis. |
| --- | --- |

(88)

Norra tootmismaht ehk maksimaalse lubatud biomassi suurus sõltub peamiselt Norra ametiasutuste väljastatud tootmislubade arvust ja kalakasvatajate suutlikkusest anda oma lubade piires võimalikult suurt toodangut. Lõhetoodangu mahtu suurendavad tegurid on muu hulgas ka soodsad bioloogilised ja meteoroloogilised tingimused ning kõrgtehnoloogiliste seadmete kasutuselevõtt kalakasvatuses. Samal ajal võib kalahaiguse puhang tootmismahte oluliselt vähendada ning põhjustada väljapüütud kalade arvu vähenemist, nagu juhtus 2007. aastal Tšiilis.

| (89) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et Norras 2006. aastal alanud noorkalade toodangu suurenemine (noorkalade toodang kasvas ajavahemikus 2006–2008 väidetavalt 20 %) viitab selgelt sellele, et Norra lõhetoodang suureneb järgneva kahe aasta jooksul oluliselt ning põhjustab seega liigset pakkumist. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse 2007. aasta märkimisväärselt suurt lõhesaaki, väitsid nimetatud isikud, et 2008. aastal (ja järgnevatel aastatel) on Norra lõhetoodang olulist suurem ja ületab tunduvalt nõudluse kasvu eksporditurgudel ja eelkõige ühenduse turul. Nad väitsid, et kui Norra lõhetoodang suureneb 2008. aastal sama palju kui 2007. aastal ja toodangu maht tõuseb terve kala ekvivalendi abil väljendatuna 870 000 tonnini, mis on 150 000 tonni rohkem kui 2007. aastal, võib ülejääk ehk müümata toodangu maht ulatuda 20 000–91 000 tonnini. |
| --- | --- |

(89)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et Norras 2006. aastal alanud noorkalade toodangu suurenemine (noorkalade toodang kasvas ajavahemikus 2006–2008 väidetavalt 20 %) viitab selgelt sellele, et Norra lõhetoodang suureneb järgneva kahe aasta jooksul oluliselt ning põhjustab seega liigset pakkumist. Arvestades eelnevat ja võttes arvesse 2007. aasta märkimisväärselt suurt lõhesaaki, väitsid nimetatud isikud, et 2008. aastal (ja järgnevatel aastatel) on Norra lõhetoodang olulist suurem ja ületab tunduvalt nõudluse kasvu eksporditurgudel ja eelkõige ühenduse turul. Nad väitsid, et kui Norra lõhetoodang suureneb 2008. aastal sama palju kui 2007. aastal ja toodangu maht tõuseb terve kala ekvivalendi abil väljendatuna 870 000 tonnini, mis on 150 000 tonni rohkem kui 2007. aastal, võib ülejääk ehk müümata toodangu maht ulatuda 20 000–91 000 tonnini.

| (90) | Uurimine ei kinnitanud eespool esitatud väiteid. Ehkki noorkalade toodang 2006. aastal tõesti suurenes, jäi nimetatud kasv eelmistel aastatel täheldatud kasvu piiridesse ning seega ei saa seda vastavalt joonisel 2 esitatud andmetele pidada erandlikuks. |
| --- | --- |

(90)

Uurimine ei kinnitanud eespool esitatud väiteid. Ehkki noorkalade toodang 2006. aastal tõesti suurenes, jäi nimetatud kasv eelmistel aastatel täheldatud kasvu piiridesse ning seega ei saa seda vastavalt joonisel 2 esitatud andmetele pidada erandlikuks.

| (91) | Joonis 2: Toodetud noorlõhe arv (1 000 tk) – (Allikas: SSB Norway). |
| --- | --- |

(91)

Joonis 2: Toodetud noorlõhe arv (1 000 tk) – (Allikas: SSB Norway).

Image

| (92) | Arvestades selliste eri tegurite koosmõju nagu kalade suremus, maksimaalselt lubatud biomassi sätestavad valitsuse määrused ja Kontali Analysise prognoositud noorlõhetoodangu vähenemine 2008. aastal, peaks hinnanguline lõhetoodang 2008. aastal suurenema vaid 6 % võrra, st terve kala ekvivalendi abil väljendatuna 723 000 tonnilt 2007. aastal 770 000 tonnini 2008. aastal ehk 47 000 tonni võrra. Biomassi kasvu aeglustumist 2008. aastal väljendavate näitajate õigsust kinnitavad sööda müügiandmed, mis näitavad 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes märkimisväärset langustendentsi (allikas: Havbruksdata and FHL). |
| --- | --- |

(92)

Arvestades selliste eri tegurite koosmõju nagu kalade suremus, maksimaalselt lubatud biomassi sätestavad valitsuse määrused ja Kontali Analysise prognoositud noorlõhetoodangu vähenemine 2008. aastal, peaks hinnanguline lõhetoodang 2008. aastal suurenema vaid 6 % võrra, st terve kala ekvivalendi abil väljendatuna 723 000 tonnilt 2007. aastal 770 000 tonnini 2008. aastal ehk 47 000 tonni võrra. Biomassi kasvu aeglustumist 2008. aastal väljendavate näitajate õigsust kinnitavad sööda müügiandmed, mis näitavad 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes märkimisväärset langustendentsi (allikas: Havbruksdata and FHL).

| (93) | Nende andmete avaldamise järel kordas ühenduse tootmisharu oma väidet, et Norra tootmismahu märkimisväärne suurenemine on tõenäoline, ning esitas 2008. aasta alguse kohta teatavaid täiendavaid andmeid, mis käsitlesid saagi koguseid, varusid ja noorkalu. Nagu eespool nimetatud, ei peeta andmeid, mis käivad üksnes kõnealuse aasta kahe kuu kohta, järelduste tegemiseks piisavaks, ja seepärast ei ole nende abil võimalik ümber lükata eespool kirjeldatud järeldusi Norra toodangumahtude suundumuste suhtes. |
| --- | --- |

(93)

Nende andmete avaldamise järel kordas ühenduse tootmisharu oma väidet, et Norra tootmismahu märkimisväärne suurenemine on tõenäoline, ning esitas 2008. aasta alguse kohta teatavaid täiendavaid andmeid, mis käsitlesid saagi koguseid, varusid ja noorkalu. Nagu eespool nimetatud, ei peeta andmeid, mis käivad üksnes kõnealuse aasta kahe kuu kohta, järelduste tegemiseks piisavaks, ja seepärast ei ole nende abil võimalik ümber lükata eespool kirjeldatud järeldusi Norra toodangumahtude suundumuste suhtes.

| (94) | Nimetatud põhjustel ja olemasolevate andmete põhjal leiti, et eespool nimetatud huvitatud isikute prognoositud tootmismahtude järsu suurenemise tõenäosus on lähemas tulevikus väike, vaatamata Norra lõhetootmises valitsevale kasvusuundumusele. Nagu märgitud põhjenduses 82 ja sellele järgnevates põhjendustes, ei ekspordita lisandunud tootmismahte tõenäoliselt täies ulatuses ühenduse turule, vaid märkimisväärne osa sellest suunatakse muude kolmandate riikide turgudele, kus nõudlus on oluliselt kasvamas. Põhjenduses 71 ja sellele järgnevates põhjendustes nimetatud põhjusel eeldatakse, et vaatlusaluste toodete eksport ühendusse ei toimu dumpinghinnaga. |
| --- | --- |

(94)

Nimetatud põhjustel ja olemasolevate andmete põhjal leiti, et eespool nimetatud huvitatud isikute prognoositud tootmismahtude järsu suurenemise tõenäosus on lähemas tulevikus väike, vaatamata Norra lõhetootmises valitsevale kasvusuundumusele. Nagu märgitud põhjenduses 82 ja sellele järgnevates põhjendustes, ei ekspordita lisandunud tootmismahte tõenäoliselt täies ulatuses ühenduse turule, vaid märkimisväärne osa sellest suunatakse muude kolmandate riikide turgudele, kus nõudlus on oluliselt kasvamas. Põhjenduses 71 ja sellele järgnevates põhjendustes nimetatud põhjusel eeldatakse, et vaatlusaluste toodete eksport ühendusse ei toimu dumpinghinnaga.

5.   Norra tootmisharu olukord

| (95) | Lõpuks vaadeldakse lähemalt Norra tootmisharu üldist olukorda, pöörates erilist tähelepanu läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Uurimine näitas, et vastupidiselt esialgse uurimise tulemustele koosneb Norra vesiviljelussektor kõrge kasumlikkusega äriühingutest. See on osaliselt põhjustatud käimasolevast konsolideerumisprotsessist, mis on oluliselt parandanud sektori efektiivsust ja konkurentsivõimet. See kajastub ka asjaomaste äriühingute omanike struktuuris – eksportivate tootjate omanikeringi kuuluvad mitmed nii Norra päritolu kui ka ülemaailmsed investeerimis- ja pensionifondid. Esialgse uurimise ajal see nii ei olnud. |
| --- | --- |

(95)

Lõpuks vaadeldakse lähemalt Norra tootmisharu üldist olukorda, pöörates erilist tähelepanu läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Uurimine näitas, et vastupidiselt esialgse uurimise tulemustele koosneb Norra vesiviljelussektor kõrge kasumlikkusega äriühingutest. See on osaliselt põhjustatud käimasolevast konsolideerumisprotsessist, mis on oluliselt parandanud sektori efektiivsust ja konkurentsivõimet. See kajastub ka asjaomaste äriühingute omanike struktuuris – eksportivate tootjate omanikeringi kuuluvad mitmed nii Norra päritolu kui ka ülemaailmsed investeerimis- ja pensionifondid. Esialgse uurimise ajal see nii ei olnud.

| (96) | Uurimine näitas ka, et Norra tootjad on end vahepealsel perioodil ühenduse turul kindlalt sisse seadnud ja nad annavad 80–90 % ühenduse lõhetoodangu kogumahust. Leiti, et asjaomased ühenduses asuvad Norraga seotud äriühingud müüvad ja toodavad lõhet eelkõige ühenduse turul ja selle tarvis. |
| --- | --- |

(96)

Uurimine näitas ka, et Norra tootjad on end vahepealsel perioodil ühenduse turul kindlalt sisse seadnud ja nad annavad 80–90 % ühenduse lõhetoodangu kogumahust. Leiti, et asjaomased ühenduses asuvad Norraga seotud äriühingud müüvad ja toodavad lõhet eelkõige ühenduse turul ja selle tarvis.

| (97) | Lisaks sellele tuleb märkida, et ka Norra emaettevõtjad ise eksportisid ühendusse suurtes kogustes lõhet. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks sellele tuleb märkida, et ka Norra emaettevõtjad ise eksportisid ühendusse suurtes kogustes lõhet.

| (98) | Selle põhjal leiti, et Norrast lähtuva dumpinghindadega impordi põhjustatud oluline hinnalangus ühenduse turul avaldaks võrdselt negatiivset mõju nii ühenduses asuvatele tootjatele kui ka nende Norra emaettevõtjatele. Sellest tulenevalt võis põhjendatult järeldada, et Norra eksportivatel tootjatel ei ole vähemalt majanduslikust seisukohast lähtudes kasulik aidata dumpinguhindade kaudu kaasa tehistingimustes kasvatatud lõhe hinna langusele ühenduses. See kahjustaks otseselt sektori kasumlikkust ja avaldaks kahjulikku mõju selliste börsil kaubeldavate äriühingute aktsiahindadele, mille omanike hulka kuuluvad, nagu põhjenduses 95 märgitud, suured investeerimis- ja pensionifondid. |
| --- | --- |

(98)

Selle põhjal leiti, et Norrast lähtuva dumpinghindadega impordi põhjustatud oluline hinnalangus ühenduse turul avaldaks võrdselt negatiivset mõju nii ühenduses asuvatele tootjatele kui ka nende Norra emaettevõtjatele. Sellest tulenevalt võis põhjendatult järeldada, et Norra eksportivatel tootjatel ei ole vähemalt majanduslikust seisukohast lähtudes kasulik aidata dumpinguhindade kaudu kaasa tehistingimustes kasvatatud lõhe hinna langusele ühenduses. See kahjustaks otseselt sektori kasumlikkust ja avaldaks kahjulikku mõju selliste börsil kaubeldavate äriühingute aktsiahindadele, mille omanike hulka kuuluvad, nagu põhjenduses 95 märgitud, suured investeerimis- ja pensionifondid.

| (99) | Eelneva põhjal peeti mõistlikuks järeldada, et Norra eksportivad tootjad on huvitatud turuhinna languse vältimisest ja kasumile orienteeritud tegevuse jätkamisest. Riski, et Norra eksportivad tootjad jätkavad tulevikus dumpinghinnaga müüki, loeti seetõttu väikseks. |
| --- | --- |

(99)

Eelneva põhjal peeti mõistlikuks järeldada, et Norra eksportivad tootjad on huvitatud turuhinna languse vältimisest ja kasumile orienteeritud tegevuse jätkamisest. Riski, et Norra eksportivad tootjad jätkavad tulevikus dumpinghinnaga müüki, loeti seetõttu väikseks.

| (100) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas eespool esitatud järeldused, väites, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul Norra tootjaid iseloomustanud hea seis ei ole püsivat laadi ning et pärast uurimisperioodi lõppu peaksid nimetatud tootjatel ilmnema majanduslikud probleemid ja nii mõnigi neist peaks 2008. aasta alguses olema kahjumis. Veel väitis ühenduse tootmisharu, et suuremal osal Norra tootjatest ei ole ühenduse turul tütarettevõtjaid ning seega ei saa järeldada, et dumping ei kordu. Lisaks väideti, et juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, võivad Norra tootjad ja nende ühenduses asuvad tütarettevõtjad vähendada oma tootmist ühenduse turul ning suurendada tootmist Norras. |
| --- | --- |

(100)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas eespool esitatud järeldused, väites, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul Norra tootjaid iseloomustanud hea seis ei ole püsivat laadi ning et pärast uurimisperioodi lõppu peaksid nimetatud tootjatel ilmnema majanduslikud probleemid ja nii mõnigi neist peaks 2008. aasta alguses olema kahjumis. Veel väitis ühenduse tootmisharu, et suuremal osal Norra tootjatest ei ole ühenduse turul tütarettevõtjaid ning seega ei saa järeldada, et dumping ei kordu. Lisaks väideti, et juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, võivad Norra tootjad ja nende ühenduses asuvad tütarettevõtjad vähendada oma tootmist ühenduse turul ning suurendada tootmist Norras.

| (101) | Norra tootjate majandusliku olukorra suhtes tuleb märkida, et teatavate äriühingute kahjum oli seotud Tšiilisse tehtud investeeringutega ja selles riigis puhkenud haigusega. See konkreetne olukord puudutas üksnes väikest hulka Norra tootjate koguarvust. Lisaks sellele käsitles esitatud teave ainult 2008. aasta algust ja ei võimalda seega teha üldistavaid järeldusi nende äriühingute toimimise kohta kogu aasta jooksul. Mis puutub Norra omandis olevasse ühenduse tootmisse – ja seda on tunnistanud ka ühenduse tootmisharu –, tuleb märkida, et need äriühingud, kellel on ühenduses tütarettevõtjaid, esindavad valdavat osa Norra kogutoodangust ja seepärast tuleb nende osa pidada märkimisväärseks, kuigi nende arv on piiratud. Ei esitatud mingeid tõendeid, mis kinnitanuks, et Norra omandis olev ühenduse tootmisvõimsus väheneks, kui meetmed kaotaksid kehtivuse. Seetõttu tuli nimetatud vastuväited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(101)

Norra tootjate majandusliku olukorra suhtes tuleb märkida, et teatavate äriühingute kahjum oli seotud Tšiilisse tehtud investeeringutega ja selles riigis puhkenud haigusega. See konkreetne olukord puudutas üksnes väikest hulka Norra tootjate koguarvust. Lisaks sellele käsitles esitatud teave ainult 2008. aasta algust ja ei võimalda seega teha üldistavaid järeldusi nende äriühingute toimimise kohta kogu aasta jooksul. Mis puutub Norra omandis olevasse ühenduse tootmisse – ja seda on tunnistanud ka ühenduse tootmisharu –, tuleb märkida, et need äriühingud, kellel on ühenduses tütarettevõtjaid, esindavad valdavat osa Norra kogutoodangust ja seepärast tuleb nende osa pidada märkimisväärseks, kuigi nende arv on piiratud. Ei esitatud mingeid tõendeid, mis kinnitanuks, et Norra omandis olev ühenduse tootmisvõimsus väheneks, kui meetmed kaotaksid kehtivuse. Seetõttu tuli nimetatud vastuväited tagasi lükata.

6.   Järeldus

| (102) | Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli dumping minimaalne. Lisaks sellele näitas uurimine, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks Norra tootmismahtude kasv tavalisest suurem ja põhjustaks sellest tulenevalt Norra ekspordimahtude olulist suurenemist ühenduse turul. Uurimine näitas ka, et Norra ekspordihindade dumpinghinna tasemele langemise risk on lähemas tulevikus väike, peamiselt seetõttu, et sellise hinnalanguse kõige tõenäolisemaks põhjuseks peetavat olulist ületootmist ei ole ette näha. Leiti, et normaalväärtus, mis peaks tõenäoliselt jääma stabiilseks, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ekspordihinnast oluliselt madalam ja seega ei ole tõenäoline, et turu kõikuvast laadist tingitud tavalised kõrvalekalded ja sellest tingitud ekspordihinna ajutine langus põhjustaksid automaatselt dumpingu. Lõpuks leiti, et muudatuste tõttu Norra akvakultuurisektoris, mille kasumlikkus on oluliselt suurenenud ja mille aktsiatega kaubeldakse börsil, ning Norra omanikele kuuluva toodangu suure osatähtsuse tõttu ühenduse turul on dumpingu kordumine tulevikus ebatõenäoline. Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati, et dumpingu kordumise tõenäosus on väike ning et dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(102)

Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli dumping minimaalne. Lisaks sellele näitas uurimine, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks Norra tootmismahtude kasv tavalisest suurem ja põhjustaks sellest tulenevalt Norra ekspordimahtude olulist suurenemist ühenduse turul. Uurimine näitas ka, et Norra ekspordihindade dumpinghinna tasemele langemise risk on lähemas tulevikus väike, peamiselt seetõttu, et sellise hinnalanguse kõige tõenäolisemaks põhjuseks peetavat olulist ületootmist ei ole ette näha. Leiti, et normaalväärtus, mis peaks tõenäoliselt jääma stabiilseks, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ekspordihinnast oluliselt madalam ja seega ei ole tõenäoline, et turu kõikuvast laadist tingitud tavalised kõrvalekalded ja sellest tingitud ekspordihinna ajutine langus põhjustaksid automaatselt dumpingu. Lõpuks leiti, et muudatuste tõttu Norra akvakultuurisektoris, mille kasumlikkus on oluliselt suurenenud ja mille aktsiatega kaubeldakse börsil, ning Norra omanikele kuuluva toodangu suure osatähtsuse tõttu ühenduse turul on dumpingu kordumine tulevikus ebatõenäoline. Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati, et dumpingu kordumise tõenäosus on väike ning et dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine ei ole vajalik.

| (103) | Seetõttu tuleks vahepealne läbivaatamine lõpetada ja tunnistada kehtetuks Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe importimise suhtes kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu tuleks vahepealne läbivaatamine lõpetada ja tunnistada kehtetuks Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe importimise suhtes kehtestatud meetmed.

