# Euroopa Liidu L 179/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide8. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide8. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 643/2008, 7. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 644/2008, 7. juuli 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 3 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/51/EÜ, 21. mai 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta | 5 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatused | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 643/2008, 7. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 644/2008, 7. juuli 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

3

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/51/EÜ, 21. mai 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta

5

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatused

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/555/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. juuni 2008, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi esinemisega Horvaatias ja Šveitsis
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3020 all)

   (
  1
  ) | 14 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/555/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. juuni 2008, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi esinemisega Horvaatias ja Šveitsis
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3020 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3020 all)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 8.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 643/2008,

7. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Komisjoni 7. juuli 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 28,3 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 56,4 |
| 0707 00 05 | TR | 83,4 |
| ZZ | 83,4 |
| 0709 90 70 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,4 |
| US | 55,3 |
| ZA | 100,2 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 10 80 | AR | 114,6 |
| BR | 96,2 |
| CL | 105,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 116,0 |
| US | 88,2 |
| UY | 80,8 |
| ZA | 92,0 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 20 50 | AR | 95,1 |
| CL | 100,7 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 115,7 |
| 0809 10 00 | TR | 196,4 |
| US | 284,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 203,7 |
| 0809 20 95 | TR | 359,1 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 269,5 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 153,3 |
| ZZ | 153,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

39,1

MK

28,3

TR

101,7

ZZ

56,4

0707 00 05

TR

83,4

ZZ

83,4

0709 90 70

TR

94,4

ZZ

94,4

0805 50 10

AR

114,4

US

55,3

ZA

100,2

ZZ

90,0

0808 10 80

AR

114,6

BR

96,2

CL

105,1

CN

69,1

NZ

116,0

US

88,2

UY

80,8

ZA

92,0

ZZ

95,3

0808 20 50

AR

95,1

CL

100,7

CN

113,9

NZ

142,3

ZA

126,5

ZZ

115,7

0809 10 00

TR

196,4

US

284,0

XS

130,8

ZZ

203,7

0809 20 95

TR

359,1

US

179,9

ZZ

269,5

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

153,3

ZZ

153,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 644/2008,

7. juuli 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 631/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 631/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 14.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. juulist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 23,17 | 4,71 |
| 1701 11 90 (1) | 23,17 | 9,95 |
| 1701 12 10 (1) | 23,17 | 4,52 |
| 1701 12 90 (1) | 23,17 | 9,52 |
| 1701 91 00 (2) | 25,16 | 12,79 |
| 1701 99 10 (2) | 25,16 | 8,13 |
| 1701 99 90 (2) | 25,16 | 8,13 |
| 1702 90 95 (3) | 0,25 | 0,40 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

23,17

4,71

1701 11 90 (1)

23,17

9,95

1701 12 10 (1)

23,17

4,52

1701 12 90 (1)

23,17

9,52

1701 91 00 (2)

25,16

12,79

1701 99 10 (2)

25,16

8,13

1701 99 90 (2)

25,16

8,13

1702 90 95 (3)

0,25

0,40

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

DIREKTIIVID

| 8.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/51/EÜ,

21. mai 2008,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/477/EMÜ (3) kehtestati siseturu kaasmeetmed. Direktiiviga loodi olukord, kus on omavahel tasakaalus ühelt poolt kohustus tagada teatavate tulirelvade vaba liikumine ühenduses ja teiselt poolt vajadus seada sellisele vabadusele piirid teatavate sellist liiki toodetele kohandatud julgeolekutagatistega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/477/EMÜ (3) kehtestati siseturu kaasmeetmed. Direktiiviga loodi olukord, kus on omavahel tasakaalus ühelt poolt kohustus tagada teatavate tulirelvade vaba liikumine ühenduses ja teiselt poolt vajadus seada sellisele vabadusele piirid teatavate sellist liiki toodetele kohandatud julgeolekutagatistega.

| (2) | Vastavalt nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta otsusele 2001/748/EÜ (mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastu võitlemise ÜRO protokolli allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel) (4) kirjutas komisjon ühenduse nimel nimetatud protokollile (edaspidi „protokoll”) 16. jaanuaril 2002. aastal alla. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta otsusele 2001/748/EÜ (mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastu võitlemise ÜRO protokolli allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel) (4) kirjutas komisjon ühenduse nimel nimetatud protokollile (edaspidi „protokoll”) 16. jaanuaril 2002. aastal alla.