E.   ERIJÄRELEVALVE

| (104) | Nagu eespool selgitatud, eeldatakse, et turutingimused (st nõudlus ja pakkumine) on tulevikus stabiilsed ning seetõttu dumpingu kordumise tõenäosus puudub. Kõik vaadeldud näitajad viitavad tõesti sellele, et võib põhjendatult eeldada, et ühendusse suunatud ekspordimahud ei suurene oluliselt ja et ekspordihinnad jäävad dumpinguvabale tasemele. |
| --- | --- |

(104)

Nagu eespool selgitatud, eeldatakse, et turutingimused (st nõudlus ja pakkumine) on tulevikus stabiilsed ning seetõttu dumpingu kordumise tõenäosus puudub. Kõik vaadeldud näitajad viitavad tõesti sellele, et võib põhjendatult eeldada, et ühendusse suunatud ekspordimahud ei suurene oluliselt ja et ekspordihinnad jäävad dumpinguvabale tasemele.

| (105) | Arvestades turutingimuste teatavat prognoosimatust, mis on tingitud peamiselt toote iseloomust (kergesti riknev kaup), peetakse siiski vajalikuks teostada turu üle põhjalikku järelevalvet ja vaadata olukord uuesti läbi, kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et turutingimused on oluliselt muutunud. Sel juhul kaalutakse vajaduse korral ex-officio uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(105)

Arvestades turutingimuste teatavat prognoosimatust, mis on tingitud peamiselt toote iseloomust (kergesti riknev kaup), peetakse siiski vajalikuks teostada turu üle põhjalikku järelevalvet ja vaadata olukord uuesti läbi, kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et turutingimused on oluliselt muutunud. Sel juhul kaalutakse vajaduse korral ex-officio uurimise algatamist.

| (106) | Järelevalve peaks piirduma ajavahemikuga, mis kestab kuni määrusega (EÜ) nr 85/2006 kehtestatud kaitsemeetmete esialgselt ettenähtud kehtivusaja lõpuni, kui nimetatud meetmed jäävad kehtima, st 21. jaanuarini 2011. |
| --- | --- |

(106)

Järelevalve peaks piirduma ajavahemikuga, mis kestab kuni määrusega (EÜ) nr 85/2006 kehtestatud kaitsemeetmete esialgselt ettenähtud kehtivusaja lõpuni, kui nimetatud meetmed jäävad kehtima, st 21. jaanuarini 2011.

F.   AVALIKUSTAMINE

| (107) | Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti lõpetada käesolev vahepealne läbivaatamine ja tunnistada kehtetuks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud, |
| --- | --- |

(107)

Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti lõpetada käesolev vahepealne läbivaatamine ja tunnistada kehtetuks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 and ex 0304 29 13 alla kuuluva, Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud (mitteloodusliku), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohaselt algatatud osaline vahepealne läbivaatamine.

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 85/2006 eespool nimetatud impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

E. WOERTH

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2006, lk 1.

2

(3)  ELT C 88, 21.4.2007, lk 26.

3

(4)  Kontali Analyse AS on statistikafirma, mis keskendub akvakultuuri- ja kalatööstusele (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 686/2008,

18. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 687/2008,

18. juuli 2008,

millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007 millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Hariliku nisu, kõva nisu, odra, maisi ja sorgo sekkumishind on kindlaks määratud kvaliteedi kohta, mis vastab võimalikult suurel määral ühenduses koristatud teraviljade keskmisele kvaliteedile. |
| --- | --- |

(2)

Hariliku nisu, kõva nisu, odra, maisi ja sorgo sekkumishind on kindlaks määratud kvaliteedi kohta, mis vastab võimalikult suurel määral ühenduses koristatud teraviljade keskmisele kvaliteedile.

| (3) | Sekkumistegevuse haldamise lihtsustamiseks ja eelkõige sekkumiseks pakutava teravilja ühtsete partiide koostamise võimaldamiseks tuleks määrata kindlaks miinimumkogus, millest väiksemaid koguseid ei ole sekkumisamet kohustatud vastu võtma. Teatavates liikmesriikides võib osutuda vajalikuks näha ette suurem miinimumkogus, et sekkumisamet või makseasutus saaks võtta arvesse hulgimüügi tingimusi ja tavasid nendes riikides. |
| --- | --- |

(3)

Sekkumistegevuse haldamise lihtsustamiseks ja eelkõige sekkumiseks pakutava teravilja ühtsete partiide koostamise võimaldamiseks tuleks määrata kindlaks miinimumkogus, millest väiksemaid koguseid ei ole sekkumisamet kohustatud vastu võtma. Teatavates liikmesriikides võib osutuda vajalikuks näha ette suurem miinimumkogus, et sekkumisamet või makseasutus saaks võtta arvesse hulgimüügi tingimusi ja tavasid nendes riikides.

| (4) | Tuleb määratleda hariliku nisu, kõva nisu, odra, maisi ja sorgo kvaliteedi määramise meetodid. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb määratleda hariliku nisu, kõva nisu, odra, maisi ja sorgo kvaliteedi määramise meetodid.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga piirati kogu ühenduse makseasutuste ja sekkumisametite poolt ülevõetava maisi üldkogus 700 000 tonnini 2008./2009. turustusaastal ja 0 tonnini alates 2009./2010. turustusaastast. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga piirati kogu ühenduse makseasutuste ja sekkumisametite poolt ülevõetava maisi üldkogus 700 000 tonnini 2008./2009. turustusaastal ja 0 tonnini alates 2009./2010. turustusaastast.

| (6) | Maisi sekkumiskokkuostu süsteemi rahuldava toimimise tagamiseks ja kõikide liikmesriikide kaubandusettevõtjatele võrdsetel tingimustel sekkumissüsteemile juurdepääsu võimaldamiseks tuleb kindlaks määrata sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamise üksikasjalikud erieeskirjad. Seepärast tuleks kehtestada eelmainitud koguste jaotussüsteem turustusaasta perioodide kaupa, mille jooksul on kõikidel ettevõtjatel õigus teha oma pakkumisi, jättes neile pakkumiste esitamiseks piisavalt aega, ning kehtestada kõikidele pakkujatele ühtne jaotuskoefitsient, juhul kui pakutavad kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seepärast peaks kehtestama kaheetapilise pakkumiste läbivaatamise korra ja määrama kindlaks maisi pakkumiste esitamise ning sellele vastava üleandmise ja ülevõtmise ajakava. |
| --- | --- |

(6)

Maisi sekkumiskokkuostu süsteemi rahuldava toimimise tagamiseks ja kõikide liikmesriikide kaubandusettevõtjatele võrdsetel tingimustel sekkumissüsteemile juurdepääsu võimaldamiseks tuleb kindlaks määrata sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamise üksikasjalikud erieeskirjad. Seepärast tuleks kehtestada eelmainitud koguste jaotussüsteem turustusaasta perioodide kaupa, mille jooksul on kõikidel ettevõtjatel õigus teha oma pakkumisi, jättes neile pakkumiste esitamiseks piisavalt aega, ning kehtestada kõikidele pakkujatele ühtne jaotuskoefitsient, juhul kui pakutavad kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seepärast peaks kehtestama kaheetapilise pakkumiste läbivaatamise korra ja määrama kindlaks maisi pakkumiste esitamise ning sellele vastava üleandmise ja ülevõtmise ajakava.

| (7) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud sekkumisperioode ja selleks et kindlustada ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks maisi pakkumiste esitamise esimene etapp Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis kavandada alates 1. augustist, Rootsis alates 1. detsembrist ja teistes liikmesriikides alates 1. novembrist kuni 31. detsembrini, mis on pakkumiste esitamise viimane päev kõigis liikmesriikides. Esimese etapi lõpus võib komisjon määrata vajaduse korral kindlaks jaotuskoefitsiendi esimese etapi jooksul esitatud vastuvõetavate pakkumiste jaoks ja lõpetada sekkumise ülejäänud turustusaastaks, kui pakutavad kogused ületavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga sätestatud koguse. Selleks et vältida makseasutuste, sekkumisametite ja ettevõtjate haldus- ja finantskoormust, eelkõige tagatiste esitamise nõude kaudu, mis võivad osutuda mittevajalikuks eraldatavate koguste puudumise tõttu, tuleb sätestada pakkumiste katkestamise periood vahemikus 1. jaanuarist kuni teise etapi sekkumiskoguste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud sekkumisperioode ja selleks et kindlustada ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks maisi pakkumiste esitamise esimene etapp Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis kavandada alates 1. augustist, Rootsis alates 1. detsembrist ja teistes liikmesriikides alates 1. novembrist kuni 31. detsembrini, mis on pakkumiste esitamise viimane päev kõigis liikmesriikides. Esimese etapi lõpus võib komisjon määrata vajaduse korral kindlaks jaotuskoefitsiendi esimese etapi jooksul esitatud vastuvõetavate pakkumiste jaoks ja lõpetada sekkumise ülejäänud turustusaastaks, kui pakutavad kogused ületavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga sätestatud koguse. Selleks et vältida makseasutuste, sekkumisametite ja ettevõtjate haldus- ja finantskoormust, eelkõige tagatiste esitamise nõude kaudu, mis võivad osutuda mittevajalikuks eraldatavate koguste puudumise tõttu, tuleb sätestada pakkumiste katkestamise periood vahemikus 1. jaanuarist kuni teise etapi sekkumiskoguste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Võttes vajaduse korral arvesse esimese etapi jaotuskoefitsiendi kehtestamiseks vajalikku aega, tuleks avada pakkumiste esitamise teine etapp Euroopa Liidu Teatajas sekkumiskoguste avaldamisele järgneval päeval, mis on ühtlasi pakkumiste esitamise esimeseks päevaks liikmesriikides. Teisel etapil toimub pakkumiste vastuvõtmine kord nädalas alates nimetatud sekkumiskoguste avaldamisele järgnevast esimesest reedest ettevõtjate poolt hiljemalt reedeks kella 12-ks Brüsseli aja järgi esitatud pakkumiste alusel. Komisjon peab teavitama ettevõtjaid oma veebilehe kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) allesjäänud sekkumiskogustest. Kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teises lõigus sätestatud kogus on ületatud, peab komisjon kehtestama ja avaldama jaotuskoefitsiendi ning lõpetama sekkumise ülejäänud turustusaastaks. Arvestades määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kokkuostuperioode, peab pakkumiste esitamise teine etapp lõppema igal juhul hiljemalt 30. aprillil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, 30. juunil Rootsis ja 31. mail teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8)

Võttes vajaduse korral arvesse esimese etapi jaotuskoefitsiendi kehtestamiseks vajalikku aega, tuleks avada pakkumiste esitamise teine etapp Euroopa Liidu Teatajas sekkumiskoguste avaldamisele järgneval päeval, mis on ühtlasi pakkumiste esitamise esimeseks päevaks liikmesriikides. Teisel etapil toimub pakkumiste vastuvõtmine kord nädalas alates nimetatud sekkumiskoguste avaldamisele järgnevast esimesest reedest ettevõtjate poolt hiljemalt reedeks kella 12-ks Brüsseli aja järgi esitatud pakkumiste alusel. Komisjon peab teavitama ettevõtjaid oma veebilehe kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) allesjäänud sekkumiskogustest. Kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teises lõigus sätestatud kogus on ületatud, peab komisjon kehtestama ja avaldama jaotuskoefitsiendi ning lõpetama sekkumise ülejäänud turustusaastaks. Arvestades määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kokkuostuperioode, peab pakkumiste esitamise teine etapp lõppema igal juhul hiljemalt 30. aprillil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, 30. juunil Rootsis ja 31. mail teistes liikmesriikides.

| (9) | Jaotussüsteemi tõhusa toimimise võimaldamiseks peaks sätestama, et juba esitatud maisi pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta. Peale selle tuleb pakkumiste ehtsuse tagamiseks seada tingimuseks tagatiste esitamine ning täpsustada pakkumise ehtsuse kontrollimise ja nimetatud tagatise vabastamise kord. Seda kontrolli tuleb teostada vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (4) ette nähtud riiklike laovarude kontrollimise eeskirjadele ja tingimustele. Esimese etapi pakkumiste esitamise alguse ja 31. detsembri vahel võib muu hulgas olla mitme kuu pikkune ajavahemik. Et vältida ettevõtjate majanduslikku lisakoormust esimese etapi pakkumiste esitamisel, tuleks võimaldada nõutava tagatise, kui see on pangatagatis, sissenõudmine alles pakkumiste esitamise tähtajale järgneval päeval. |
| --- | --- |

(9)

Jaotussüsteemi tõhusa toimimise võimaldamiseks peaks sätestama, et juba esitatud maisi pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta. Peale selle tuleb pakkumiste ehtsuse tagamiseks seada tingimuseks tagatiste esitamine ning täpsustada pakkumise ehtsuse kontrollimise ja nimetatud tagatise vabastamise kord. Seda kontrolli tuleb teostada vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (4) ette nähtud riiklike laovarude kontrollimise eeskirjadele ja tingimustele. Esimese etapi pakkumiste esitamise alguse ja 31. detsembri vahel võib muu hulgas olla mitme kuu pikkune ajavahemik. Et vältida ettevõtjate majanduslikku lisakoormust esimese etapi pakkumiste esitamisel, tuleks võimaldada nõutava tagatise, kui see on pangatagatis, sissenõudmine alles pakkumiste esitamise tähtajale järgneval päeval.

| (10) | Harilik ja kõva nisu kuuluvad nende teraviljasortide hulka, mille suhtes kehtivad inimtoidule ette nähtud miinimumkvaliteedinõuded ja nad peavad vastama nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 315/93 (milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes) (5) kehtestatud tervishoiustandarditele. Teised teraviljasordid on ette nähtud peamiselt loomatoiduks ning nad peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) (6) nõuetele. Tuleks ette näha nende standardite kehtestamine asjaomaste toodete ülevõtmisel käesoleva sekkumiskava raames. |
| --- | --- |

(10)

Harilik ja kõva nisu kuuluvad nende teraviljasortide hulka, mille suhtes kehtivad inimtoidule ette nähtud miinimumkvaliteedinõuded ja nad peavad vastama nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 315/93 (milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes) (5) kehtestatud tervishoiustandarditele. Teised teraviljasordid on ette nähtud peamiselt loomatoiduks ning nad peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) (6) nõuetele. Tuleks ette näha nende standardite kehtestamine asjaomaste toodete ülevõtmisel käesoleva sekkumiskava raames.

| (11) | Sekkumiseks ei tohiks vastu võtta pakutavat teravilja, mille kvaliteet ei võimalda nõuetekohast kasutamist või ladustamist. Seetõttu tuleks arvesse võtta sekkumise valdkonnas valitsevat olukorda, mis on seotud teatavate teraviljade ladustamisega pikaks ajavahemikuks, ning selle mõju toodete kvaliteedile. |
| --- | --- |

(11)

Sekkumiseks ei tohiks vastu võtta pakutavat teravilja, mille kvaliteet ei võimalda nõuetekohast kasutamist või ladustamist. Seetõttu tuleks arvesse võtta sekkumise valdkonnas valitsevat olukorda, mis on seotud teatavate teraviljade ladustamisega pikaks ajavahemikuks, ning selle mõju toodete kvaliteedile.

| (12) | Selleks et muuta sekkumiseks pakutavad tooted vähem tundlikuks kvaliteedi halvenemise ja nende hilisema kasutuse seisukohalt, tuleks maisi kvaliteedinõudeid karmistada. Selleks tuleks vähendada maksimaalset niiskusesisaldust ning katkiste terade ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terade maksimumprotsenti. Võttes arvesse sorgo agronoomilist sarnasust maisiga, tuleks vastavuse huvides kehtestada samalaadsed nõuded ka sorgole. Lähtuvalt sarnasusest teiste sekkumiskava mõistes abikõlblike teraviljadega tuleks kehtestada uued mahukaalu nõuded ka maisile. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et muuta sekkumiseks pakutavad tooted vähem tundlikuks kvaliteedi halvenemise ja nende hilisema kasutuse seisukohalt, tuleks maisi kvaliteedinõudeid karmistada. Selleks tuleks vähendada maksimaalset niiskusesisaldust ning katkiste terade ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terade maksimumprotsenti. Võttes arvesse sorgo agronoomilist sarnasust maisiga, tuleks vastavuse huvides kehtestada samalaadsed nõuded ka sorgole. Lähtuvalt sarnasusest teiste sekkumiskava mõistes abikõlblike teraviljadega tuleks kehtestada uued mahukaalu nõuded ka maisile.

| (13) | Et parandada teravilja ladustamistingimuste kvaliteeti ja tagada see alates pakkumiste esitamisest, peavad ladustajad, kelle juures teravili asub pakkumise ajal, tagama vilja optimaalse säilitamise, eriti maisi pikaajalise säilitamise. Seetõttu tuleb vähendada teravilja ülevõtmist pakkuja laost ja lubada seda vaid siis, kui teravili asub ladustaja juures määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses. Sel juhul kohustub pakkuja alates pakkumise esitamisest järgima mutatis mutandis suhetes ladustajaga ladustamis- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 884/2006. |
| --- | --- |

(13)

Et parandada teravilja ladustamistingimuste kvaliteeti ja tagada see alates pakkumiste esitamisest, peavad ladustajad, kelle juures teravili asub pakkumise ajal, tagama vilja optimaalse säilitamise, eriti maisi pikaajalise säilitamise. Seetõttu tuleb vähendada teravilja ülevõtmist pakkuja laost ja lubada seda vaid siis, kui teravili asub ladustaja juures määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses. Sel juhul kohustub pakkuja alates pakkumise esitamisest järgima mutatis mutandis suhetes ladustajaga ladustamis- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 884/2006.

| (14) | On selgunud, et mükotoksiinide arenguvõimalused on seotud ilmastikutingimustega, mida saab kindlaks teha teravilja kasvuperioodil ning eriti õitsemise ajal täheldatud ilmastikutingimuste baasil. |
| --- | --- |

(14)

On selgunud, et mükotoksiinide arenguvõimalused on seotud ilmastikutingimustega, mida saab kindlaks teha teravilja kasvuperioodil ning eriti õitsemise ajal täheldatud ilmastikutingimuste baasil.

| (15) | Lubatud saasteainete maksimumtaseme ületamisega seotud riske on makseasutusel või sekkumisametil võimalik identifitseerida pakkuja edastatud teabe ja nende endi analüüsinõuete alusel. Kulutuste vähendamiseks oleks seepärast õigustatud nõuda analüüse enne toodete ülevõtmist makseasutuse või sekkumisameti järelevalve all ainult toodete kvaliteedi tagamist võimaldava riskianalüüsi alusel sekkumiskavaga liitumisel. |
| --- | --- |

(15)

Lubatud saasteainete maksimumtaseme ületamisega seotud riske on makseasutusel või sekkumisametil võimalik identifitseerida pakkuja edastatud teabe ja nende endi analüüsinõuete alusel. Kulutuste vähendamiseks oleks seepärast õigustatud nõuda analüüse enne toodete ülevõtmist makseasutuse või sekkumisameti järelevalve all ainult toodete kvaliteedi tagamist võimaldava riskianalüüsi alusel sekkumiskavaga liitumisel.

| (16) | Teravilja makseasutusele või sekkumisametile pakkumise ja ülevõtmise tingimused peavad olema ühenduse kõigis osades võimalikult ühesugused, et vältida vahetegemist tootjate vahel. |
| --- | --- |

(16)

Teravilja makseasutusele või sekkumisametile pakkumise ja ülevõtmise tingimused peavad olema ühenduse kõigis osades võimalikult ühesugused, et vältida vahetegemist tootjate vahel.

| (17) | Sekkumishindu tuleks suurendada või vähendada vastavalt kvaliteediga seotud hinnaerinevustele turul. |
| --- | --- |

(17)

Sekkumishindu tuleks suurendada või vähendada vastavalt kvaliteediga seotud hinnaerinevustele turul.