| (3) | Ühenduse liitumine protokolliga nõuab teatavate direktiivi 91/477/EMÜ sätete muutmist. Oluline on tagada direktiivi mõjutavate rahvusvaheliste kohustuste ühtne, tulemuslik ja kiire kohaldamine. Lisaks sellele tuleb kasutada võimalust parandada nimetatud direktiivi käesoleva läbivaatamise käigus, et lahendada teatud probleemid, eelkõige need, mis on toodud komisjoni 15. detsembri 2000. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/477/EMÜ rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse liitumine protokolliga nõuab teatavate direktiivi 91/477/EMÜ sätete muutmist. Oluline on tagada direktiivi mõjutavate rahvusvaheliste kohustuste ühtne, tulemuslik ja kiire kohaldamine. Lisaks sellele tuleb kasutada võimalust parandada nimetatud direktiivi käesoleva läbivaatamise käigus, et lahendada teatud probleemid, eelkõige need, mis on toodud komisjoni 15. detsembri 2000. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/477/EMÜ rakendamise kohta.

| (4) | Politsei operatiivteabest nähtub ümbertehtud relvade kasutamise suurenemine ühenduses. Seega on oluline tagada, et ümbertehtavad relvad kaasataks direktiivi 91/477/EMÜ „tulirelva” määratlusse. |
| --- | --- |

(4)

Politsei operatiivteabest nähtub ümbertehtud relvade kasutamise suurenemine ühenduses. Seega on oluline tagada, et ümbertehtavad relvad kaasataks direktiivi 91/477/EMÜ „tulirelva” määratlusse.

| (5) | Kolmandatest riikidest imporditud tulirelvade, nende osade ja laskemoona kohta kehtivad ühenduse õigusaktid ja järelikult ka direktiivi 91/477/EMÜ nõuded. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandatest riikidest imporditud tulirelvade, nende osade ja laskemoona kohta kehtivad ühenduse õigusaktid ja järelikult ka direktiivi 91/477/EMÜ nõuded.

| (6) | Seetõttu tuleks direktiivis 91/477/EMÜ täpsustada tulirelvade ja nende osade ning laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise mõisted, samuti jälgimise mõiste. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks direktiivis 91/477/EMÜ täpsustada tulirelvade ja nende osade ning laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise mõisted, samuti jälgimise mõiste.

| (7) | Lisaks on protokolliga kehtestatud kohustus tähistada tulirelvad valmistamise ajal ja riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse võõrandamise korral, kuid direktiivis 91/477/EMÜ on tähistamise kohustusele viidatud vaid kaudselt. Relvade jälgimise hõlbustamiseks on vaja kasutada tähtnumbrilisi koode ja lisada märgistusele tulirelva valmistamise aasta (kui see ei ole seerianumbri osa). 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni tuleks võimalikult laialdaselt kasutada kogu ühendust hõlmava märgistusüsteemi alusena. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on protokolliga kehtestatud kohustus tähistada tulirelvad valmistamise ajal ja riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse võõrandamise korral, kuid direktiivis 91/477/EMÜ on tähistamise kohustusele viidatud vaid kaudselt. Relvade jälgimise hõlbustamiseks on vaja kasutada tähtnumbrilisi koode ja lisada märgistusele tulirelva valmistamise aasta (kui see ei ole seerianumbri osa). 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni tuleks võimalikult laialdaselt kasutada kogu ühendust hõlmava märgistusüsteemi alusena.

| (8) | Kuigi protokollis nähakse ette, et tulirelvi käsitlevat teavet sisaldava registri säilitamise minimaalset aega tuleb pikendada vähemalt kümne aastani, tuleb relvade ohtlikkust ja pikka kasutusaega arvestades seda ajavahemikku pikendada vähemalt 20 aastani, et võimaldada tulirelvade liikumise nõuetekohane jälgimine. Liikmesriikidel tuleb samuti pidada elektroonilist tsentraliseeritud või detsentraliseeritud andmekogumissüsteemi, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu on kantud vajalik teave iga tulirelva kohta. Politsei, kohtuorganite ja muude volitatud asutuste juurdepääs elektroonilises andmekogumissüsteemis sisalduvale teabele peab olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi protokollis nähakse ette, et tulirelvi käsitlevat teavet sisaldava registri säilitamise minimaalset aega tuleb pikendada vähemalt kümne aastani, tuleb relvade ohtlikkust ja pikka kasutusaega arvestades seda ajavahemikku pikendada vähemalt 20 aastani, et võimaldada tulirelvade liikumise nõuetekohane jälgimine. Liikmesriikidel tuleb samuti pidada elektroonilist tsentraliseeritud või detsentraliseeritud andmekogumissüsteemi, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu on kantud vajalik teave iga tulirelva kohta. Politsei, kohtuorganite ja muude volitatud asutuste juurdepääs elektroonilises andmekogumissüsteemis sisalduvale teabele peab olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8.