| (18) | Lisaks määruse (EÜ) nr 884/2006 kohasele iga-aastasele inventuurile peavad liikmesriigid kontrollima olemasolevate sekkumisvarude säilivust. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks määruse (EÜ) nr 884/2006 kohasele iga-aastasele inventuurile peavad liikmesriigid kontrollima olemasolevate sekkumisvarude säilivust.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 884/2006 artikliga 2, artikli 6 lõike 2 punktiga d, artikli 7 lõike 2 punktiga b ja XII lisa punktiga 1 sätestatakse eeskirjad vastutuse kohta. Eespool nimetatud artiklite ja lisaga nähakse ette, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende toodete korralik säilitamine, mille suhtes kohaldatakse ühenduse sekkumist, ning et kogused, mille tarbimisväärtus on ladustamise normaalsete füüsiliste tingimuste või liiga pika säilitamisaja tõttu langenud, kirjendatakse kontodele, nagu oleks need sekkumislaost ära viidud kuupäeval, mil tarbimisväärtuse vähenemine tuvastati. Samuti täpsustatakse artiklitega, et toode loetakse riknenuks, kui see ei vasta enam ostmise ajal kehtinud kvaliteedinõuetele. Sellest tulenevalt võib ühenduse eelarvest rahastada ainult nende sätete kohaseid riknemisi. Seega vastutab liikmesriik ise olukorra puhul, kui tema otsus käesoleva määruse põhjal nõutava riskianalüüsi kohta on ebapädev ja hiljem selgub, et toode ei vastanud miinimumnõuetele. Sellise otsusega ei saaks tagada toote kvaliteeti ja sellest tulenevalt toote korralikku säilitamist. Seepärast tuleks täpsustada tingimusi liikmesriigi vastutuse osas. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 884/2006 artikliga 2, artikli 6 lõike 2 punktiga d, artikli 7 lõike 2 punktiga b ja XII lisa punktiga 1 sätestatakse eeskirjad vastutuse kohta. Eespool nimetatud artiklite ja lisaga nähakse ette, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende toodete korralik säilitamine, mille suhtes kohaldatakse ühenduse sekkumist, ning et kogused, mille tarbimisväärtus on ladustamise normaalsete füüsiliste tingimuste või liiga pika säilitamisaja tõttu langenud, kirjendatakse kontodele, nagu oleks need sekkumislaost ära viidud kuupäeval, mil tarbimisväärtuse vähenemine tuvastati. Samuti täpsustatakse artiklitega, et toode loetakse riknenuks, kui see ei vasta enam ostmise ajal kehtinud kvaliteedinõuetele. Sellest tulenevalt võib ühenduse eelarvest rahastada ainult nende sätete kohaseid riknemisi. Seega vastutab liikmesriik ise olukorra puhul, kui tema otsus käesoleva määruse põhjal nõutava riskianalüüsi kohta on ebapädev ja hiljem selgub, et toode ei vastanud miinimumnõuetele. Sellise otsusega ei saaks tagada toote kvaliteeti ja sellest tulenevalt toote korralikku säilitamist. Seepärast tuleks täpsustada tingimusi liikmesriigi vastutuse osas.

| (20) | Võimaldamaks seada sisse iganädalast statistilist aruannet sekkumiseks ette nähtud teraviljade laoseisu kohta, tuleks täpsustada teatiste sisu, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama. |
| --- | --- |

(20)

Võimaldamaks seada sisse iganädalast statistilist aruannet sekkumiseks ette nähtud teraviljade laoseisu kohta, tuleks täpsustada teatiste sisu, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama.

| (21) | Süsteemi tõhusat haldamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed edastada elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(21)

Süsteemi tõhusat haldamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed edastada elektroonilisel kujul.

| (22) | Samuti tuleks teatavat teavet liigitada ja kasutada ühtlustatud piirkondlikul tasandil. Oleks vaja kasutada nõukogu 26. märtsi 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 837/90 (mis käsitleb teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid) (7) ette nähtud piirkondlikke tasandeid ning lasta liikmesriikidel teha komisjonile sellekohane teatis. |
| --- | --- |

(22)

Samuti tuleks teatavat teavet liigitada ja kasutada ühtlustatud piirkondlikul tasandil. Oleks vaja kasutada nõukogu 26. märtsi 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 837/90 (mis käsitleb teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid) (7) ette nähtud piirkondlikke tasandeid ning lasta liikmesriikidel teha komisjonile sellekohane teatis.

| (23) | Samuti peaks sätestama, et komisjoni nõutava teabe edastamine toimuks näidiste alusel, mis sisaldavad sekkumise haldamiseks vajalikku teavet ja mis komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks, näidiseid tuleks kohaldada pärast seda kui korralduskomiteed on näidistest teavitatud ning komisjonil peaks olema võimalik neid ajakohastada ja kohandada samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(23)

Samuti peaks sätestama, et komisjoni nõutava teabe edastamine toimuks näidiste alusel, mis sisaldavad sekkumise haldamiseks vajalikku teavet ja mis komisjon on teinud liikmesriikidele kättesaadavaks, näidiseid tuleks kohaldada pärast seda kui korralduskomiteed on näidistest teavitatud ning komisjonil peaks olema võimalik neid ajakohastada ja kohandada samadel tingimustel.

| (24) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

PAKKUMINE JA SEKKUMISEKS ETTE NÄHTUD TERAVILJA ÜLEVÕTMINE

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ajavahemike jooksul on igal vähemalt 80 tonni suuruse ühenduses koristatud hariliku nisu, odra, maisi või sorgo või 10 tonni kõva nisu ühtlase partii omanikul õigus pakkuda partiid sekkumisametile või makseasutusele (edaspidi „sekkumisamet”).

Sekkumisamet võib kehtestada suuremad miinimumkogused.

Artikkel 2

1.   Sekkumiseks tehtavad pakkumised esitatakse sekkumisameti vormil, mis sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | taotleja nimi; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi;

| b) | pakutav teravili; |
| --- | --- |

b)

pakutav teravili;

| c) | pakutava teravilja ladustuskoht; |
| --- | --- |

c)

pakutava teravilja ladustuskoht;

| d) | pakutava teravilja kogus, põhiomadused ja saagiaasta; |
| --- | --- |

d)

pakutava teravilja kogus, põhiomadused ja saagiaasta;

| e) | sekkumiskeskus, millele pakkumine esitatakse, ja käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel pakkuja kohustus tagada suhetes ladustajaga, et käesoleva lõike punktis c osutatud ladustamiskohas järgitakse mutatis mutandis ladustus- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

e)

sekkumiskeskus, millele pakkumine esitatakse, ja käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel pakkuja kohustus tagada suhetes ladustajaga, et käesoleva lõike punktis c osutatud ladustamiskohas järgitakse mutatis mutandis ladustus- ja kontrollieeskirju ning -tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punktis a.

Vorm sisaldab ka kinnitust selle kohta, et tooted on pärit ühendusest või andmeid tootmispiirkonna kohta, kui teravili on sekkumiseks vastu võetud eritingimustel vastavalt nende tootmispiirkonnale.

Sekkumisamet võib võtta vastu ka muul viisil kirjalikus vormis, eelkõige telekommunikatsioonivahendi abil saadetud pakkumisi, kui neis on esitatud kõik vormis osutatud andmed.

Ilma et see piiraks vastavalt kolmandale lõigule esitatud pakkumise kehtivust alates esitamispäevast, võivad liikmesriigid nõuda, et pärast pakkumise esitamist saadetakse või viiakse esimeses lõigus ettenähtud vorm otse pädevale asutusele või ametile.

2.   Kui pakkumist vastu ei võeta, teatab sekkumisamet sellest asjaomasele ettevõtjale viie tööpäeva jooksul pärast pakkumise saamist.

3.   Kui pakkumine võetakse vastu, teatatakse ettevõtjatele võimalikult kiiresti ladu, kus teravili üle võetakse, ja tarnegraafik.

Pakkuja või laopidaja taotlusel võib sekkumisamet nimetatud graafikut muuta.

4.   Muude sekkumiseks pakutud teraviljade kui maisi puhul peab viimane tarne toimuma hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva neljanda kuu lõpus, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.

Maisi tarnimine peab esimese etapi jooksul, nagu artiklis 3 ette nähtud, esitatud pakkumiste puhul toimuma ajavahemikul 1. veebruar kuni 30. aprill ja teise etapi jooksul, nagu artiklis 3 ette nähtud, esitatud pakkumiste puhul hiljemalt pakkumise saamise kuule järgneva kolmanda kuu lõpuks, aga hiljemalt 1. juulil Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis ja 31. juulil teistes liikmesriikides.

Artikkel 3

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 2 kohaldamist, on sekkumiskõlbliku maisi kogused vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teisele lõigule 2008./2009. turustusaastal jaotatud kaheks etapiks, mida nimetatakse „esimeseks etapiks” ja „teiseks etapiks” ning mille jaotamise tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad on määratud kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2–5.

Esimene etapp algab Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis 1. augustil, Rootsis 1. detsembril ja teistes liikmesriikides 1. novembril ning kestab kuni 31. detsembrini, mis on viimane päev selle etapi pakkumiste esitamiseks kõikidele liikmesriikidele.

Teine etapp algab järgmisel päeval pärast sellel etapil sekkumiseks saadaoleva koguse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas vastavalt lõike 2 teisele lõigule. See on pakkumiste esitamise esimene päev kõikides liikmesriikides ja etapp lõpeb Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis hiljemalt 30. aprillil, Rootsis 30. juunil ja teistes liikmesriikides 31. mail.

2.   Pärast esimese etapi lõppu kannab komisjon raamatupidamisarvestusse ettevõtjate poolt liikmesriikide sekkumisametitele kuni 31. detsembri kella 12-ni Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaselt igal nädalal esitatud teatistest.

Kui pakutav üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teises lõigus ettenähtud maksimumkogused, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt 25. jaanuaril kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega ja komisjon avaldab teiseks etapiks jäänud sekkumiskoguse.

Hiljemalt 31. jaanuaril teatab liikmesriigi sekkumisamet pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.

3.   Alates veebruari esimesest kolmapäevast kannab komisjon raamatupidamisarvestusse kõik ettevõtjate poolt sekkumisametitele hiljemalt eelmise nädala reedeks kella 12-ks Brüsseli aja järgi esitatud vastuvõetavad maisi pakkumised, lähtudes liikmesriikide poolt artikli 13 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaselt esitatud teatistest.

Kui sekkumiseks saadaolev kogus ületatakse, määrab komisjon kindlaks ja avaldab hiljemalt neljandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu kuue komakoha täpsusega jaotuskoefitsiendi. Kui saadaolevat kogust ei ületata, on jaotuskoefitsient võrdne ühega, pakkumised loetakse vastuvõetuks ja komisjon teavitab ettevõtjaid oma veebilehe http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm kaudu kord nädalas (hiljemalt kolmapäeval) jooksvaks nädalaks allesjäänud sekkumiskogustest.

Hiljemalt üheksandal tööpäeval pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu teatab liikmesriigi sekkumisamet pakkujale pakkumise vastuvõtmisest, kusjuures kogus on korrutatud jaotuskoefitsiendiga.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud pakkumised võtab pädev sekkumisamet arvesse nende kättesaamise päeval.

Esitatud pakkumisi ei saa hiljem muuta ega tagasi võtta.

5.   Pakkumistele lisatakse tõend, et pakkuja on esitanud tagatise 15 eurot tonni kohta, muidu võidakse pakkumine tagasi lükata. Tagatis esitatakse pakkumise esitamise ajal, aga kui see esitati pakkumise esimeses etapis pangatagatisena, on see sissenõutav alles alates lõikes 2 osutatud pakkumiste esitamise tähtajale järgnevast päevast.

6.   Tagatis hõlmab pakkuja poolt lõike 2 või 3 alusel pakutud koguseid.

Kui välja arvata vääramatu jõud või erakorralised asjaolud, kantakse tagatis tervenisti ühenduse eelarvesse järgmistel juhtudel:

| a) | kui pakkumiste esitamise ja maisi ülevõtmise vahelisel ajavahemikul on ladustamiskohas olev kogus väiksem kui pakkuja poolt vastavalt artikli 2 lõikele 1 deklareeritud kogus, võtmata arvesse lubatud kõikumist 5 %; |
| --- | --- |

a)

kui pakkumiste esitamise ja maisi ülevõtmise vahelisel ajavahemikul on ladustamiskohas olev kogus väiksem kui pakkuja poolt vastavalt artikli 2 lõikele 1 deklareeritud kogus, võtmata arvesse lubatud kõikumist 5 %;

| b) | kui pakkuja ei anna eraldatud kogust sekkumisametile tegelikult üle vastavalt artiklitele 4 ja 6. |
| --- | --- |

b)

kui pakkuja ei anna eraldatud kogust sekkumisametile tegelikult üle vastavalt artiklitele 4 ja 6.

Käesoleva lõike teise lõigu punkti a kohaldamisel kontrollib sekkumisamet ladustamiskohtades olevaid koguseid mutatis mutandis vastavalt eeskirjadele ja tingimustele, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 884/2006 riiklike ladustamistehingute raames ladustatud toodete füüsiliseks kontrolliks, eriti aga vastavalt nimetatud määruse I lisa punktis B.III sätestatutele. Kontrollimine hõlmab vähemalt 5 % pakkumistest ja 5 % pakutavatest kogustest lähtuvalt riskianalüüsist. Neid kontrolli miinimumprotsente kohaldatakse ainult esimeses etapis.

Tagatis vabastatakse täies ulatuses

| a) | pakutud, aga mitte eraldatud koguste puhul; |
| --- | --- |

a)

pakutud, aga mitte eraldatud koguste puhul;

| b) | eraldatud koguse puhul pärast selle koguse 95 % üleandmist sekkumisametile. |
| --- | --- |

b)

eraldatud koguse puhul pärast selle koguse 95 % üleandmist sekkumisametile.

Artikkel 4

1.   Sekkumiseks vastuvõetav teravili peab olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

2.   Teravilja käsitatakse veatule ja standardsele turustuskvaliteedile vastavana, kui see on kõnealusele teraviljale omase värvusega, ilma ebameeldiva lõhna ja igas arenguastmes elus kahjuriteta (sealhulgas lestad) ning vastab käesoleva määruse I lisas sätestatud kvaliteedi miinimumnõuetele ning kui saasteainete, sealhulgas radioaktiivsuse tase ei ületa ühenduse õigusaktidega lubatud ülemmäära. Seda arvesse võttes on saasteainete lubatud piirnormid järgmised:

| a) | hariliku ja kõva nisu puhul määruse (EMÜ) nr 315/93 kohaselt kindlaks määratud piirnormid, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 (8) lisa punktidega 2.4 kuni 2.7 kindlaks määratud nõuded fusariotoksiinide määra osas hariliku ja kõva nisu puhul; |
| --- | --- |

a)

hariliku ja kõva nisu puhul määruse (EMÜ) nr 315/93 kohaselt kindlaks määratud piirnormid, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 (8) lisa punktidega 2.4 kuni 2.7 kindlaks määratud nõuded fusariotoksiinide määra osas hariliku ja kõva nisu puhul;

| b) | odra, maisi ja sorgo puhul direktiiviga 2002/32/EÜ kehtestatud nõuded. |
| --- | --- |

b)

odra, maisi ja sorgo puhul direktiiviga 2002/32/EÜ kehtestatud nõuded.

Liikmesriigid teostavad saasteainete taseme, sealhulgas radioaktiivse saastumise taseme kontrollimist riskianalüüsi alusel, võttes arvesse pakkuja edastatud teavet ja kohustusi nõuete järgimisel, eriti tema teostatud analüüside tulemuste osas. Vajaduse korral määratletakse kontrollimeetmed määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 viidatud korras, eriti juhul, kui saasteained võivad turuolukorda tõsiselt häirida.

Kui analüüsidest selgub, et hariliku nisu partii Zeleny indeks on 22 ja 30 vahel, võib seda nisu käsitada käesoleva artikli lõikes 1 määratletud tähenduses veatule ja standardsele turustuskvaliteedile vastavana, kui sellest saadud tainas on mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel on koostisosad, mida laitmatu kvaliteediga põhiviljad ei tohi sisaldada, määratletud II lisas.

Põhivilja ja muu teravilja terad, mis on riknenud, mida on kahjustanud tungaltera või mis on mädanenud, käsitatakse „prügilisandina”, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklite alusel sekkumiseks pakutud teravilja kvaliteedi määramiseks kasutatakse järgmisi meetodeid:

| a) | III lisas sätestatud standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili; |
| --- | --- |

a)

III lisas sätestatud standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili;

| b) | IV lisas sätestatud standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks. Liikmesriigid võivad kasutada muid IV lisa põhimõtetele vastavaid meetodeid, meetodit ISO 712:1998 või infrapunatehnoloogial põhinevat meetodit. Vaidluse korral tunnustatakse ainult IV lisas sätestatud meetodi tulemusi; |
| --- | --- |

b)

IV lisas sätestatud standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks. Liikmesriigid võivad kasutada muid IV lisa põhimõtetele vastavaid meetodeid, meetodit ISO 712:1998 või infrapunatehnoloogial põhinevat meetodit. Vaidluse korral tunnustatakse ainult IV lisas sätestatud meetodi tulemusi;

| c) | standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648:1988 meetod; |
| --- | --- |

c)

standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648:1988 meetod;

| d) | V lisas sätestatud standardmeetod harilikust nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks; |
| --- | --- |

d)

V lisas sätestatud standardmeetod harilikust nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks;

| e) | standardmeetod jahvatatud hariliku nisu proteiinisisalduse määramiseks on Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni tunnustatud meetod, mille standard on sätestatud rubriigis nr 105/2 „Teraviljade ja teraviljasaaduste proteiinisisalduse määramise meetod”.
  Sellest olenemata võivad liikmesriigid ette näha muu meetodi. Sel juhul peavad nad tõendama komisjonile, et Rahvusvaheline Teraviljakeemia Assotsiatsioon on andnud tunnustuse selle kohta, et kõnealune meetod annab samaväärseid tulemusi; |
| --- | --- |

e)

standardmeetod jahvatatud hariliku nisu proteiinisisalduse määramiseks on Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni tunnustatud meetod, mille standard on sätestatud rubriigis nr 105/2 „Teraviljade ja teraviljasaaduste proteiinisisalduse määramise meetod”.

Sellest olenemata võivad liikmesriigid ette näha muu meetodi. Sel juhul peavad nad tõendama komisjonile, et Rahvusvaheline Teraviljakeemia Assotsiatsioon on andnud tunnustuse selle kohta, et kõnealune meetod annab samaväärseid tulemusi;

| f) | jahvatatud hariliku nisu Zeleny indeksi määramise meetod on vastavuses standardiga ISO 5529:1992; |
| --- | --- |

f)

jahvatatud hariliku nisu Zeleny indeksi määramise meetod on vastavuses standardiga ISO 5529:1992;

| g) | langemisarv (amülaasi aktiivsus) määratakse kindlaks vastavalt meetodile ISO 3093:2004; |
| --- | --- |

g)

langemisarv (amülaasi aktiivsus) määratakse kindlaks vastavalt meetodile ISO 3093:2004;

| h) | VI lisas sätestatud standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks; |
| --- | --- |

h)

VI lisas sätestatud standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks;

| i) | standardmeetod mahukaalu määramiseks on vastavuses standardiga ISO 7971/2:1995; |
| --- | --- |

i)

standardmeetod mahukaalu määramiseks on vastavuses standardiga ISO 7971/2:1995;

| j) | proovivõtu- ja standardanalüüsimeetodid mükotoksiinide taseme määratlemiseks on välja toodud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisas ja sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 (9) I ja II lisas. |
| --- | --- |

j)

proovivõtu- ja standardanalüüsimeetodid mükotoksiinide taseme määratlemiseks on välja toodud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisas ja sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 (9) I ja II lisas.

Artikkel 6

1.   Sekkumisamet võtab pakutud teravilja üle, kui sekkumisamet või selle esindaja on kindlaks teinud kogu sekkumisameti lattu paigutatava kaubapartii vastavuse I lisas ettenähtud kogusele ja miinimumnõuetele.

Selline ülevõtmine võib toimuda laos, kus teraviljad asuvad pakkumise hetkel, juhul kui vili on ladustatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 2 punkti a kohase „ladustaja” ruumides ja kui neile ruumidele kohaldatakse pakkumise esitamisest peale samu eeskirju ja tingimusi kui pärast sekkumiseks ette nähtud teravilja ülevõtmist.

Maisi puhul ei tohi ülevõetav kogus ületada vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõigetele 2 ja 3 eraldatud koguseid.

2.   Kvaliteediomadused määratakse kindlaks pakutud partii representatiivse proovi alusel, mis koosneb igast saadetisest ja igast vähemalt 60tonnisest saadetisest võetavatest proovidest.

3.   Tarnitud koguse kaalumise juures on pakkuja ja sekkumisameti esindaja, kes on pakkujast sõltumatu.

Sekkumisameti esindaja võib olla laopidaja. Sellisel juhul

| a) | korraldab sekkumisamet 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast vähemalt mahukontrolli hõlmava kontrollimise; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga hinnatud koguse vahel ei tohi ületada 5 %; |
| --- | --- |

a)

korraldab sekkumisamet 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast vähemalt mahukontrolli hõlmava kontrollimise; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga hinnatud koguse vahel ei tohi ületada 5 %;

| b) | kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega; |
| --- | --- |

b)

kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega;

| c) | kui lubatud hälve on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registreeritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopidaja, kui suurem, kannab kulud liikmesriik. |
| --- | --- |

c)

kui lubatud hälve on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registreeritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopidaja, kui suurem, kannab kulud liikmesriik.

4.   Kui ülevõtmine toimub laos, kus teravilja pakkumise tegemise ajal hoitakse, võib koguse kindlaks teha ametialastele ja sekkumisameti tingimustele vastava laoarvestuse alusel eeldusel, et

| a) | laoarvestuses märgitakse kaalumisel kindlakstehtud mass, kvaliteediomadused kaalumise hetkel ja eelkõige niiskusesisaldus, punkrivahetused ja töötlemine; kaalumine peab olema tehtud kõige rohkem kümme kuud tagasi; |
| --- | --- |

a)

laoarvestuses märgitakse kaalumisel kindlakstehtud mass, kvaliteediomadused kaalumise hetkel ja eelkõige niiskusesisaldus, punkrivahetused ja töötlemine; kaalumine peab olema tehtud kõige rohkem kümme kuud tagasi;

| b) | laopidaja tõendab, et pakutud partii vastab igati laoarvestuses esitatud andmetele; |
| --- | --- |

b)

laopidaja tõendab, et pakutud partii vastab igati laoarvestuses esitatud andmetele;

| c) | kaalumise ajal kindlakstehtud kvaliteediomadused on samad, mis sekkumisameti või selle esindaja iga 60 tonni kohta võetud proovist koostatud representatiivse proovi kvaliteediomadused. |
| --- | --- |

c)

kaalumise ajal kindlakstehtud kvaliteediomadused on samad, mis sekkumisameti või selle esindaja iga 60 tonni kohta võetud proovist koostatud representatiivse proovi kvaliteediomadused.

5.   Lõike 4 kohaldamisel

| a) | registreeritakse mass, mis on märgitud laoarvestusse ja mida on vajadusel kohandatud, et võtta arvesse erinevust kaalumise käigus kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendi ning representatiivse proovi põhjal kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendi vahel. Erinevust prügilisandi protsentide vahel võib võtta arvesse ainult juhul, kui sellega väheneb laoarvestusse kantud mass; |
| --- | --- |

a)

registreeritakse mass, mis on märgitud laoarvestusse ja mida on vajadusel kohandatud, et võtta arvesse erinevust kaalumise käigus kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendi ning representatiivse proovi põhjal kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendi vahel. Erinevust prügilisandi protsentide vahel võib võtta arvesse ainult juhul, kui sellega väheneb laoarvestusse kantud mass;

| b) | teeb sekkumisamet täiendava mahukontrolli 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga määratud koguse vahel ei tohi ületada 5 %; |
| --- | --- |

b)

teeb sekkumisamet täiendava mahukontrolli 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga määratud koguse vahel ei tohi ületada 5 %;

| c) | kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega; |
| --- | --- |

c)

kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega;

| d) | kui lubatud hälvet on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata. Kaalumiskulud kannab laopidaja, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust väiksem, või Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust suurem, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 884/2006 XI lisa punkti 1 esimese taandega lubatud hälvet. |
| --- | --- |

d)

kui lubatud hälvet on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata. Kaalumiskulud kannab laopidaja, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust väiksem, või Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust suurem, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 884/2006 XI lisa punkti 1 esimese taandega lubatud hälvet.

6.   Viimane ülevõtmine peab muude teraviljade kui maisi puhul toimuma hiljemalt artikli 2 lõike 4 esimeses lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus ja maisi puhul hiljemalt igale artikli 2 lõike 4 teises lõigus osutatud viimasele tarnele järgneva teise kuu lõpus, aga hiljemalt 31. juulil Hispaanias, Kreekas, Itaalias ja Portugalis ning 31. augustil teistes liikmesriikides.

Artikkel 7

1.   Sekkumisamet vastutab, et võetud proovide füüsikalised ja tehnilised omadused analüüsitakse 20 tööpäeva jooksul alates representatiivse proovi võtmisest.

2.   Pakkuja kannab kulud, mis on seotud

| a) | sorgo tanniinisisalduse määramisega; |
| --- | --- |

a)

sorgo tanniinisisalduse määramisega;

| b) | amülaasi aktiivsuse määramisega (Hagberg); |
| --- | --- |

b)

amülaasi aktiivsuse määramisega (Hagberg);

| c) | kõva nisu ja hariliku nisu proteiinisisalduse määramisega; |
| --- | --- |

c)

kõva nisu ja hariliku nisu proteiinisisalduse määramisega;

| d) | Zeleny sadestustestiga; |
| --- | --- |

d)

Zeleny sadestustestiga;

| e) | mehaanilise töödeldavuse testiga; |
| --- | --- |

e)

mehaanilise töödeldavuse testiga;

| f) | saasteainete analüüsiga. |
| --- | --- |

f)

saasteainete analüüsiga.

3.   Kui lõikes 1 nimetatud analüüsidest selgub, et pakutud teravili ei vasta sekkumisel nõutud miinimumkvaliteedile, viiakse teravili ära pakkuja kulul. Pakkuja kannab kõik tekkivad kulud.

4.   Vaidluse korral korraldab sekkumisamet uuesti asjaomase teravilja suhtes vajalikud testid, mille kulud kannab kaotaja osapool.

Artikkel 8

Sekkumisamet koostab iga partii kohta ülevõtmisprotokolli. Protokollis märgitakse

| a) | koguse ja miinimumomaduste kontrollimise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

koguse ja miinimumomaduste kontrollimise kuupäev;

| b) | tarnitud mass; |
| --- | --- |

b)

tarnitud mass;

| c) | representatiivse proovi koostamiseks võetud proovide arv; |
| --- | --- |

c)

representatiivse proovi koostamiseks võetud proovide arv;

| d) | kindlakstehtud füüsikalised omadused; |
| --- | --- |

d)

kindlakstehtud füüsikalised omadused;

| e) | tehniliste kriteeriumide analüüsimise eest vastutav asutus ja analüüsi tulemused. |
| --- | --- |

e)

tehniliste kriteeriumide analüüsimise eest vastutav asutus ja analüüsi tulemused.

Protokoll kuupäevastatakse ja saadetakse laopidajale kaasallkirjastamiseks.

II   PEATÜKK

MAKSMINE JA KONTROLL

Artikkel 9

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on pakkujale makstav hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud võrdlushind, mis kehtib pakkumise vastuvõtmise teates tarnimise esimese päevana märgitud päeval lattu toimetatud kauba puhul enne mahalaadimist. Hinda kohandatakse vastavalt käesoleva määruse artiklis 10 osutatud hinnatõstmistele ja -alandamistele.

Kui võrdlushind on tarnimise kuul madalam kui pakkumise tegemise kuul, makstakse kõrgemat hinda. Käesolevat sätet ei kohaldata augustis ja septembris pakutava maisi ja sorgo suhtes.

2.   Pakkumise kättesaamisel otsustab sekkumisamet vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktile a teravilja ülevõtmise koha ja esimese kuupäeva.

Pakkuja kannab kauba veokulud hoidlast, kus kaup on pakkumise esitamise ajal ladustatud, sekkumiskeskusesse, kuhu vedamise kulud on madalaimad.

Kui sekkumisamet võtab kauba üle mujal kui sekkumiskeskuses, kuhu vedamise kulud on madalaimad, määrab sekkumisamet kindlaks ja kannab täiendavad veokulud. Sel juhul määrab sekkumisamet kindlaks teises lõigus osutatud veokulud.

Sekkumisamet ladustab kokkuleppel pakkujaga kauba kohas, kus see asub pakkumise tegemise ajal ning kolmanda lõigu teises lauses osutatud kulud ja liikmesriigis tegelikult registreeritud kulutuste alusel arvutatud laost väljaviimise kulud lahutatakse sekkumishinnast.

3.   Makse tehakse artiklis 6 osutatud ülevõtmispäevale järgneva 30. ja 35. päeva vahel.

Artikkel 10

Hinnatõstmised või -alandamised, mille võrra sekkumishinda tõstetakse või alandatakse, väljendatakse eurodes tonni kohta ja kohaldatakse ühiselt allpool sätestatud korras:

| a) | kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on maisi ja sorgo puhul alla 13 % ja muude teraviljade puhul alla 14 %, kohaldatakse VII lisa I tabelis osutatud hinnatõstmisi. Kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on vastavalt üle 13 % ja 14 %, kohaldatakse VII lisa II tabelis osutatud hinnaalandamisi; |
| --- | --- |

a)

kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on maisi ja sorgo puhul alla 13 % ja muude teraviljade puhul alla 14 %, kohaldatakse VII lisa I tabelis osutatud hinnatõstmisi. Kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on vastavalt üle 13 % ja 14 %, kohaldatakse VII lisa II tabelis osutatud hinnaalandamisi;

| b) | kui sekkumiseks pakutava teravilja mahukaal jääb mahu/kaalu suhtes hariliku nisu puhul alla 76 kg/hl ning odra puhul alla 64 kg/hl, kohaldatakse VII lisa III tabelis osutatud hinnaalandamisi; |
| --- | --- |

b)

kui sekkumiseks pakutava teravilja mahukaal jääb mahu/kaalu suhtes hariliku nisu puhul alla 76 kg/hl ning odra puhul alla 64 kg/hl, kohaldatakse VII lisa III tabelis osutatud hinnaalandamisi;

| c) | kui kõva nisu, hariliku nisu ja odra puhul ületab katkiste terade osakaal 3 % ning maisi ja sorgo puhul 4 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot; |
| --- | --- |

c)

kui kõva nisu, hariliku nisu ja odra puhul ületab katkiste terade osakaal 3 % ning maisi ja sorgo puhul 4 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot;

| d) | kui kõva nisu puhul ületab teralisandite osakaal 2 %, maisi ja sorgo puhul 4 % ning hariliku nisu ja odra puhul 5 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot; |
| --- | --- |

d)

kui kõva nisu puhul ületab teralisandite osakaal 2 %, maisi ja sorgo puhul 4 % ning hariliku nisu ja odra puhul 5 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot;

| e) | kui kasvama läinud terade osakaal ületab 2,5 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot; |
| --- | --- |

e)

kui kasvama läinud terade osakaal ületab 2,5 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot;

| f) | kui kõva nisu puhul ületab prügilisandite osakaal 0,5 % ja hariliku nisu, odra, maisi ja sorgo puhul 1 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,1 eurot; |
| --- | --- |

f)

kui kõva nisu puhul ületab prügilisandite osakaal 0,5 % ja hariliku nisu, odra, maisi ja sorgo puhul 1 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,1 eurot;

| g) | kui kõva nisu puhul ületab vähese klaasisusega terade osakaal 20 %, kohaldatakse iga järgmise protsendipunkti või selle osa puhul hinnaalandamist 0,2 eurot; |
| --- | --- |

g)

kui kõva nisu puhul ületab vähese klaasisusega terade osakaal 20 %, kohaldatakse iga järgmise protsendipunkti või selle osa puhul hinnaalandamist 0,2 eurot;

| h) | kui hariliku nisu proteiinisisaldus on alla 11,5 %, kohaldatakse VII lisa IV tabelis loetletud hinnaalandamisi; |
| --- | --- |

h)

kui hariliku nisu proteiinisisaldus on alla 11,5 %, kohaldatakse VII lisa IV tabelis loetletud hinnaalandamisi;

| i) | kui sekkumiseks pakutud sorgo tanniinisisaldus on üle 0,4 % kuivainest, arvutatakse kohaldatav hinnaalandamine vastavalt VIII lisas sätestatud meetodile. |
| --- | --- |

i)

kui sekkumiseks pakutud sorgo tanniinisisaldus on üle 0,4 % kuivainest, arvutatakse kohaldatav hinnaalandamine vastavalt VIII lisas sätestatud meetodile.

Artikkel 11

1.   Ettevõtjad, kes ladustavad sekkumisameti nimel kokkuostetud tooteid, jälgivad korrapäraselt tooteid ja nende säilivust ning teavitavad eespool nimetatud ametit viivitamata asjaomastest probleemidest.

2.   Sekkumisamet kontrollib ladustatud toote kvaliteeti vähemalt kord aastas. Selleks võib võtta proove seoses määruse (EÜ) nr 884/2006 I lisa punktis A. I ettenähtud kontrolliga.

3.   Kui käesoleva määrusega ette nähtud kontrollimisi tehakse artikli 4 lõike 2 teises lõigus osutatud riskianalüüsi alusel, siis jäävad saasteainete lubatud maksimumtaseme mittejärgimisest tulenevad rahalised kohustused liikmesriigi kanda. See kohustus ei piira liikmesriigi rakendatavaid meetmeid pakkuja või ladustaja suhtes nendepoolsete kohustuste täitmata jätmise korral.

Kui asjaomane liikmesriik saab ohratoksiin A ja aflatoksiini puhul komisjonile tõestada standarditest kinnipidamist vastuvõtmisel, normaalseid tingimusi ladustamisel ning laopidaja kohustustest kinnipidamist, siis kantakse rahalised kohustused ühenduse eelarvesse.

Artikkel 12

Kõnealuses liikmesriigis valitsevate eritingimuste arvessevõtmiseks võtavad sekkumisametid vajaduse korral vastu ülevõtmise täiendava korra ja tingimused, mis on kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige võivad nad nõuda perioodilisi aruandeid laovarude kohta.

III   PEATÜKK

TEABE EDASTAMINE KOMISJONILE

Artikkel 13

1.   Iga määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud teravilja kohta edastavad liikmesriigid elektroonilisel teel sekkumise haldamiseks vajaliku teabe, sealhulgas

| a) | hiljemalt igal kolmapäeval kella 12.00 Brüsseli aja järgi:






  i) | ettevõtjate poolt hiljemalt möödunud nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi käesoleva määruse artiklite 2 ja 3 kohaselt sekkumiseks pakutud teravilja kogused; |
| --- | --- | --- |

a)

hiljemalt igal kolmapäeval kella 12.00 Brüsseli aja järgi:

i)

ettevõtjate poolt hiljemalt möödunud nädala reedeks kella 12 Brüsseli aja järgi käesoleva määruse artiklite 2 ja 3 kohaselt sekkumiseks pakutud teravilja kogused;

| ii) | muu sekkumiseks pakutud teravilja kui maisi kogused, mille pakkumine alates sekkumisperioodi avamisest pakkujate poolt tagasi võeti; |
| --- | --- |

ii)

muu sekkumiseks pakutud teravilja kui maisi kogused, mille pakkumine alates sekkumisperioodi avamisest pakkujate poolt tagasi võeti;

| iii) | sekkumiseks pakutud teravilja üldkogus alates sekkumisperioodi avamisest, millest on maha arvatud punktis ii osutatud kogused; |
| --- | --- |

iii)

sekkumiseks pakutud teravilja üldkogus alates sekkumisperioodi avamisest, millest on maha arvatud punktis ii osutatud kogused;

| iv) | alates sekkumisperioodi avamisest käesoleva määruse artikli 6 kohaselt ülevõetud teravilja kogused tervikuna; |
| --- | --- |

iv)

alates sekkumisperioodi avamisest käesoleva määruse artikli 6 kohaselt ülevõetud teravilja kogused tervikuna;

| b) | pakkumismenetluse teadaande avaldamisele järgneval kolmapäeval pakkumismenetluseks antud kogused vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/93 (10) artikli 2 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

pakkumismenetluse teadaande avaldamisele järgneval kolmapäeval pakkumismenetluseks antud kogused vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/93 (10) artikli 2 lõikele 2;

| c) | kolmapäeval, mis järgneb kuupäevale, mil liikmesriik määrab kindlaks asjaomased partiid, vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 27 ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele tasuta jaotamiseks ettenähtud kogused; |
| --- | --- |

c)

kolmapäeval, mis järgneb kuupäevale, mil liikmesriik määrab kindlaks asjaomased partiid, vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 27 ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele tasuta jaotamiseks ettenähtud kogused;

| d) | hiljemalt selle kuu lõpul, mis järgneb käesoleva määruse artikli 6 lõikes 6 osutatud ülevõtmistähtajale, määruse (EMÜ) nr 837/90 III lisas osutatud piirkondade kohta ülevõetud teraviljapartiide mahukaalu keskmise tulemuse, niiskusesisalduse, katkiste terade ja proteiinide sisalduse. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt selle kuu lõpul, mis järgneb käesoleva määruse artikli 6 lõikes 6 osutatud ülevõtmistähtajale, määruse (EMÜ) nr 837/90 III lisas osutatud piirkondade kohta ülevõetud teraviljapartiide mahukaalu keskmise tulemuse, niiskusesisalduse, katkiste terade ja proteiinide sisalduse.

2.   Lõikes 1 osutatud teavitamine toimub ka juhul, kui ühtegi kogust pole pakutud. Lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud teabe puudumisel otsustab komisjon, et asjaomases liikmesriigis ei ole tehtud ühtegi pakkumist.

3.   Lõikes 1 osutatud teadete vorm ja sisu määratakse kindlaks näidiste põhjal, mis komisjon teeb liikmesriikidele kättesaadavaks. Neid näidiseid kohaldatakse alles pärast seda, kui on teavitatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 1 ette nähtud komiteed. Komisjon kohandab ja ajakohastab nimetatud näidiseid samadel tingimustel.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Määrus (EÜ) nr 824/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas X lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 15

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2007 (ELT L 195, 27.7.2007, lk 3).

2

(3)  Vt IX lisa.

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 721/2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 4).

4

(5)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/77/EÜ (ELT L 271, 30.9.2006, lk 53).

6

(7)  EÜT L 88, 3.4.1990, lk 1. Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

7

(8)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

8

(9)  ELT L 70, 9.3.2006, lk. 12.

9

(10)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76.

10

---

I LISA

ARTIKLI 4 LÕIKES 2 ETTE NÄHTUD KVALITEEDI MIINIMUMNÕUDED

| | Kõva nisu | Harilik nisu | Oder | Mais | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Suurim niiskusesisaldus |

Kõva nisu

Harilik nisu

Oder

Mais

Sorgo

A.

Suurim niiskusesisaldus

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent: |
| --- | --- |

B.

Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Katkised terad |
| --- | --- |

1.

Katkised terad

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Teralisandid (v.a punktis 3 märgitud) |
| --- | --- |

2.

Teralisandid (v.a punktis 3 märgitud)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

millest:

| a) | kidurad terad |
| --- | --- |

a)

kidurad terad

—

—

| b) | muud teraviljad |
| --- | --- |

b)

muud teraviljad

3 %

5 %

—

—

| c) | kahjurite poolt kahjustatud terad |
| --- | --- |

c)

kahjurite poolt kahjustatud terad

| d) | terad, mille idu värvus on muutunud |
| --- | --- |

d)

terad, mille idu värvus on muutunud

—

—

—

| e) | kuivatamise käigus ülekuumenenud terad |
| --- | --- |

e)

kuivatamise käigus ülekuumenenud terad

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Fusarioossed ja/või plekilised terad |
| --- | --- |

3.

Fusarioossed ja/või plekilised terad

5 %

—

—

—

—

millest:

| — | fusarioossed terad |
| --- | --- |

—

fusarioossed terad

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Kasvama läinud terad |
| --- | --- |

4.

Kasvama läinud terad

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Prügilisandid |
| --- | --- |

5.

Prügilisandid

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

millest:

| a) | võõrseemned |
| --- | --- |

a)

võõrseemned

| — | haigustunnustega |
| --- | --- |

—

haigustunnustega

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

| b) | riknenud terad: |
| --- | --- |

b)

riknenud terad:

| — | isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad |
| --- | --- |

—

isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad

0,05 %

0,05 %

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

| c) | võõrkehad |
| --- | --- |

c)

võõrkehad

| d) | seemnekestad |
| --- | --- |

d)

seemnekestad

| e) | tungalterad |
| --- | --- |

e)

tungalterad

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | mädanenud terad |
| --- | --- |

f)

mädanenud terad

—

—

—

| g) | surnud putukad ja nende osad |
| --- | --- |

g)

surnud putukad ja nende osad

| C. | Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent |
| --- | --- |

C.

Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent

27 %

—

—

—

—

| D. | Maksimaalne tanniinisisaldus (1) |
| --- | --- |

D.

Maksimaalne tanniinisisaldus (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Minimaalne mahukaal (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Minimaalne mahukaal (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Minimaalne proteiinisisaldus (1) |
| --- | --- |

F.

Minimaalne proteiinisisaldus (1)

| — | 2002./2003. turustusaastast |
| --- | --- |

—

2002./2003. turustusaastast

11,5 %

10,5 %

| G. | Langemisarv (sekundites) |
| --- | --- |

G.

Langemisarv (sekundites)

220

220

| H. | Zeleny indeksi alammäär (ml) |
| --- | --- |

H.

Zeleny indeksi alammäär (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  Protsendina kuivainest.

---

II LISA

1.   NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRATLEMINE, MIDA EI VÕI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHIVILJAD

1.1.   Katkised terad

Kõiki terasid, mille endosperm on osaliselt katmata, käsitatakse katkiste teradena. Samuti kuuluvad sellesse rühma viljapeksul katki läinud terad ja terad, mille idu on eemaldatud.

Maisi puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 4,5 mm avadega sõela.

Sorgo puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 1,8 mm avadega sõela.

1.2.   Teralisandid

| a) | Kidurad terad:
  terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade proovist kõrvaldamist lähevad läbi järgmiste avadega sõela: hariliku nisu puhul 2,0 mm, kõva nisu puhul 1,9 mm, odra puhul 2,2 mm.
  Olenemata sellest määratlusest käsitatakse „kidurate teradena” ka:






  — | Eestist, Lätist, Soomest ja Rootsist pärit otra, mille mahukaal on vähemalt 64 kilogrammi hektoliitri kohta ja mida pakutakse sekkumiseks neis liikmesriikides, või |
| --- | --- | --- |

a)

terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade proovist kõrvaldamist lähevad läbi järgmiste avadega sõela: hariliku nisu puhul 2,0 mm, kõva nisu puhul 1,9 mm, odra puhul 2,2 mm.

Olenemata sellest määratlusest käsitatakse „kidurate teradena” ka:

—

Eestist, Lätist, Soomest ja Rootsist pärit otra, mille mahukaal on vähemalt 64 kilogrammi hektoliitri kohta ja mida pakutakse sekkumiseks neis liikmesriikides, või

| — | otra, mille niiskusesisaldus on kuni 12,5 %, |
| --- | --- |

—

otra, mille niiskusesisaldus on kuni 12,5 %,

mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade kõrvaldamist lähevad läbi 2,0 mm läbimõõduga avadega sõelast.

Samasse rühma kuuluvad lisaks veel külmavõetud terad ja täisküpsemata (rohelised) terad.

| b) | Muud teraviljad:
  kõik terad, mis ei kuulu prooviks võetavate terade liiki. |
| --- | --- |

b)

kõik terad, mis ei kuulu prooviks võetavate terade liiki.

| c) | Kahjurite poolt kahjustatud terad:
  näritud terad. Kilplutiklaste poolt kahjustatud terad kuuluvad samuti sellesse rühma. |
| --- | --- |

c)

näritud terad. Kilplutiklaste poolt kahjustatud terad kuuluvad samuti sellesse rühma.

| d) | Terad, mille idu värvus on muutunud, plekilised terad, fusarioossed terad:
  terad, mille idu värvus on muutunud, on terad, mille integumendi värvus on pruunist pruunjasmustani ja mille idu on normaalne ega ole hakanud kasvama. Hariliku nisu teri, mille idu värvus on muutunud, võetakse arvesse siis, kui neid on üle 8 %.
  Kõva nisu puhul:






  — | käsitatakse terasid, millel on mujal kui idul näha värvimuutust pruunist pruunjasmustani, plekiliste teradena; |
| --- | --- | --- |

d)

Terad, mille idu värvus on muutunud, plekilised terad, fusarioossed terad:

terad, mille idu värvus on muutunud, on terad, mille integumendi värvus on pruunist pruunjasmustani ja mille idu on normaalne ega ole hakanud kasvama. Hariliku nisu teri, mille idu värvus on muutunud, võetakse arvesse siis, kui neid on üle 8 %.

Kõva nisu puhul:

—

käsitatakse terasid, millel on mujal kui idul näha värvimuutust pruunist pruunjasmustani, plekiliste teradena;

| — | on fusarioossed terad terad, mille koor on saastunud Fusarium mycelium’iga; kõnealused terad on veidi kidurad, kortsudega ja neil on roosad või valged hajusad ebamääraste piirjoontega laigud. |
| --- | --- |

—

on fusarioossed terad terad, mille koor on saastunud Fusarium mycelium’iga; kõnealused terad on veidi kidurad, kortsudega ja neil on roosad või valged hajusad ebamääraste piirjoontega laigud.

| e) | Kuivatamise käigus ülekuumenenud teradel on välised põletuse tunnused, kuid need ei ole riknenud terad. |
| --- | --- |

e)

Kuivatamise käigus ülekuumenenud teradel on välised põletuse tunnused, kuid need ei ole riknenud terad.

1.3.   Kasvama läinud terad

Terad, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb võtta arvesse proovi üldist välimust. Mõnede teraviljaliikide, nt kõva nisu idu on esileulatuv ja teraviljapartii sõelumisel idu integument lõheneb. Niisugused terad sarnanevad kasvama läinud teradega, aga neid ei tohi sellesse rühma lugeda. Kasvama läinud terad on ainult need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast.

1.4.   Prügilisandid

| a) | Võõrseemned
  „Võõrseemned” on kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned. Need hõlmavad seemneid, mis on kõlbmatud, mida saab kasutada söödaks ja väliste haigustunnustega seemned.
  „Väliste haigustunnustega seemned” on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti. |
| --- | --- |

a)

„Võõrseemned” on kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned. Need hõlmavad seemneid, mis on kõlbmatud, mida saab kasutada söödaks ja väliste haigustunnustega seemned.

„Väliste haigustunnustega seemned” on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti.

| b) | Riknenud terad
  „Riknenud terad” on terad, mis on muutunud inimtoiduks ja söödateravilja puhul kariloomade toiduks kõlbmatuks mädanemise, jahukaste, bakterite või mõne muu põhjuse tõttu.
  Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad. Need kuumenenud terad on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja tuuma ristlõige kollakashallist pruunjasmustani.
  Viljasääse kahjustatud teri käsitatakse riknenud teradena ainult siis, kui üle poole tera pinnast on sekundaarse seente poolt põhjustatud kahjustuse tagajärjel värvunud hallist mustani. Kui värvimuutus katab vähem kui poole tera pinnast, peab neid teri käsitama kahjurite poolt kahjustatud teradena. |
| --- | --- |

b)

„Riknenud terad” on terad, mis on muutunud inimtoiduks ja söödateravilja puhul kariloomade toiduks kõlbmatuks mädanemise, jahukaste, bakterite või mõne muu põhjuse tõttu.

Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad. Need kuumenenud terad on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja tuuma ristlõige kollakashallist pruunjasmustani.

Viljasääse kahjustatud teri käsitatakse riknenud teradena ainult siis, kui üle poole tera pinnast on sekundaarse seente poolt põhjustatud kahjustuse tagajärjel värvunud hallist mustani. Kui värvimuutus katab vähem kui poole tera pinnast, peab neid teri käsitama kahjurite poolt kahjustatud teradena.

| c) | Võõrkehad
  Kõik teraviljaproovi koostisosad, mis jäävad 3,5 mm avadega sõelale (välja arvatud muude teraviljade terad ja põhivilja eriti suured terad) ja need koostisosad, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Samuti loetakse sellesse rühma kivid, liiv, õletükid ja muud proovides leiduvad lisandid, mis lähevad läbi 3,5 mm avadega sõela, ja need, mis jäävad 1,0 mm avadega sõelale.
  Käesolev määratlus ei kehti maisi kohta. Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1 mm avadega sõela, ja kõiki esimeses lõigus nimetatud lisandeid. |
| --- | --- |

c)

Kõik teraviljaproovi koostisosad, mis jäävad 3,5 mm avadega sõelale (välja arvatud muude teraviljade terad ja põhivilja eriti suured terad) ja need koostisosad, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Samuti loetakse sellesse rühma kivid, liiv, õletükid ja muud proovides leiduvad lisandid, mis lähevad läbi 3,5 mm avadega sõela, ja need, mis jäävad 1,0 mm avadega sõelale.

Käesolev määratlus ei kehti maisi kohta. Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1 mm avadega sõela, ja kõiki esimeses lõigus nimetatud lisandeid.

| d) | Seemnekestad (maisitõlviku osad). |
| --- | --- |

d)

Seemnekestad (maisitõlviku osad).

| e) | Tungalterad. |
| --- | --- |

e)

Tungalterad.

| f) | Mädanenud terad. |
| --- | --- |

f)

Mädanenud terad.

| g) | Surnud putukad ja nende osad. |
| --- | --- |

g)

Surnud putukad ja nende osad.

1.5.   Elus kahjurid

1.6.   Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad

Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana.

2.   LISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ASJAOLUD IGA LIIKI TERAVILJA PUHUL

2.1.   Kõva nisu

„Teralisandid” on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, fusarioossed terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad.

2.2.   Harilik nisu

„Teralisandid” on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

„Prügilisandid” on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad.

2.3.   Oder

„Teralisandid” on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

„Prügilisandid” on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, surnud putukad ja nende osad.

2.4.   Mais

„Teralisandid” on muude teraviljade terad ja kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela.

Prügilisandid on kõik võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad.

2.5.   Sorgo

„Teralisandid” on muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

„Prügilisandid” on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad.

---

III LISA

STANDARDMEETOD NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRAMISEKS, MIDA EI VÕI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHIVILJAD

| 1. | Hariliku nisu, kõva nisu ja odra puhul sõelutakse 250 g keskmist proovi kahe sõelaga: pool minutit ühe sõelaga, mille piklikud avad on 3,5 mm, ja pool minutit teise sõelaga, mille piklikud avad on 1,0 mm.
  Ühtlaseks sõelumiseks on soovitatav kasutada mehaanilist sõela, nt vibrosõelurit.
  Koostisosi, mis jäävad 3,5 mm piklike avadega sõelale, ja koostisosi, mis lähevad 1,0 mm piklike avadega sõelast läbi, peab kaaluma koos ja käsitama võõrkehadena. Kui 3,5 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosades leidub muude teraviljade teri või põhivilja eriti suuri teri, siis tuleb need koostisosad või terad lisada sõelutud proovile. Sõelumisel 1,0 mm piklike avadega sõelaga tuleb kindlaks teha, kas proovis leidub elus kahjureid.
  Sõelutud proovist võetakse proovijagaja abil proov kaaluga 50–100 g. See osaproov kaalutakse.
  Seejärel tuleb see kaalutis õhukese kihina lauale laiali laotada ja pintsettide või sarvspaatli abil eraldada katkised terad, muud teraviljad, kasvama läinud terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmakahjustusega terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, võõrseemned, tungalterad, riknenud terad, mädanenud terad, seemnekestad ja elus kahjurid ning surnud putukad.
  Kui kaalutises leidub ikka veel seemnekestades teri, eemaldatakse kestad käsitsi ja sel viisil saadud kesti käsitatakse seemnekestade osadena. Kivisid, liiva ja õletükke käsitatakse võõrkehadena.
  Hariliku nisu puhul sõelutakse osaproovi pool minutit läbi 2,0 mm, kõva nisu puhul läbi 1,9 mm ja odra puhul läbi 2,2 mm piklike avadega sõela. Läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse kidurate teradena. Külmakahjustusega teri ja täisküpsemata rohelisi teri käsitatakse kidurate teradena. |
| --- | --- |

1.

Hariliku nisu, kõva nisu ja odra puhul sõelutakse 250 g keskmist proovi kahe sõelaga: pool minutit ühe sõelaga, mille piklikud avad on 3,5 mm, ja pool minutit teise sõelaga, mille piklikud avad on 1,0 mm.

Ühtlaseks sõelumiseks on soovitatav kasutada mehaanilist sõela, nt vibrosõelurit.

Koostisosi, mis jäävad 3,5 mm piklike avadega sõelale, ja koostisosi, mis lähevad 1,0 mm piklike avadega sõelast läbi, peab kaaluma koos ja käsitama võõrkehadena. Kui 3,5 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosades leidub muude teraviljade teri või põhivilja eriti suuri teri, siis tuleb need koostisosad või terad lisada sõelutud proovile. Sõelumisel 1,0 mm piklike avadega sõelaga tuleb kindlaks teha, kas proovis leidub elus kahjureid.

Sõelutud proovist võetakse proovijagaja abil proov kaaluga 50–100 g. See osaproov kaalutakse.

Seejärel tuleb see kaalutis õhukese kihina lauale laiali laotada ja pintsettide või sarvspaatli abil eraldada katkised terad, muud teraviljad, kasvama läinud terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmakahjustusega terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, võõrseemned, tungalterad, riknenud terad, mädanenud terad, seemnekestad ja elus kahjurid ning surnud putukad.

Kui kaalutises leidub ikka veel seemnekestades teri, eemaldatakse kestad käsitsi ja sel viisil saadud kesti käsitatakse seemnekestade osadena. Kivisid, liiva ja õletükke käsitatakse võõrkehadena.

Hariliku nisu puhul sõelutakse osaproovi pool minutit läbi 2,0 mm, kõva nisu puhul läbi 1,9 mm ja odra puhul läbi 2,2 mm piklike avadega sõela. Läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse kidurate teradena. Külmakahjustusega teri ja täisküpsemata rohelisi teri käsitatakse kidurate teradena.

| 2. | Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid ja surnud putukad.
  Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänust kivid, liiv, õletükid ja muud võõrkehad.
  Väljanopitud võõrkehad lisatakse neile, mis läksid läbi 1,0 mm piklike avadega sõela, ja kaalutakse koos.
  Sõelutud proovist valmistatakse proovijagaja abil maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov. See proov kaalutakse. Seejärel laotatakse kaalutis õhukese kihina lauale. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muude teraviljade tükid, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmavõetud terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad, elus kahjurid ja surnud putukad.
  Seejärel sõelutakse kaalutis maisi puhul läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela ja sorgo puhul läbi 1,8 mm ümmarguste avadega sõela. Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud kehi käsitatakse katkiste teradena. |
| --- | --- |

2.

Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid ja surnud putukad.

Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänust kivid, liiv, õletükid ja muud võõrkehad.

Väljanopitud võõrkehad lisatakse neile, mis läksid läbi 1,0 mm piklike avadega sõela, ja kaalutakse koos.

Sõelutud proovist valmistatakse proovijagaja abil maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov. See proov kaalutakse. Seejärel laotatakse kaalutis õhukese kihina lauale. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muude teraviljade tükid, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmavõetud terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad, elus kahjurid ja surnud putukad.

Seejärel sõelutakse kaalutis maisi puhul läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela ja sorgo puhul läbi 1,8 mm ümmarguste avadega sõela. Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud kehi käsitatakse katkiste teradena.

| 3. | Vastavalt punktides 1 ja 2 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteraviljad, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimäärale. Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid.
  Üldjuhul tuleb igast proovist teha kaks analüüsi. Need ei tohi eespool nimetatud koostisosade kogumäära suhtes erineda rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt punktides 1 ja 2 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteraviljad, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimäärale. Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid.

Üldjuhul tuleb igast proovist teha kaks analüüsi. Need ei tohi eespool nimetatud koostisosade kogumäära suhtes erineda rohkem kui 10 %.

| 4. | Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud toiminguteks kasutatakse järgmisi seadmeid:






  a) | proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism; |
| --- | --- | --- |

4.

Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud toiminguteks kasutatakse järgmisi seadmeid:

a)

proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism;

| b) | täppis- või analüütilised kaalud; |
| --- | --- |

b)

täppis- või analüütilised kaalud;

| c) | 1 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ja 3,5 mm piklike avadega sõelad ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõelad. Võib kasutada vibrosõelurit. |
| --- | --- |

c)

1 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ja 3,5 mm piklike avadega sõelad ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõelad. Võib kasutada vibrosõelurit.

---

IV LISA

STANDARDMEETOD NIISKUSESISALDUSE MÄÄRAMISEKS

1.   Põhimõte

Toode kuivatakse temperatuuril 130–133 °C normaalrõhul osakeste suurusest oleneva aja jooksul.

2.   Kasutusvaldkond

Kõnealust kuivatamismeetodit kasutatakse jahvatatud teravilja puhul, mille osakestest vähemalt 50 % läheb läbi 0,5 mm avadega sõela ja 1,0 mm ümmarguste avadega sõelale ei jää rohkem kui 10 % jääki. Kõnealust meetodit kasutatakse ka jahu puhul.

3.   Seadmed

Täppiskaalud

Jahvatusseade, mis on valmistatud niiskust mitteabsorbeerivast materjalist, mida on lihtne puhastada, mis võimaldab ilma ülekuumenemiseta kiiresti ja ühtlaselt jahvatada, piirab kokkupuudet välisõhuga miinimumini ja vastab lõikes 2 esitatud tingimustele (nt lahtivõetav valtsveski).

Lihvitud kaanega mittekorrodeeruvast metallist või klaasist valmistatud kaalunõu; tööpind peab võimaldama uuritava proovi laotamist tihedusega 0,3 g/cm2.

Elektriline reguleeritava temperatuuriga kuivatuskapp, mis on reguleeritud temperatuurile 130–133 °C (1) ning millel on piisav ventilatsioon. (2)

Massiivse perforeeritud metall- või portselanplaadiga eksikaator, mis sisaldab mõnda sobivat kuivatusainet.

4.   Menetlus

Kuivatamine

Eelnevalt tareeritud kaalunõusse kaalutakse 1 mg täpsusega veidi üle 5 g peeneteralist jahvatatud teravilja või 8 g jahvatatud maisi. Kaalunõu asetatakse võimalikult kiiresti 130–133 °C-ni kuumutatud kuivatuskappi. Seda tuleks teha võimalikult kiiresti, et vältida temperatuuri liiga suurt langust. Alates ajast, mil kuumus kuivatuskapis on uuesti saavutanud temperatuuri 130–133 °C, lastakse peeneteralistel teraviljadel kuivada 2 tundi ja maisil 4 tundi. Kaalunõu võetakse kuivatuskapist välja, kaetakse kiiresti kaanega, lastakse 30–45 minutit eksikaatoris jahtuda ning kaalutakse (1 mg täpsusega).

5.   Arvutamismeetod ja valemid

| E | = | uuritava proovi algmass grammides |
| --- | --- | --- |
| M | = | uuritava proovi mass grammides pärast konditsioneerimist |
| M′ | = | uuritava proovi mass grammides pärast jahvatamist |
| m | = | kuiva uuritava proovi mass grammides. |

E

=

uuritava proovi algmass grammides

M

=

uuritava proovi mass grammides pärast konditsioneerimist

M′

=

uuritava proovi mass grammides pärast jahvatamist

m

=

kuiva uuritava proovi mass grammides.

Toote niiskusesisaldus protsentides võrdub

| — | ilma eelkonditsioneerimiseta (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

ilma eelkonditsioneerimiseta (E – m) × 100/E,

| — | eelneva konditsioneerimisega ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

eelneva konditsioneerimisega ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Määrata tuleb vähemalt kaks korda.

6.   Korratavus

Ühel ja samal ajal või kohe üksteise järel sama analüüsija poolt tehtud kahe niiskusesisalduse määramise tulemuste erinevus ei tohi olla suurem kui 0,15 g niiskust 100 g proovi kohta. Suurema erinevuse puhul tuleb määramised teha uuesti.

---

(1)  Õhu temperatuur kuivatuskapis.

(2)  Kuivatuskapp peaks olema sellise võimsusega, et eelnevalt reguleeritud temperatuuri 130–133 °C oleks pärast maksimaalse arvu uuritavate proovide üheaegselt kuivama panemist võimalik uuesti saavutada kuni 45 minuti jooksul. Ventilatsioon peaks olema selline, et kui peeneteralisi teravilju (harilik nisu, kõva nisu, oder ja sorgo) kuivatatakse 2 tundi ja maisi 4 tundi, siis kõikide kappi mahtuvate manna või maisi proovide tulemused erineksid vähem kui 0,15 % nendest tulemustest, mis saadakse peeneteraliste teraviljade kolmetunnisel ja maisi viietunnisel kuivatamisel.