| (9) | Lisaks tuleks protokolli artiklis 15 osutatud vahendajate tegevus määratleda ka direktiivis 91/477/EMÜ. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tuleks protokolli artiklis 15 osutatud vahendajate tegevus määratleda ka direktiivis 91/477/EMÜ.

| (10) | Protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt tuleb teatavatel tõsistel juhtudel kohaldada kriminaalkaristusi ja relvade konfiskeerimist. |
| --- | --- |

(10)

Protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt tuleb teatavatel tõsistel juhtudel kohaldada kriminaalkaristusi ja relvade konfiskeerimist.

| (11) | Direktiivi 91/477/EMÜ I lisa III osa alapunktis a on tulirelvade kasutuskõlbmatuks muutmise puhul viidatud siseriiklikele õigusaktidele. Protokollis esitatud tulirelvade kahjutustamise üldised põhimõtted on väga üksikasjalikud. Seetõttu tuleks direktiivi 91/477/EMÜ I lisa muuta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 91/477/EMÜ I lisa III osa alapunktis a on tulirelvade kasutuskõlbmatuks muutmise puhul viidatud siseriiklikele õigusaktidele. Protokollis esitatud tulirelvade kahjutustamise üldised põhimõtted on väga üksikasjalikud. Seetõttu tuleks direktiivi 91/477/EMÜ I lisa muuta.

| (12) | Relvakaupmeeste tegevuse erilise olemuse tõttu on vaja liikmesriikidel seda tegevust rangelt kontrollida, eelkõige kontrollides kaupmeeste kutsealast ausust ja võimekust. |
| --- | --- |

(12)

Relvakaupmeeste tegevuse erilise olemuse tõttu on vaja liikmesriikidel seda tegevust rangelt kontrollida, eelkõige kontrollides kaupmeeste kutsealast ausust ja võimekust.

| (13) | Eraisikute poolt sidevahendite, näiteks Interneti teel relvade omandamist tuleks, seal kus see on lubatud, reguleerida direktiivis 91/477/EMÜ sätestatud eeskirjadega, ning tulirelvade omandamine isikute poolt, kes on lõpliku kohtuotsusega raskes kriminaalkuriteos süüdi mõistetud, peaks üldjuhul olema keelatud. |
| --- | --- |

(13)

Eraisikute poolt sidevahendite, näiteks Interneti teel relvade omandamist tuleks, seal kus see on lubatud, reguleerida direktiivis 91/477/EMÜ sätestatud eeskirjadega, ning tulirelvade omandamine isikute poolt, kes on lõpliku kohtuotsusega raskes kriminaalkuriteos süüdi mõistetud, peaks üldjuhul olema keelatud.

| (14) | Euroopa tulirelvapass toimib üldjuhul rahuldavalt ja seda tuleks lugeda peamiseks dokumendiks, mida on vaja jahimeestel ja laskuritel tulirelva oma valduses hoidmiseks, kui nad on teekonnal teise liikmesriiki. Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa tulirelvapass toimib üldjuhul rahuldavalt ja seda tuleks lugeda peamiseks dokumendiks, mida on vaja jahimeestel ja laskuritel tulirelva oma valduses hoidmiseks, kui nad on teekonnal teise liikmesriiki. Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.

| (15) | Tulirelvade jälgimise hõlbustamiseks ja tõhusaks võitluseks tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja müümisega on vaja parandada teabevahetust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(15)

Tulirelvade jälgimise hõlbustamiseks ja tõhusaks võitluseks tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja müümisega on vaja parandada teabevahetust liikmesriikide vahel.

| (16) | Teabe töötlemine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) ning see ei halvenda üksikisikute kaitse taset isikuandmete töötlemisel vastavalt ühenduse ja siseriiklikele õigusnormidele, ning eelkõige ei muuda see direktiivis 95/46/EÜ sätestatud õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(16)