---

V LISA

HARILIKUST NISUST SAADUD TAINA MITTEKLEEPUVUSE JA MEHAANILISE TÖÖDELDAVUSE MÄÄRAMISE MEETOD

1.   Pealkiri

Nisujahu prooviküpsetuse meetod.

2.   Kasutusvaldkond

Meetodit kasutatakse nisust katseliselt jahvatatud jahust pärmi abil kergitatud leiva tootmiseks.

3.   Põhimõte

Tainas valmistakse spetsiaalses segistis jahust, veest, pärmist, soolast ja sahharoosist. Pärast jaotamist ja rullimist jäetakse pätsid 30 minutiks seisma; pätsid vormitakse, pannakse küpsetusplaatidele ja pärast lõppkergitust küpsetatakse kindlaksmääratud aja jooksul. Taigna käitlemisomadused märgitakse üles. Pätse hinnatakse mahu ja kõrguse järgi.

4.   Koostisosad

4.1.   Pärm

Saccharomyces cerevisiae (DHW-Hamburg-Wansbeck) tüüpi aktiivne kuivpärm või samade omadustega toode.

4.2.   Kraanivesi

4.3.   Suhkru, soola ja askorbiinhappe lahus

30 ± 0,5 g kaubandusliku kvaliteediga naatriumkloriidi, 30 ± 0,5 g kaubandusliku kvaliteediga sahharoosi ja 0,040 ± 0,001 g askorbiinhapet lahustatakse 800 ± 0,5 g vees. Iga päev valmistatakse värske lahus.

4.4.   Suhkrulahus

5 ± 0,1 g kaubandusliku kvaliteediga sahharoosi lahustatakse 95 ± 1 g vees. Iga päev valmistatakse värske lahus.

4.5.   Ensüümaktiivne linnasejahu

Kaubanduslik kvaliteet.

5.   Sisseseade ja aparatuur

5.1.   Küpsetusruum

Küpsetusruumis saab hoida temperatuuri 22–25 °C.

5.2.   Külmik

Külmik saab hoida temperatuuri 4 ± 2 °C.

5.3.   Kaal

Suurim lubatud koormus 2 kg, täpsus 2 g.

5.4.   Kaal

Suurim lubatud koormus 0,5 kg, täpsus 0,1 g.

5.5.   Analüütilised kaalud

Täpsus 0,1 × 10-3 g.

5.6.   Segisti

Stephan UMTA 10, mille segaja on „Detmold” (Stephan Söhne GmbH) või samade omadustega seade.

5.7.   Kerkekapp

Kerkekapis saab hoida temperatuuri 30 ± 1 °C.

5.8.   Lahtised plastmasskarbid

Karbid on valmistatud polümetüülmetakrülaadist (Plexiglas, Perspex). Sisemõõtmed: 25 × 25 cm, kõrgus 15 cm, seina paksus 0,5 ± 0,05 cm.

5.9.   Neljakandilised plastmassplaadid

Plaadid on valmistatud polümetüülmetakrülaadist (Plexiglas, Perspex). Mõõtmed on vähemalt 30 × 30 cm, paksus 0,5 ± 0,05 cm.

5.10.   Tainavormimismasin

Brabender kuulhomogenisaator (Brabender OHG) või samade omadustega samalaadne seade.

6.   Proovi võtmine

Vastavalt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standardile nr 101.

7.   Menetlus

7.1.   Hüdratatsiooni määramine

Veeimendumine määratakse vastavalt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standardile nr 115/1.

7.2.   Linnasejahu lisamise määramine

Jahu langemisarv määratakse kindlaks ISO 3093-1982 meetodil. Kui langemisarv on üle 250, määratakse kasvava hulga linnasejahu sisaldusega jahusegude abil kindlaks lisatav linnasejahu (punkt 4.5) hulk, et langemisarv oleks vahemikus 200–250. Kui langemisarv on alla 250, ei ole linnasejahu vaja lisada.

7.3.   Aktiivse kuivpärmi reaktiveerimine

Kohandatakse suhkrulahuse (punkt 4.4) temperatuur 35 ± 1 °C-le. Üks massiosa aktiivset kuivpärmi lisatakse neljale massiosale leigele suhkrulahusele. Mitte segada. Vajadusel loksutada.

Lastakse seista 10 ± 1 minutit, seejärel segatakse, kuni saadakse ühtlane suspensioon. Suspensioon kasutatakse ära 10 minuti jooksul.

7.4.   Jahu ja vedelate lisaainete temperatuuri kohandamine

Jahu ja vee temperatuuri tuleb kohandada nii, et taina temperatuur oleks pärast segamist 27 ± 1 °C.

7.5.   Taina koostis

2 g täpsusega kaalutakse 10 y/3 g olemasoleva niiskusesisaldusega jahu (vastab 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahule), kus „y” on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatava jahu kogus (vt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standard nr 115/1). Linnasejahu kogus, mis on vajalik langemisarvu viimiseks vahemikku 200–250 sekundit (punkt 7.2), kaalutakse 0,2 g täpsusega.

Kaalutakse 430 ± 5 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust (punkt 4.3), millele lisatakse vett, kuni üldmass on (x–9) 10 y/3 g (vt punkt 10.2), kus „x” on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatav vee kogus (vt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standard nr 115/1). Kõnealune üldmass (tavaliselt vahemikus 450–650 g) tuleb saavutada 1,5 g täpsusega.

Kaalutakse 90 ± 1 g pärmi suspensiooni (punkt 7.3).

Märgitakse üles taina üldmass (P), mis on jahu, suhkru, soola ja askorbiinhappe lahuse ning vee, pärmisuspensiooni ja linnasejahu masside summa.

7.6.   Segamine

Enne segamist tuleb sobiva koguse leige vee abil viia segisti temperatuurile 27 ± 1 °C.

Segistisse valatakse taina vedelad koostisained ning selle peale puistatakse jahu ja linnasejahu.

Segisti käivitatakse (kiirusel 1, s.o 1 400 pööret minutis) ja lastakse töötada 60 sekundit. 20 sekundit peale segisti käivitamist pööratakse tainasegamisnõu kaane küljes olevat kaabitsat kaks pööret.

Taina temperatuur mõõdetakse. Kui see ei ole vahemikus 26–28 °C, visatakse tainas ära ning segatakse uus, pärast koostisainete temperatuuri kohandamist.

Taina omadusi hinnatakse järgmiste määratluste järgi:

| — | mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav või |
| --- | --- |

—

mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav või

| — | kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav. |
| --- | --- |

—

kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav.

Taina käsitamiseks segamise lõpul „mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana” peaks tainas moodustama ühtse massi, mis ei jää nõu külgede ega segisti võlli külge. Tainast peaks olema võimalik eemaldada tainasegamisnõust käsitsi ühe liigutusega ilma olulise kaota.

7.7.   Jaotamine ja rullimine

2 g täpsusega kaalutakse kolm tainapätsi vastavalt järgmisele valemile:

p = 0,25 P, kus

| p | = | jaotatud tainapätsi mass |
| --- | --- | --- |
| P | = | taina üldmass. |

p

=

jaotatud tainapätsi mass

P

=

taina üldmass.

Pätse rullitakse viivitamatult 15 sekundi jooksul tainavormimismasinas (punkt 5.10) ning paigutatakse 30 ± 2 minutiks ümberpööratud plastmasskarpidega (punkt 5.8) kaetud neljakandilistel plastmassplaatidel (punkt 5.9) kerkekappi (punkt 5.7).

Pätsidele jahu ei raputata.

7.8.   Vormimine

Tainapätsid paigutatakse plastmassplaatidel ja plastmasskarpidega kaetuna tainavormimismasinasse (punkt 5.10) ning iga pätsi rullitakse uuesti 15 sekundit. Tainapätsilt eemaldatakse kate alles vahetult enne rullimist. Taina omadusi hinnatakse uuesti järgmiste määratluste järgi:

| — | mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav või |
| --- | --- |

—

mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav või

| — | kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav. |
| --- | --- |

—

kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav.

Taina käsitamiseks segamise lõpul „mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana” ei jää tainas üldse või jääb vähe tainavormimismasina kambri külgede külge, nii et kamber käib masina töötades vabalt ringi ja moodustab tainast korrapärase kuuli. Segamise lõpul ei tohiks tainas kambri kaane avamisel kleepuda tainavormimismasina kambri külgedele.

8.   Analüüsiprotokoll

Analüüsiprotokollis peaks olema märgitud:

| — | taina käitlemisomadused segamise lõpul ja vormimise ajal; |
| --- | --- |

—

taina käitlemisomadused segamise lõpul ja vormimise ajal;

| — | jahu langemisarv linnasejahu lisamata; |
| --- | --- |

—

jahu langemisarv linnasejahu lisamata;

| — | täheldatud kõrvalekalded. |
| --- | --- |

—

täheldatud kõrvalekalded.

Peale selle peaks see sisaldama järgmist:

| — | kasutatud meetod; |
| --- | --- |

—

kasutatud meetod;

| — | kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

—

kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks.

9.   Üldised märkused

9.1.   Vedelate lisaainete koguse arvutamise valem põhineb järgmisel:

| | Soovitud konsistentsi annab x ml vee lisamine 300 g 14 % niiskusesisaldusega jahu kogusele vastavale jahu kogusele. Kuna prooviküpsetusel kasutatakse 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahu, aga x on arvutatud 300 g jahu kohta, siis on prooviküpsetamiseks vaja x jagatud kolmega korda 10 g vett, st 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Soovitud konsistentsi annab x ml vee lisamine 300 g 14 % niiskusesisaldusega jahu kogusele vastavale jahu kogusele. Kuna prooviküpsetusel kasutatakse 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahu, aga x on arvutatud 300 g jahu kohta, siis on prooviküpsetamiseks vaja x jagatud kolmega korda 10 g vett, st 10 x/3 g.

| | 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust sisaldab 15 g soola ja 15 g suhkrut. See 430 g lahus sisaldub vedelates koostisainetes. Tainale 10 x/3 g vee lisamisel tuleb lisada (10 x/3 + 30) g vedelaid koostisaineid, mis sisaldavad 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja täiendava koguse vett. |
| --- | --- |

430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust sisaldab 15 g soola ja 15 g suhkrut. See 430 g lahus sisaldub vedelates koostisainetes. Tainale 10 x/3 g vee lisamisel tuleb lisada (10 x/3 + 30) g vedelaid koostisaineid, mis sisaldavad 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja täiendava koguse vett.

| | Kuigi osa pärmisuspensiooniga lisatud vett imendub pärmi, sisaldab suspensioon ka „vaba” vett. Hinnatakse, et 90 g pärmisuspensiooni sisaldab 60 g „vaba” vett. Taina vedelate koostisainete kogust korrigeeritakse vastavalt kõnealusele pärmisuspensioonis sisalduvale 60 g „vabale” veele, st, et tuleb lisada vett 10 x/3 g pluss 30 miinus 60 g. Seda võib esitada järgnevalt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, punktis 7.5 esitatud valem. Kui näiteks farinograafilises analüüsis kasutatud vee kogus x on 165 ml, asendatakse see väärtus käesolevas valemis nii, et veele lisatakse 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja saadav üldkogus on:
  (165 – 9)10/3= 156 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Kuigi osa pärmisuspensiooniga lisatud vett imendub pärmi, sisaldab suspensioon ka „vaba” vett. Hinnatakse, et 90 g pärmisuspensiooni sisaldab 60 g „vaba” vett. Taina vedelate koostisainete kogust korrigeeritakse vastavalt kõnealusele pärmisuspensioonis sisalduvale 60 g „vabale” veele, st, et tuleb lisada vett 10 x/3 g pluss 30 miinus 60 g. Seda võib esitada järgnevalt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, punktis 7.5 esitatud valem. Kui näiteks farinograafilises analüüsis kasutatud vee kogus x on 165 ml, asendatakse see väärtus käesolevas valemis nii, et veele lisatakse 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja saadav üldkogus on:

(165 – 9)10/3= 156 × 10/3 = 520 g.

9.2.   Meetodit ei kohaldata vahetult nisu suhtes. Nisu küpsetamisomaduste iseloomustamiseks kasutatakse järgmist meetodit.

| | Nisu puhastatakse ja määratakse selle niiskusesisaldus. Nisu niiskusesisaldust ei ole vaja muuta, kui see on vahemikus 15,0–16,0 %. Kui niiskusesisaldus on väljaspool nimetatud vahemikku, tuleb see vähemalt kolm tundi enne jahvatamist kohandada 15,5 ± 0,5 %-ni. |
| --- | --- |

Nisu puhastatakse ja määratakse selle niiskusesisaldus. Nisu niiskusesisaldust ei ole vaja muuta, kui see on vahemikus 15,0–16,0 %. Kui niiskusesisaldus on väljaspool nimetatud vahemikku, tuleb see vähemalt kolm tundi enne jahvatamist kohandada 15,5 ± 0,5 %-ni.

| | Nisu jahvatatakse jahuks Bühler MLU 202 laboriveski või Brabender Quadrumat Seniori veski või samade omadustega samalaadse seadme abil. |
| --- | --- |

Nisu jahvatatakse jahuks Bühler MLU 202 laboriveski või Brabender Quadrumat Seniori veski või samade omadustega samalaadse seadme abil.

| | Valitakse selline jahvatusmeetod, et saagis (saadava jahu hulk jahvatatud terade massist) oleks vähemalt 72 % ning tuhasus 0,50–0,60 % kuivaine põhjal arvutatuna. |
| --- | --- |

Valitakse selline jahvatusmeetod, et saagis (saadava jahu hulk jahvatatud terade massist) oleks vähemalt 72 % ning tuhasus 0,50–0,60 % kuivaine põhjal arvutatuna.

| | Jahu tuhasus määratakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1501/95 II lisale (EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7) ja niiskusesisaldus vastavalt käesolevale määrusele. Saagis arvutatakse järgmise võrrandi abil:
  E = (((100–f)F)/(100–w)W) × 100 %,
  kus







  E | = | saagis |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | jahu niiskus |
| w | = | nisu niiskusesisaldus |
| F | = | valmistatud jahu mass niiskusesisaldusega f |
| W | = | jahvatatud nisu mass niiskusesisaldusega w. |

Jahu tuhasus määratakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1501/95 II lisale (EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7) ja niiskusesisaldus vastavalt käesolevale määrusele. Saagis arvutatakse järgmise võrrandi abil:

E = (((100–f)F)/(100–w)W) × 100 %,

kus

E

=

saagis

f

=

jahu niiskus

w

=

nisu niiskusesisaldus

F

=

valmistatud jahu mass niiskusesisaldusega f

W

=

jahvatatud nisu mass niiskusesisaldusega w.

Märkus: Teave kasutatavate koostisainete ja seadmete kohta on avaldatud 31. märtsi 1977. aasta dokumendis T/77.300, mille on avaldanud Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Netherlands.

---

VI LISA

KLAASJA VÄLIMUSE KAOTAMISE MÄÄRA MÄÄRAMINE

1.   Põhimõte

Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsendi kindlakstegemisel kasutatakse ainult proovi osa. Terade lõikamisel kasutatakse Pohli teralõikurit või sellega samaväärset seadet.

2.   Seadmed ja aparatuur

| — | Pohli teralõikur või sellega samaväärne seade; |
| --- | --- |

—

Pohli teralõikur või sellega samaväärne seade;

| — | pintsetid, skalpell; |
| --- | --- |

—

pintsetid, skalpell;

| — | kandik või vaagen. |
| --- | --- |

—

kandik või vaagen.

3.   Menetlus

| a) | Määramiseks kasutatakse 100 g proovi, pärast seda kui on eemaldatud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiviljad. |
| --- | --- |

a)

Määramiseks kasutatakse 100 g proovi, pärast seda kui on eemaldatud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiviljad.

| b) | Proov laotatakse kandikule ja segatakse hoolikalt. |
| --- | --- |

b)

Proov laotatakse kandikule ja segatakse hoolikalt.

| c) | Teralõikurisse asetatakse plaat ja ruutvõrgule laotatakse peotäis teri. Lõikurit raputatakse tugevasti, et igasse auku satuks ainult üks tera. Liigutatavat osa lastakse allapoole, et terad püsiksid paigal, ning terad lõigatakse. |
| --- | --- |

c)

Teralõikurisse asetatakse plaat ja ruutvõrgule laotatakse peotäis teri. Lõikurit raputatakse tugevasti, et igasse auku satuks ainult üks tera. Liigutatavat osa lastakse allapoole, et terad püsiksid paigal, ning terad lõigatakse.

| d) | Valmistatakse ette vähemalt 600 tera lõikamiseks vajalik piisav kogus plaate. |
| --- | --- |

d)

Valmistatakse ette vähemalt 600 tera lõikamiseks vajalik piisav kogus plaate.

| e) | Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terad loetakse. |
| --- | --- |

e)

Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terad loetakse.

| f) | Arvutatakse täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsent. |
| --- | --- |

f)

Arvutatakse täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsent.

4.   Tulemuste esitamine

| I | = | nende koostisosade mass grammides, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili. |
| --- | --- | --- |
| M | = | osaliselt või täielikult oma klaasja välimuse kaotanud uuritud puhaste terade protsent. |

I

=

nende koostisosade mass grammides, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili.

M

=

osaliselt või täielikult oma klaasja välimuse kaotanud uuritud puhaste terade protsent.

5.   Tulemus

Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsent on:

[M × (100 – I)]/100 = ...

---

VII LISA

I   TABEL

Hinna tõstmine vastavalt niiskusesisaldusele

| Mais ja sorgo | Muud teraviljad peale maisi ja sorgo |
| --- | --- |
| Niiskusesisaldus (%) | Hinna tõstmine (eurot/t) | Niiskusesisaldus (%) | Hinna tõstmine (eurot/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Mais ja sorgo

Muud teraviljad peale maisi ja sorgo

Niiskusesisaldus (%)

Hinna tõstmine (eurot/t)

Niiskusesisaldus (%)

Hinna tõstmine (eurot/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

II   TABEL

Hinna alandamine vastavalt niiskusesisaldusele

| Mais ja sorgo | Muud teraviljad peale maisi ja sorgo |
| --- | --- |
| Niiskusesisaldus (%) | Hinna alandamine (eurot/t) | Niiskusesisaldus (%) | Hinna alandamine (eurot/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Mais ja sorgo

Muud teraviljad peale maisi ja sorgo

Niiskusesisaldus (%)

Hinna alandamine (eurot/t)

Niiskusesisaldus (%)

Hinna alandamine (eurot/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

III   TABEL

Hinna alandamine vastavalt mahukaalule

| Teravili | Mahukaal (kg/hl) | Hinna alandamine (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| Harilik nisu | Alla 76 ja kuni 75 | 0,5 |
| Alla 75 ja kuni 74 | 1,0 |
| Alla 74 ja kuni 73 | 1,5 |
| Oder | Alla 64 ja kuni 62 | 1,0 |

Teravili

Mahukaal (kg/hl)

Hinna alandamine (eurot/t)

Harilik nisu

Alla 76 ja kuni 75

0,5

Alla 75 ja kuni 74

1,0

Alla 74 ja kuni 73

1,5

Oder

Alla 64 ja kuni 62

1,0

IV   TABEL

Hinna alandamine vastavalt proteiinisisaldusele

| Proteiinisisaldus (1) (N × 5,7) | Hinna alandamine (eurot/t) |
| --- | --- |
| alla 11,5 ja kuni 11,0 | 2,5 |
| alla 11,0 ja kuni 10,5 | 5 |

Proteiinisisaldus (1) (N × 5,7)

Hinna alandamine (eurot/t)

alla 11,5 ja kuni 11,0

2,5

alla 11,0 ja kuni 10,5

5

---

(1)  Protsendina kuivainest.

---

VIII LISA

Sekkumisametite kohaldatav praktiline meetod sorgo hinna alandamise määramiseks

1.   Lähteandmed

| P | = | tooraine tanniini sisaldus protsentides |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | tanniini sisaldus, mille ületamisel alandatakse hinda |
| 11 % (1) | = | hinnaalandus, mis vastab 1 % tanniini sisaldusele kuivaines |

P

=

tooraine tanniini sisaldus protsentides

0,4 %

=

tanniini sisaldus, mille ületamisel alandatakse hinda

11 % (1)

=

hinnaalandus, mis vastab 1 % tanniini sisaldusele kuivaines

2.   Hinnaalanduse arvutamine

Võrdlushinna alandamist väljendatakse eurodes ja arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Sorgo hinna alandamine tanniini sisalduse alusel 1 000 g kuivaines:

| a) | 1 000 g 0 %-lise teoreetilise tanniinisisaldusega sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiv energia: 3 917 kilokalorit; |
| --- | --- |

a)

1 000 g 0 %-lise teoreetilise tanniinisisaldusega sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiv energia: 3 917 kilokalorit;

| b) | 1 000 g sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vähenemine tanniinisisalduse iga täiendava protsendipunkti kohta: 419 kilokalorit; |
| --- | --- |

b)

1 000 g sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vähenemine tanniinisisalduse iga täiendava protsendipunkti kohta: 419 kilokalorit;

| c) | sekkumiseks vastuvõetud sorgo sätestatud tanniinisisalduse ja standardkvaliteedi kohta sätestatud tanniinisisalduse vaheline erinevus protsendipunktides: 1,0 – 0,30 = 0,70; |
| --- | --- |

c)

sekkumiseks vastuvõetud sorgo sätestatud tanniinisisalduse ja standardkvaliteedi kohta sätestatud tanniinisisalduse vaheline erinevus protsendipunktides: 1,0 – 0,30 = 0,70;

| d) | 1,0 %-lise tanniinisisaldusega sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia ja standardkvaliteediga sama tanniinisisaldusega (0,30 %) sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vaheline erinevus protsendipunktides: |
| --- | --- |

d)

1,0 %-lise tanniinisisaldusega sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia ja standardkvaliteediga sama tanniinisisaldusega (0,30 %) sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vaheline erinevus protsendipunktides:

| e) | Vähendus 0,30 %-list tanniinisisaldust ületava 1 % tanniinisisalduse kohta kuivaines: |
| --- | --- |

e)

Vähendus 0,30 %-list tanniinisisaldust ületava 1 % tanniinisisalduse kohta kuivaines:

---

IX LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 824/2000
  (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 336/2003
  (ELT L 49, 22.2.2003, lk 6) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004
  (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50) | Ainult artikkel 10 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1068/2005
  (ELT L 174, 7.7.2005, lk 65) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1572/2006 (1)

  (ELT L 290, 20.10.2006, lk 29) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2007
  (ELT L 195, 27.7.2007, lk 3) | |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 824/2000

(EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 336/2003

(ELT L 49, 22.2.2003, lk 6)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004

(ELT L 123, 27.4.2004, lk 50)

Ainult artikkel 10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1068/2005

(ELT L 174, 7.7.2005, lk 65)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1572/2006 (1)

(ELT L 290, 20.10.2006, lk 29)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2007

(ELT L 195, 27.7.2007, lk 3)

---

(1)  Määrus on osaliselt tühistatud Esimese Astme Kohtu 15. novembri 2007. aasta otsusega kohtuasjas T-310/06.

---

X LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 824/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavad laused | Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavad laused |
| Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu esimene taane | Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu teine taane | Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt b |
| Artikli 2 lõike 2 teine ja kolmas lõik | Artikli 4 lõike 2 teine ja kolmas lõik |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 3 sissejuhatavad sõnad | Artikli 5 sissejuhatavad sõnad |
| Artikli 3 punkt 3.1 | Artikli 5 punkt a |
| Artikli 3 punkt 3.2 | Artikli 5 punkt b |
| Artikli 3 punkt 3.3 | Artikli 5 punkt c |
| Artikli 3 punkt 3.4 | Artikli 5 punkt d |
| Artikli 3 punkt 3.5 | Artikli 5 punkt e |
| Artikli 3 punkt 3.6 | Artikli 5 punkt f |
| Artikli 3 punkt 3.7 | Artikli 5 punkt g |
| Artikli 3 punkt 3.8 | Artikkel 5, punkt h |
| Artikli 3 punkt 3.9 | Artikli 5 punkt i |
| Artikli 3 punkt 3.10 | Artikli 5 punkt j |
| Artikkel 3a | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 2 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikkel 11a | Artikkel 13 |
| Artikkel 12 | — |
| — | Artikkel 14 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | III lisa |
| IV lisa | IV lisa |
| V lisa | V lisa |
| VI lisa | VI lisa |
| VII lisa | VII lisa |
| VIII lisa | VIII lisa |
| — | IX lisa |
| — | X lisa |

Määrus (EÜ) nr 824/2000

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavad laused

Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavad laused

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu esimene taane

Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt a

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu teine taane

Artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkt b

Artikli 2 lõike 2 teine ja kolmas lõik

Artikli 4 lõike 2 teine ja kolmas lõik

Artikli 2 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 3 sissejuhatavad sõnad

Artikli 5 sissejuhatavad sõnad

Artikli 3 punkt 3.1

Artikli 5 punkt a

Artikli 3 punkt 3.2

Artikli 5 punkt b

Artikli 3 punkt 3.3

Artikli 5 punkt c

Artikli 3 punkt 3.4

Artikli 5 punkt d

Artikli 3 punkt 3.5

Artikli 5 punkt e

Artikli 3 punkt 3.6

Artikli 5 punkt f

Artikli 3 punkt 3.7

Artikli 5 punkt g

Artikli 3 punkt 3.8

Artikkel 5, punkt h

Artikli 3 punkt 3.9

Artikli 5 punkt i

Artikli 3 punkt 3.10

Artikli 5 punkt j

Artikkel 3a

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 2

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 11a

Artikkel 13

Artikkel 12

—

—

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

V lisa

V lisa

VI lisa

VI lisa

VII lisa

VII lisa

VIII lisa

VIII lisa

—

IX lisa

—

X lisa

---

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 688/2008,

18. juuli 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 644/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 644/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 179, 8.7.2008, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 19. juulist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

DIREKTIIVID

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/51

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/74/EÜ,

18. juuli 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ ja direktiivi 2005/78/EÜ mootorsõidukite tüübikinnituste osas seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/55/EÜ liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast direktiivi 2005/55/EÜ reguleerimisala muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (2) on direktiivi vaja veelgi muuta, kandes üle vajalikud tehnilised nõuded. Sellest tulenevalt on vaja muuta ka nimetatud direktiivi rakendamist käsitlevat komisjoni direktiivi 2005/78/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(1)

Pärast direktiivi 2005/55/EÜ reguleerimisala muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (2) on direktiivi vaja veelgi muuta, kandes üle vajalikud tehnilised nõuded. Sellest tulenevalt on vaja muuta ka nimetatud direktiivi rakendamist käsitlevat komisjoni direktiivi 2005/78/EÜ. (3)

| (2) | Reguleerimisala muutmisest tulenevalt on vaja lisada uusi nõudeid direktiiviga 2005/55/EÜ kehtestatud raskeveokite heitmeid käsitlevatesse õigusaktidesse. Nende nõuete hulka kuuluvad katsemenetlused, mis võimaldavad raskeveokite ja bensiinimootoritega sõidukite tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

(2)

Reguleerimisala muutmisest tulenevalt on vaja lisada uusi nõudeid direktiiviga 2005/55/EÜ kehtestatud raskeveokite heitmeid käsitlevatesse õigusaktidesse. Nende nõuete hulka kuuluvad katsemenetlused, mis võimaldavad raskeveokite ja bensiinimootoritega sõidukite tüübikinnitusi.

| (3) | Lisaks on diiselmootorite heitgaaside suitsususele praegu esitatavad nõuded vaja sisestada direktiivi 2005/78/EÜ. Seda seetõttu, et nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4) on määrusega (EÜ) nr 715/2007 tunnistatud kehtetuks. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on diiselmootorite heitgaaside suitsususele praegu esitatavad nõuded vaja sisestada direktiivi 2005/78/EÜ. Seda seetõttu, et nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4) on määrusega (EÜ) nr 715/2007 tunnistatud kehtetuks.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/55/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „sõiduk” – mis tahes mootorsõiduk, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2, tuletatud massiga üle 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„sõiduk” – mis tahes mootorsõiduk, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2, tuletatud massiga üle 2 610 kg;

| b) | „mootor” – sõiduki liikumapaneva jõu allikas, millele saab anda tüübikinnituse eraldi tehnilise seadmestikuna, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

„mootor” – sõiduki liikumapaneva jõu allikas, millele saab anda tüübikinnituse eraldi tehnilise seadmestikuna, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2;

| c) | „eriti keskkonnasõbralik sõiduk” – sõiduk, mille käitamiseks kasutatakse mootorit, mis vastab I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli reas C toodud lubatavatele heitkoguste piirväärtustele.” |
| --- | --- |

c)

„eriti keskkonnasõbralik sõiduk” – sõiduk, mille käitamiseks kasutatakse mootorit, mis vastab I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli reas C toodud lubatavatele heitkoguste piirväärtustele.”

| 2) | Direktiivi 2005/55/EÜ lisasid I, II, III ja VI muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale. |
| --- | --- |

2)

Direktiivi 2005/55/EÜ lisasid I, II, III ja VI muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 2005/78/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Direktiivi 2005/55/EÜ artiklite 3 ja 4 rakendusmeetmed sätestatakse käesoleva direktiivi II–VII lisas.
  Diiselmootoriga sõidukite ning diiselmootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VI lisa.
  Ottomootoriga sõidukite ning ottomootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VII lisa.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Direktiivi 2005/55/EÜ artiklite 3 ja 4 rakendusmeetmed sätestatakse käesoleva direktiivi II–VII lisas.

Diiselmootoriga sõidukite ning diiselmootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VI lisa.

Ottomootoriga sõidukite ning ottomootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VII lisa.”

| 2) | V lisa 1. punktis asendatakse 2. jagu järgmisega:






  „2. jagu: | direktiivi number – 2005/55/EÜ”. |
| --- | --- | --- |

2)

V lisa 1. punktis asendatakse 2. jagu järgmisega:

„2. jagu:

direktiivi number – 2005/55/EÜ”.

| 3) | Lisatakse VI ja VII lisa vastavalt käesoleva direktiivi II lisas sätestatule. |
| --- | --- |

3)

Lisatakse VI ja VII lisa vastavalt käesoleva direktiivi II lisas sätestatule.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 2. jaanuariks 2009. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 3. jaanuarist 2009.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. juuli 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 275, 20.10.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 313, 29.11.2005, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/81/EÜ (ELT L 362, 20.12.2006, lk 92).

3

(4)  EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1.

4

---

I LISA

Direktiivi 2005/55/EÜ muudatused

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi mootorsõidukite gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete kontrolli, saastekontrolliseadmete kasuliku tööea, kasutusel olevate sõidukite/mootorite ja pardadiagnostikasüsteemide (OBD) nõuetele vastavuse ning artiklis 1 kindlaksmääratud mootorite suhtes, välja arvatud M1-, N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukid, mis on saanud tüübikinnituse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007 (1) kohaselt.
  3. jaanuarist 2009 kuni uute tüübikinnituste puhul määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 2 sätestatud kuupäevani ja tüübikinnituse laiendamise puhul nimetatud määruse artikli 10 lõikes 3 sätestatud kuupäevani, võib jätkata käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse andmist N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukitele tuletatud massiga kuni 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi mootorsõidukite gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete kontrolli, saastekontrolliseadmete kasuliku tööea, kasutusel olevate sõidukite/mootorite ja pardadiagnostikasüsteemide (OBD) nõuetele vastavuse ning artiklis 1 kindlaksmääratud mootorite suhtes, välja arvatud M1-, N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukid, mis on saanud tüübikinnituse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007 (1) kohaselt.

3. jaanuarist 2009 kuni uute tüübikinnituste puhul määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 2 sätestatud kuupäevani ja tüübikinnituse laiendamise puhul nimetatud määruse artikli 10 lõikes 3 sätestatud kuupäevani, võib jätkata käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse andmist N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukitele tuletatud massiga kuni 2 610 kg.

| b) | Punktile 2.1 lisatakse järgmised mõisted:
  „ „tuletatud mass” – töökorras sõiduki mass, millest on lahutatud juhi ühtne mass 75 kg ning millele on liidetud ühtne mass 100 kg;
  „sõiduvalmis sõiduki täismass” – direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 nimetatud mass.” |
| --- | --- |

b)

Punktile 2.1 lisatakse järgmised mõisted:

„ „tuletatud mass” – töökorras sõiduki mass, millest on lahutatud juhi ühtne mass 75 kg ning millele on liidetud ühtne mass 100 kg;

„sõiduvalmis sõiduki täismass” – direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 nimetatud mass.”

| c) | Lisatakse punkt 4.5:






  „4.5. | Tootja taotluse korral võib käesoleva direktiivi kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka komplekteerimata sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg. Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui tootja tõendab, et kõik kerekombinatsioonid, mida komplekteerimata sõidukile kavatsetakse paigaldada, viivad sõiduki tuletatud massi üle 2 610 kg.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisatakse punkt 4.5:

„4.5.

Tootja taotluse korral võib käesoleva direktiivi kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka komplekteerimata sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg. Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui tootja tõendab, et kõik kerekombinatsioonid, mida komplekteerimata sõidukile kavatsetakse paigaldada, viivad sõiduki tuletatud massi üle 2 610 kg.”

| d) | Punkti 6.2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:
  „Bensiinimootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VII lisas sätestatud katsemenetlusi.
  Diiselmootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VI lisas sätestatud heitgaasi suitsususe katsemenetlust.” |
| --- | --- |

d)

Punkti 6.2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:

„Bensiinimootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VII lisas sätestatud katsemenetlusi.

Diiselmootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VI lisas sätestatud heitgaasi suitsususe katsemenetlust.”

| 2. | II lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 1. liitele lisatakse punktid 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 ja 8.4.1.2:
  „8.4.   Mootori jõudlus (heitgaasi suitsususe mõõtmiseks)
  8.4.1.   Võimsus UN/ECE eeskirja nr 24 lisa 4 punktis 2 viidatud kuues mõõtepunktis.
  8.4.1.1.   Katsestendil mõõdetud mootori võimsus: ...
  8.4.1.2.   Sõiduki rataste mõõdetud võimsus: ...






  Mootori pöörete arv (min-1) | Mõõdetud võimsus (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

II lisa muudetakse järgmiselt.

a)

1. liitele lisatakse punktid 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 ja 8.4.1.2:

„8.4.   Mootori jõudlus (heitgaasi suitsususe mõõtmiseks)

8.4.1.   Võimsus UN/ECE eeskirja nr 24 lisa 4 punktis 2 viidatud kuues mõõtepunktis.

8.4.1.1.   Katsestendil mõõdetud mootori võimsus: ...

8.4.1.2.   Sõiduki rataste mõõdetud võimsus: ...

Mootori pöörete arv (min-1)

Mõõdetud võimsus (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...”

| b) | Lisatakse 6. liide:

  „6. liide
  Tehnoülevaatuseks vajalikud andmed
  A.   Süsinikmonooksiidi heitmete mõõtmine (2)

  3.2.1.6.   Mootori tavapärane pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) ... min-1

  3.2.1.6.1.   Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) ... min-1

  3.2.1.7.   Süsinikmonooksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (3) ... % vastavalt tootja andmetele (üksnes ottomootorid)
  B.   Heitgaasi suitsususe mõõtmine
  3.2.13.   Absorptsioonikordaja tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): ...






  4. | JÕUÜLEKANNE (v) |
| --- | --- | --- |

b)

Lisatakse 6. liide:

„6. liide

Tehnoülevaatuseks vajalikud andmed

A.   Süsinikmonooksiidi heitmete mõõtmine (2)

3.2.1.6.   Mootori tavapärane pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) ... min-1

3.2.1.6.1.   Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) ... min-1

3.2.1.7.   Süsinikmonooksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (3) ... % vastavalt tootja andmetele (üksnes ottomootorid)

B.   Heitgaasi suitsususe mõõtmine

3.2.13.   Absorptsioonikordaja tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): ...

4.

JÕUÜLEKANNE (v)

4.3.   Mootori hooratta inertsimoment: ...

4.3.1.   Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: ...

| 3. | III lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt.






  a) | 2. jao punkt 2.7.4 asendatakse järgmisega:
  „2.7.4.   Tahkete osakeste proovi võtmine
  Kogu katse vältel kasutatakse ühte filtrit. Katsetsüklis kindlaksmääratud kaalutegurid võetakse arvesse heitgaasi massivooluga proportsionaalse proovi võtmise teel tsükli iga üksiku mooduse ajal. See on võimalik proovi voolukiiruse, proovivõtuaja ja/või lahjendusastme reguleerimise teel nii, et saavutataks punktis 6.6 esitatud efektiivsete kaalutegurite kriteeriumid.
  Mooduse proovivõtuaeg peab olema vähemalt 4 sekundit iga 0,01 kaaluteguri kohta. Proovivõtt igas mooduses peab toimuma võimalikult mooduse lõpus. Tahkete osakeste proovivõtt ei tohi lõppeda varem kui 5 sekundit enne mooduse lõppu.” |
| --- | --- | --- |

3.

III lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt.

a)

2. jao punkt 2.7.4 asendatakse järgmisega:

„2.7.4.   Tahkete osakeste proovi võtmine

Kogu katse vältel kasutatakse ühte filtrit. Katsetsüklis kindlaksmääratud kaalutegurid võetakse arvesse heitgaasi massivooluga proportsionaalse proovi võtmise teel tsükli iga üksiku mooduse ajal. See on võimalik proovi voolukiiruse, proovivõtuaja ja/või lahjendusastme reguleerimise teel nii, et saavutataks punktis 6.6 esitatud efektiivsete kaalutegurite kriteeriumid.

Mooduse proovivõtuaeg peab olema vähemalt 4 sekundit iga 0,01 kaaluteguri kohta. Proovivõtt igas mooduses peab toimuma võimalikult mooduse lõpus. Tahkete osakeste proovivõtt ei tohi lõppeda varem kui 5 sekundit enne mooduse lõppu.”

| b) | 6. jagu täiendatakse punktidega 6.5 ja 6.6 järgmises sõnastuses:
  „6.5.   Spetsiifiliste heitkoguste arvutamine
  Tahkete osakeste heitkogused arvutatakse järgmiselt:



  6.6.   Efektiivne kaalutegur
  Iga mooduse efektiivne kaalutegur Wfei arvutatakse järgmiselt:



  Efektiivsete kaalutegurite väärtused ei tohi erineda käesoleva liite punktis 2.7.1 ettenähtud väärtustest enam kui ± 0,003 (tühikäigu faasi puhul 0,005) võrra.” |
| --- | --- |

b)

6. jagu täiendatakse punktidega 6.5 ja 6.6 järgmises sõnastuses:

„6.5.   Spetsiifiliste heitkoguste arvutamine

Tahkete osakeste heitkogused arvutatakse järgmiselt:

Formula

6.6.   Efektiivne kaalutegur

Iga mooduse efektiivne kaalutegur Wfei arvutatakse järgmiselt:

fei

Formula

Efektiivsete kaalutegurite väärtused ei tohi erineda käesoleva liite punktis 2.7.1 ettenähtud väärtustest enam kui ± 0,003 (tühikäigu faasi puhul 0,005) võrra.”

| 4. | VI lisa 1. liitele lisatakse järgmised punktid:
  1.5.   Karteri heitmete katsetulemused: ...
  1.6.   Süsinikmonooksiidi heitmete katsetulemused









  Katse | CO väärtus
  mahuprotsent | Lambda (4) | Mootori pöörlemiskiirus
  (min-1) | Mootoriõli temperatuur
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigu madala pöörlemissageduse katse | | N/A | | |
| Tühikäigu kõrge pöörlemissageduse katse | | | | |

4.