Teabe töötlemine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) ning see ei halvenda üksikisikute kaitse taset isikuandmete töötlemisel vastavalt ühenduse ja siseriiklikele õigusnormidele, ning eelkõige ei muuda see direktiivis 95/46/EÜ sätestatud õigusi ja kohustusi.

| (17) | Direktiivi 91/477/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6) |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 91/477/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

| (18) | Mitmed liikmesriigid on lihtsustanud tulirelvade liigitamist ja jätnud nelja klassi asemel alles kaks: keelatud tulirelvad ja loa olemasolu nõudvad tulirelvad. Liikmesriigid peaksid oma õigusaktid nimetatud lihtsustatud liigitusega vastavusse viima, ehkki üksikasjalikumat tulirelvade liigitust kasutavad liikmesriigid võivad subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt säilitada oma senise liigitussüsteemi. |
| --- | --- |

(18)

Mitmed liikmesriigid on lihtsustanud tulirelvade liigitamist ja jätnud nelja klassi asemel alles kaks: keelatud tulirelvad ja loa olemasolu nõudvad tulirelvad. Liikmesriigid peaksid oma õigusaktid nimetatud lihtsustatud liigitusega vastavusse viima, ehkki üksikasjalikumat tulirelvade liigitust kasutavad liikmesriigid võivad subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt säilitada oma senise liigitussüsteemi.

| (19) | Tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks loa andmine peaks võimaluste piires toimuma üheainsa haldusmenetlusega. |
| --- | --- |

(19)

Tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks loa andmine peaks võimaluste piires toimuma üheainsa haldusmenetlusega.

| (20) | Vastavalt direktiivi 91/477/EMÜ artikli 2 lõikele 2 ei kohaldata nimetatud direktiivi muuhulgas nende relvade ja laskemoona omandamise või valduse suhtes, mille on omandanud või mida valdavad kooskõlas siseriikliku õigusega oma asukohaliikmesriigi tunnustatud kollektsionäärid ja organid, keda huvitavad relvade kultuuriline või ajalooline külg. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt direktiivi 91/477/EMÜ artikli 2 lõikele 2 ei kohaldata nimetatud direktiivi muuhulgas nende relvade ja laskemoona omandamise või valduse suhtes, mille on omandanud või mida valdavad kooskõlas siseriikliku õigusega oma asukohaliikmesriigi tunnustatud kollektsionäärid ja organid, keda huvitavad relvade kultuuriline või ajalooline külg.

| (21) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(21)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (22) | Direktiivi 91/477/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(22)

Direktiivi 91/477/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/477/EMÜ muutmine

Direktiivi 91/477/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelv” igasugust kaasaskantavat relvarauaga relva, mis laengu toimel laseb välja haavli, kuuli või lendkeha või mis on selleks ette nähtud või mida on võimalik selleks kohandada, välja arvatud kui see on välistatud ühel I lisa III osas loetletud põhjustest. Tulirelvade liigitus on toodud I lisa II osas.
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse, et eset saab kohandada haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks laengu toimel, kui:






  — | sellel on tulirelva väljanägemine ja |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelv” igasugust kaasaskantavat relvarauaga relva, mis laengu toimel laseb välja haavli, kuuli või lendkeha või mis on selleks ette nähtud või mida on võimalik selleks kohandada, välja arvatud kui see on välistatud ühel I lisa III osas loetletud põhjustest. Tulirelvade liigitus on toodud I lisa II osas.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse, et eset saab kohandada haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks laengu toimel, kui:

—

sellel on tulirelva väljanägemine ja

| — | seda saab vastavalt kohandada tänu selle konstruktsioonile või valmistamismaterjalile.”; |
| --- | --- |