VI lisa 1. liitele lisatakse järgmised punktid:

1.5.   Karteri heitmete katsetulemused: ...

1.6.   Süsinikmonooksiidi heitmete katsetulemused

Katse

CO väärtus

mahuprotsent

Lambda (4)

4

Mootori pöörlemiskiirus

(min-1)

-1

Mootoriõli temperatuur

(°C)

Tühikäigu madala pöörlemissageduse katse

N/A

Tühikäigu kõrge pöörlemissageduse katse

1.7.   Heitgaasi suitsususe katsetulemused

1.7.1.   Püsikiirusel:

| Mootori pöörete arv (min-1) | Kütuse nimikulu G
  (l/s) | Neeldumisteguri piirväärtused
  (m-1) | Neeldumisteguri mõõdetud väärtused (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Mootori pöörete arv (min-1)

-1

Kütuse nimikulu G

(l/s)

Neeldumisteguri piirväärtused

(m-1)

-1

Neeldumisteguri mõõdetud väärtused (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Vaba kiirenduse katsed

1.7.2.1.   Mootorikatse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ VI lisa punkti 4.3 sätetele.

| Maksimaalne p/min protsentides | Suurim pöördemoment protsentides nimetatud pöörete arvu juures minutis m-1 | Neeldumisteguri mõõdetud väärtus (m-1) | Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Maksimaalne p/min protsentides

Suurim pöördemoment protsentides nimetatud pöörete arvu juures minutis m-1

-1

Neeldumisteguri mõõdetud väärtus (m-1)

-1

Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus (m-1)

-1

1.7.2.2.   Vaba kiirendamise korral

1.7.2.2.1.   Neeldumisteguri mõõdetud väärtus: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil: ...

1.7.2.3.   Sõidukikatse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ VI lisa punkti 3 sätetele

1.7.2.3.1.   Korrigeeritud neeldumistegur: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Pöörlemiskiirus käivitamisel: ... p/min

1.7.3.   Deklareeritud maksimaalne netovõimsus ... kW pöörlemiskiirusel ... p/min

1.7.4.   Suitsususe mõõturi mark ja tüüp: ...

1.7.5.   Mootoritüübi peamised tunnused

1.7.5.1.   Mootori tööpõhimõte: neljataktiline/kahetaktiline (5)

5

1.7.5.2.   Silindrite arv ja paigutus: ...

1.7.5.3.   Silindrimaht: ... cm3

3

1.7.5.4.   Kütuse etteanne: otsesissepritse/kaudsissepritse (5)

5

1.7.5.5.   Ülelaadeseadmed JAH/EI (5)

5

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.”

1

(2)  Teatise numeratsioon on kooskõlas tüübikinnituse raamdirektiivis (2008/74/EÜ) kasutatava numeratsiooniga.

2

(3)  Märkida tolerants.”

3

(4)  Lambda valem: IV lisa 1. liide.

4

(5)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei tõmmata midagi maha).”

5

---

II LISA

VI LISA

Heitgaasi suitsususe mõõtmine

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse diiselmootorite heitgaasi suitsususe mõõtmise nõudeid.

2.   KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS

2.1.   Igale katsetatud sõidukitüübi alla kuuluvale sõidukile paigaldatakse korrigeeritud neeldumisteguri tähis. Tähiseks on ristküliku sees asuv arv, mis väljendab tüübikinnituse andmise ajal vaba kiirendamise katsega kindlaks tehtud korrigeeritud neeldumistegurit m–1. Katsemeetodit on kirjeldatud punktis 4.

2.2.   Tähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. See tuleb paigaldada selgelt nähtavasse ja juurdepääsetavasse asukohta, mis määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ VI lisas esitatud tüübikinnitustunnistuse addendumiga. (1)

2.3.   Tähise näidis on esitatud 1. joonisel.

1.   joonis

| | b miinimumvahemik = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

b miinimumvahemik = 5,6 mm

Ülaltoodud tähis näitab korrigeeritud neeldumistegurit 1,30 m±1.

3.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

3.1.   Kasutatakse UN/ECE eeskirja nr 24 (2) III osa punktis 24 sätestatud spetsifikatsioone ja katseid, välja arvatud punktis 3.2 kirjeldatud erand.

3.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 punktis 24.1 sisalduv viide 2. lisale loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ VI lisale.

4.   TEHNILISED NÕUDED

4.1.   Kasutatakse UN/ECE eeskirja nr 24 lisades 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 sätestatud tehnilisi nõudeid, välja arvatud punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 kirjeldatud erandid.

4.2.   Püsikiiruskatse täiskoormusel

4.2.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 4. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EMÜ II lisale.

4.2.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 4. lisa punktis 3.2 nimetatud etalonkütus loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ IV lisas sätestatud etalonkütusele, vastavalt konkreetsele sõidukile/mootorile tüübikinnituse andmisel kasutatavatele heitkoguste piirväärtustele.

4.3.   Vabakiirenduse katse

4.3.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 5. lisa punktis 2.2 sisalduv viide 2. lisa 2. tabelile loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ VI lisa punktis 1.7.2.1 sisalduvale tabelile.

4.3.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 5. lisa punktis 2.3 sisalduvad viited 1. lisa punktile 7.3 loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisa 6. liite punktile 4.

4.4.   Diiselmootorite võimsuse mõõtmise ECE-meetod

4.4.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 10. lisa punktis 7 sisalduvad viited käesoleva lisa liitele loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisale.

4.4.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 10. lisa punktides 7 ja 8 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisale.

VII LISA

Sädesüütega bensiinimootorite tüübikinnituse nõuded

1.   OSA

Süsinikmonooksiidi heitkoguste katse

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas liites kirjeldatakse katsemenetlust süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmiseks mootori tühikäigul (tavapärase ja kõrgendatud pöörete arvu juures).

1.2.   Mootori tavapärase pöörete arvu juures loetakse heitgaaside maksimaalseks lubatud süsinikmonooksiidi sisalduseks sõiduki tootja deklareeritud sisaldus. Süsinikmonooksiidi sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti. Kõrgendatud pöörete arvuga tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi mahuprotsent heitgaasides ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori pöörete arv peab olema vähemalt 2 000 min–1 ning lambda peab olema 1 ± 0,03 vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 (3) punktides 5.3.7.1–5.3.7.4 sätestatud üldnõudeid.

2.2.   Tootja täidab direktiivi 2005/55/EÜ VI lisas esitatud tabeli vastavalt punktis 2.1 sätestatud nõuetele.

2.3.   Tootja peab kinnitama, et punkti 2.1 kohase tüübikinnituse ajal registreeritud lambda väärtus on õige ja vastab 24 kuu jooksul pärast tehniline teenistuse poolt antud tüübikinnituse kuupäeva toodetava sõidukitüübi lambda väärtusele. Hinnang antakse toodetavate sõidukite kontrollimise ja uurimise põhjal.

3.   TEHNILISED NÕUDED

3.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2 sätestatud tehnilisi nõudeid, välja arvatud punktis 3.2 kirjeldatud erandid.

3.2.   UN/ECE eeskirja nr 83 5. lisa 2. jao punktis 2.1 sätestatud etalonkütusteks loetakse määruse (Euro 5 ja 6 rakendusmäärus) IX lisas sisalduvad vastava spetsifiktsiooniga kütused.

2.   OSA

Karterigaaside heitkoguste kontrollimine

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas osas kirjeldatakse karterigaaside heitkoguste kontrollimise menetlust.

1.2.   Käesoleva osa kohaste katsete teostamisel ei tohi mootori karteri õhutussüsteem võimaldada karterigaaside paiskumist atmosfääri.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 6. lisa punktis 2 sätestatud katsetamise üldnõudeid.

3.   TEHNILISED NÕUDED

3.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 6. lisa punktides 3–6 sätestatud tehnilisi nõudeid.

---

(1)  ELT L 275, 20.10.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 70, 9.3.2007, lk 171.

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 19.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/60

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3019 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/595/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks.

| (2) | Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.

| (3) | Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi, tervishoiu-, noorsoo- ja spordiministeeriumi ning eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigiteenistuse ministeeriumi ühisesse haldusalasse kuuluvat teadus-, uuringute-, hindamis- ja statistikadirektoraati (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES, Pariis, Prantsusmaa), tuleb pidada nõutud tingimustele vastavateks asutusteks ja seetõttu tuleks see lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis e osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi, tervishoiu-, noorsoo- ja spordiministeeriumi ning eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigiteenistuse ministeeriumi ühisesse haldusalasse kuuluvat teadus-, uuringute-, hindamis- ja statistikadirektoraati (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES, Pariis, Prantsusmaa), tuleb pidada nõutud tingimustele vastavateks asutusteks ja seetõttu tuleks see lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis e osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/452/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 606/2008 (ELT L 166, 27.6.2008, lk 16).

2

(3)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/291/EÜ (ELT L 98, 10.4.2008, lk 11).

3

---

LISA

„LISA

Asutused, mille teadlastele võimaldatakse teaduslikul eesmärgil juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele

Euroopa Keskpank

Hispaania Keskpank

Itaalia Keskpank

Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

New Yorgi ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Saksamaa Keskpank

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

Tel Avivi Ülikool (Iisrael)

Maailmapank

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (Center of Health and Wellbeing – CHW), New Jersey, Ameerika Ühendriigid

Chicago Ülikool (Illinoisi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

Kanada statistikaameti pere- ja tööhõiveuuringute osakond (Family and Labour Studies Division of Statistics), Ottawa, Ontario, Kanada

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ökonomeetria ja pettusevastase tegevuse statistikaalase toetuse üksus

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi Euroopa teadusruumi toetusüksus

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York), Ontario, Kanada

Illinoisi Ülikool Chicagos (UIC) (Chicago, Ameerika Ühendriigid)

California Ülikooli Rady Ärikool (Rady School of Management at the University of California), San Diego, Ameerika Ühendriigid

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraat (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES), Pariis, Prantsusmaa

New Yorgi osariigi ülikooli teadusfond (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY), Albany, Ameerika Ühendriigid

Soome Pensionikeskus (Eläketurvakeskus – ETK), Soome

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi, tervishoiu-, noorsoo- ja spordiministeeriumi ning eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigiteenistuse ministeeriumi ühisesse haldusalasse kuuluv teadus-, uuringute-, hindamis- ja statistikadirektoraat (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), Pariis, Prantsusmaa”

---

SUUNISED

Euroopa Keskpank

| 19.7.2008 | ET EN EN FR FR DE DE EN EN | Euroopa Liidu Teataja | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

ET EN EN FR FR DE DE EN EN

Euroopa Liidu Teataja

L 192/63

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

20. juuni 2008,

Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (uuestisõnastamine)

(EKP/2008/5)

(2008/596/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 kolmandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „põhikiri”) artikli 3.1 kolmandat taanet ning artikleid 12.1 ja 30.6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põhikirja artikli 30.1 kohaselt annavad euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) oma välisvaluutareservid Euroopa Keskpanga (EKP) käsutusse ja EKP-l on täielik õigus talle üle kantud välisvaluutareserve hoida ja hallata. |
| --- | --- |

(1)

Põhikirja artikli 30.1 kohaselt annavad euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) oma välisvaluutareservid Euroopa Keskpanga (EKP) käsutusse ja EKP-l on täielik õigus talle üle kantud välisvaluutareserve hoida ja hallata.

| (2) | Põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 kohaselt võib EKP oma tegevust korraldada läbi euroala RKPde ja ta võib neid kasutada oma teatud tegevuste teostamiseks. Seetõttu leiab EKP, et euroala RKPd peaksid neile ülekantud välisvaluutareservi haldamisel tegutsema EKP agendina. |
| --- | --- |

(2)

Põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 kohaselt võib EKP oma tegevust korraldada läbi euroala RKPde ja ta võib neid kasutada oma teatud tegevuste teostamiseks. Seetõttu leiab EKP, et euroala RKPd peaksid neile ülekantud välisvaluutareservi haldamisel tegutsema EKP agendina.

| (3) | Euroala RKPde osalemiseks EKP-le ülekantud välisvaluutareservi halduses ja selle haldusega seotud tehinguteks tuleb koostada dokumentatsioon EKP välisvaluutareserviga seotud tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroala RKPde osalemiseks EKP-le ülekantud välisvaluutareservi halduses ja selle haldusega seotud tehinguteks tuleb koostada dokumentatsioon EKP välisvaluutareserviga seotud tegevuse kohta.

| (4) | 21. detsembri 2006. aasta suunist EKP/2006/28 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (1) on pärast selle vastuvõtmist muudetud. On tehtud ettepanek mitmeteks redaktsioonilisteks parandusteks ja suunise EKP/2006/28 uuestisõnastamiseks selguse ja läbipaistvuse huvides, |
| --- | --- |

(4)

21. detsembri 2006. aasta suunist EKP/2006/28 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (1) on pärast selle vastuvõtmist muudetud. On tehtud ettepanek mitmeteks redaktsioonilisteks parandusteks ja suunise EKP/2006/28 uuestisõnastamiseks selguse ja läbipaistvuse huvides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „euroala RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi RKP ja |
| --- | --- |

—

„euroala RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi RKP ja

| — | „Euroopa jurisdiktsioonid” – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmeriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ja Ühendkuningriik (ainult Inglismaa ja Wales). |
| --- | --- |

—

„Euroopa jurisdiktsioonid” – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmeriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ja Ühendkuningriik (ainult Inglismaa ja Wales).

Artikkel 2

Välisvaluutareservi haldamine EKP agendina tegutsevate euroala RKPde poolt

1.   Kõikidel euroala RKPdel on õigus osaleda EKP-le ülekantud välisvaluutareservi haldustegevuses. Euroala RKP otsusel võib halduses mitte osaleda või ühendada halduse ühe või mitme euroala RKPga. Kui euroala RKP ei osale EKP välisvaluutareservi haldustegevuses, haldavad teised euroala RKPd vara, mis oleks vastasel juhul kuulunud kõrvalejääva euroala RKP haldamisele.

2.   Euroala RKPd teostavad EKP välisvaluutareservi haldust EKP agentidena. Kõnealuse tegevuse alustamisega loetakse, et euroala RKP on omandanud EKP agendi staatuse. Euroala RKPde kõikide tehingute puhul EKP nimel peab euroala RKP tehingut kokku leppides kõikidele osapooltele teatama, et ta esindab EKPd, viidates nii nimele kui ka kontonumbrile või tunnuskoodile.

3.   Kõik euroala RKPd peavad oma EKP välisvaluutareserviga seotud tegevuses EKP agendina seadma EKP huvid kõrgemale oma huvidest või mis tahes üksuse huvidest, kelle jaoks nad tehingut teostavad.

4.   Kui EKP lepingupool soovib tõendit riigi keskpanga volituse kohta teostada EKP välisvaluutareservi tehinguid EKP agendina, esitab euroala RKP sellele tehingupoolele tõendid agendivolituste kohta.

Artikkel 3

Õigusdokumendid

1.   Kõik tehingud EKP välisvaluutareserviga tehakse käesoleva artikli kohaselt nõutava standardse õigusdokumentatsiooni alusel ja vormis, mida EKP võib aeg-ajalt heaks kiita või muuta. Euroala RKP ei või teha tehingupoolega EKP nimel tehinguid enne õigusdokumentatsiooni allkirjastamist tehingupoole poolt; originaale hoitakse EKP-s.

2.   Tagasiostutehingud, pöördrepotehingud, ostu-tagasimüügitehingud ja müügi-tagasiostutehingud, mis on seotud EKP välisvaluutavaraga tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena:

| a) | FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste ja Põhja-Iirimaa ja Šotimaa seaduste alusel; |
| --- | --- |

a)

FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste ja Põhja-Iirimaa ja Šotimaa seaduste alusel;

| b) | Võlakirjaturgude Liidu tagasiostu raamleping (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (1996. aasta septembri redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja |
| --- | --- |

b)

Võlakirjaturgude Liidu tagasiostu raamleping (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (1996. aasta septembri redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja

| c) | TBMA/ISMA üleilmne tagasiostu raamleping (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (2000. aasta redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu. |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA üleilmne tagasiostu raamleping (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (2000. aasta redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu.

3.   Börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud, mis on seotud EKP välisvaluutavaraga tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena:

| a) | FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel; |
| --- | --- |

a)

FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel;

| b) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja |
| --- | --- |

b)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja

| c) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu. |
| --- | --- |

c)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu.

4.   Juhul kui EKP-l puudub nõuetekohases vormis ja sisuga õigushinnang seoses liikmesriigis kasutatava tüüplepinguga, võib EKP juhatus liikmesriigi suhtes, kes võtab kasutusele euro, teha otsuse kasutada lõike 2 punktis a või lõike 3 punktis a osutatud lepingute asemel lõike 2 punktis c või lõike 3 punktis c osutatud tüüplepinguid. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu viivitamata käesoleva sätte alusel tehtud mis tahes otsusest.

5.   EKP välisvaluutareservi suhtes, mida hoiavad järgmised tehingupooled: i) kes vastavad eespool lõigetes 2 ja/või 3 kirjeldatud tagatud tehingute tingimustele; ja ii) kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, tuleb sõlmida FBE finantstehingute raamleping (2004. aasta väljaanne), mille vormi võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta. Juhtudel, mis ei vasta eespool osutatud punktide i ja ii tingimustele, tuleb EKP välisvaluutareservi suhtes sõlmida tasaarvelduse raamleping punkti 7 kohaselt allpool.

6.   I lisas esitatud vormile vastav dokument (edaspidi „ECB Annex”) on tüüplepingu, mille alusel teostatakse tagasiostutehinguid, pöördrepotehinguid, ostu-tagasimüügilepinguid, müügi-tagasiostulepinguid, väärtpaberite laenulepinguid, kolmepoolseid repotehinguid või EKP välisvaluutareserviga seotud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavad tehinguid (v.a juhul, kui neid tehinguid tehakse FBE finantstehingute raamlepingu (2004. aasta väljaanne) alusel), lisa ja lahutamatu osa.

7.   Kõikide tehingupooltega peab olema sõlmitud II lisas sätestatud vormile vastav tasaarvelduse raamleping, v.a järgmiste tehingupooltega: i) tehingupooled, kellega EKP on sõlminud FBE finantstehingute raamlepingu (2004. aasta väljaanne) ja ii) kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, vastavalt järgmisele:

| a) | tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Inglismaa õigust ja mis on koostatud inglise keeles IIa lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, v.a punktides b, c ja d osutatud tehingupooled; |
| --- | --- |

a)

tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Inglismaa õigust ja mis on koostatud inglise keeles IIa lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, v.a punktides b, c ja d osutatud tehingupooled;

| b) | tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa õigust ja mis on koostatud prantsuse keeles IIb lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Prantsusmaal; |
| --- | --- |

b)

tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa õigust ja mis on koostatud prantsuse keeles IIb lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Prantsusmaal;

| c) | tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Saksamaa õigust ja mis on koostatud saksa keeles IIc lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Saksamaal, ja |
| --- | --- |

c)

tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Saksamaa õigust ja mis on koostatud saksa keeles IIc lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Saksamaal, ja

| d) | tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse New Yorgi õigust ja mis on koostatud inglise keeles IId lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

d)

tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse New Yorgi õigust ja mis on koostatud inglise keeles IId lisas osutatud vormis, tuleb sõlmida kõikide tehingupooltega, kes on asutatud Ameerika Ühendriikides.

8.   EKP välisvaluutareservi hõlmavate finantsteenuste osutamisel finantsvahendajate poolt, sealhulgas pangandus-, maakler-, varahaldus- ja investeerimisteenused, mida osutavad korrespondentasutused, varahaldurid ja depoopangad, väärtpaberite arveldajad ja kesksed tehingu lõpparveldajad börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide osas, sõlmitakse vastavad erilepingud, mida EKP võib aeg-ajalt heaks kiita.

Artikkel 4

Jõustumine

1.   Suunis EKP/2006/28 tunnistatakse kehtetuks alates 25. juunist 2008.

2.   Viiteid suunisele EKP/2006/28 käsitletakse viidetena käesolevale suunisele.

3.   Käesolev suunis jõustub 25. juunil 2008.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolevat suunist kohaldatakse euroala RKPdele.

Frankfurt Maini ääres, 20. juuni 2008

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT C 17, 25.1.2007, lk 5. Suunist on muudetud suunisega EKP/2007/6 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 46).

1

---

I LISA

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

IIa LISA

Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Inglismaa õigust

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

IIb LISA

Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa õigust

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

IIc LISA

Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Saksamaa õigust

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

IId LISA

Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse New Yorgi õigust

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---