—

seda saab vastavalt kohandada tänu selle konstruktsioonile või valmistamismaterjalile.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „1.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „osa” tulirelva mis tahes osa või varuosa, mis on spetsiaalselt tulirelva jaoks konstrueeritud ja vajalik selle kasutamiseks, sealhulgas relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, püstolikelk, trummel, lukk või kaitseriiv ning seadis, mis on valmistatud või kohandatud tulistamisel tekkiva heli summutamiseks.
  1.b)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelva oluline osa” tulirelva lukustusmehhanismi, padrunipesa ja relvarauda, mis eraldi esemetena kuuluvad samasse klassi kui tulirelv, mille külge need on kinnitatud või mille külge kinnitamiseks need on mõeldud.
  1.c)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „laskemoon” terviklaengut või selle osakomponente, nagu näiteks tulirelvas kasutatav padrunikest, süüte- või paiskelaeng, kuul või lendkeha, tingimusel et nimetatud osakomponentide jaoks on asjaomases liikmesriigis vajalik luba.
  1.d)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „jälgimine” tulirelvade ja võimaluse korral ka nende osade ning laskemoona liikumise korrapärast jälgimist teel valmistajast ostjani, et aidata liikmesriikide pädevatel asutustel avastada ebaseadusliku valmistamise ja ebaseadusliku kauplemise juhtumid ning neid uurida ja analüüsida.
  1.e)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „vahendaja” iga füüsilist või juriidilist isikut peale relvakaupmehe, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt relvade ostmisest, müümisest või nende üleandmise korraldamisest.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „osa” tulirelva mis tahes osa või varuosa, mis on spetsiaalselt tulirelva jaoks konstrueeritud ja vajalik selle kasutamiseks, sealhulgas relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, püstolikelk, trummel, lukk või kaitseriiv ning seadis, mis on valmistatud või kohandatud tulistamisel tekkiva heli summutamiseks.

1.b)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelva oluline osa” tulirelva lukustusmehhanismi, padrunipesa ja relvarauda, mis eraldi esemetena kuuluvad samasse klassi kui tulirelv, mille külge need on kinnitatud või mille külge kinnitamiseks need on mõeldud.

1.c)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „laskemoon” terviklaengut või selle osakomponente, nagu näiteks tulirelvas kasutatav padrunikest, süüte- või paiskelaeng, kuul või lendkeha, tingimusel et nimetatud osakomponentide jaoks on asjaomases liikmesriigis vajalik luba.

1.d)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „jälgimine” tulirelvade ja võimaluse korral ka nende osade ning laskemoona liikumise korrapärast jälgimist teel valmistajast ostjani, et aidata liikmesriikide pädevatel asutustel avastada ebaseadusliku valmistamise ja ebaseadusliku kauplemise juhtumid ning neid uurida ja analüüsida.

1.e)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „vahendaja” iga füüsilist või juriidilist isikut peale relvakaupmehe, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt relvade ostmisest, müümisest või nende üleandmise korraldamisest.”;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „relvakaupmees” iga füüsilist või juriidilist isikut, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt tulirelvade, osade ja laskemoona valmistamisest, nendega kauplemisest, nende vahetamisest, rendileandmisest, parandamisest või ümbertegemisest.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „relvakaupmees” iga füüsilist või juriidilist isikut, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt tulirelvade, osade ja laskemoona valmistamisest, nendega kauplemisest, nende vahetamisest, rendileandmisest, parandamisest või ümbertegemisest.”;

| d) | lisatakse järgmised lõiked:
  „2.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „ebaseaduslik valmistamine” tulirelvade, nende osade ja laskemoona valmistamist või kokkupanemist:






  i) | ebaseadusliku kauplemise teel saadud tulirelva mistahes olulisest osast; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised lõiked:

„2.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „ebaseaduslik valmistamine” tulirelvade, nende osade ja laskemoona valmistamist või kokkupanemist:

i)

ebaseadusliku kauplemise teel saadud tulirelva mistahes olulisest osast;

| ii) | ilma selle liikmesriigi pädeva asutuse artikli 4 kohaselt välja antud loata, kelle territooriumil valmistamine või kokkupanemine toimub, või |
| --- | --- |

ii)

ilma selle liikmesriigi pädeva asutuse artikli 4 kohaselt välja antud loata, kelle territooriumil valmistamine või kokkupanemine toimub, või

| iii) | ilma, et kokkupandud tulirelv märgistataks valmistamise ajal vastavalt artikli 4 lõikele 1. |
| --- | --- |

iii)

ilma, et kokkupandud tulirelv märgistataks valmistamise ajal vastavalt artikli 4 lõikele 1.

2.b)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „ebaseaduslik kauplemine” tulirelvade, nende osade või laskemoona omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist ühe liikmesriigi territooriumilt või tema territooriumi kaudu teise liikmesriigi territooriumile, kui üks asjaomastest liikmesriikidest ei ole selleks andnud käesoleva direktiivi kohast luba või kui kokkupandud tulirelvad ei ole märgistatud vastavalt artikli 4 lõikele 1.”;

| e) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   „Euroopa tulirelvapass” väljastatakse liikmesriigi ametiasutuste poolt tulirelva seaduslikult omandavale ja kasutavale isikule taotluse alusel. Pass kehtib kõige rohkem viis aastat, mida võib pikendada, ja see sisaldab II lisas toodud teavet. Passi ei või edasi anda ja sellele märgitakse passi omaniku valduses ja kasutuses olev(ad) tulirelv(ad). Pass peab alati olema tulirelva kasutava isiku valduses ja passi märgitakse nii tulirelvade valduse või omaduste muutumine kui ka tulirelva kaotamine või vargus.”. |
| --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   „Euroopa tulirelvapass” väljastatakse liikmesriigi ametiasutuste poolt tulirelva seaduslikult omandavale ja kasutavale isikule taotluse alusel. Pass kehtib kõige rohkem viis aastat, mida võib pikendada, ja see sisaldab II lisas toodud teavet. Passi ei või edasi anda ja sellele märgitakse passi omaniku valduses ja kasutuses olev(ad) tulirelv(ad). Pass peab alati olema tulirelva kasutava isiku valduses ja passi märgitakse nii tulirelvade valduse või omaduste muutumine kui ka tulirelva kaotamine või vargus.”.

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Liikmesriigid tagavad, et iga turule toodav tulirelv või osa on kas tähistatud ja registreeritud kooskõlas käesoleva direktiiviga, või see on muudetud kasutuskõlbmatuks.
  2.   Kokkupandud tulirelva kindlakstegemiseks ja selle liikumise jälgimiseks iga tulirelva valmistamise ajal liikmesriigid:






  a) | kas nõuavad, et tulirelv tähistatakse ainulaadse märgistusega, mis sisaldab valmistaja nime, valmistamise riiki või kohta, seerianumbrit ja valmistamise aastat (kui see ei sisaldu seerianumbris). See nõue ei piira relvale valmistaja kaubamärgi paigaldamise võimalust. Neil eesmärkidel võivad liikmesriigid otsustada rakendada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid, või |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Liikmesriigid tagavad, et iga turule toodav tulirelv või osa on kas tähistatud ja registreeritud kooskõlas käesoleva direktiiviga, või see on muudetud kasutuskõlbmatuks.

2.   Kokkupandud tulirelva kindlakstegemiseks ja selle liikumise jälgimiseks iga tulirelva valmistamise ajal liikmesriigid:

a)

kas nõuavad, et tulirelv tähistatakse ainulaadse märgistusega, mis sisaldab valmistaja nime, valmistamise riiki või kohta, seerianumbrit ja valmistamise aastat (kui see ei sisaldu seerianumbris). See nõue ei piira relvale valmistaja kaubamärgi paigaldamise võimalust. Neil eesmärkidel võivad liikmesriigid otsustada rakendada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid, või

| b) | säilitavad mis tahes muu ainulaadse ja kasutajasõbraliku märgistuse, mis koosneb numberkoodist või täht- ja numberkoodist ning mis võimaldab kõigil riikidel valmistamise riigi hõlpsasti kindlaks teha. |
| --- | --- |

b)

säilitavad mis tahes muu ainulaadse ja kasutajasõbraliku märgistuse, mis koosneb numberkoodist või täht- ja numberkoodist ning mis võimaldab kõigil riikidel valmistamise riigi hõlpsasti kindlaks teha.

Märgistus kantakse tulirelva olulisele osale, mille hävitamine muudaks relva kasutamatuks.

Liikmesriigid nõuavad laskemoona terviklaengu iga väikseima üksikpakendi märgistamist, et sellel oleks valmistaja nimi, partii identifitseerimisnumber, kaliibri ja laskemoona liik. Neil eesmärkidel võivad liikmesriigid otsustada kohaldada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse võõrandatud tulirelv tähistatakse ainulaadse märgistusega, mis võimaldab riikidel võõrandava riigi hõlpsasti kindlaks teha.

3.   Liikmesriigid võimaldavad oma territooriumil relvakaupmehena tegutseda ainult loaga, mille andmise aluseks on vähemalt relvakaupmehe isikliku ja kutsealase aususe ja võimekuse kontroll. Juriidilise isiku puhul kontrollitakse ettevõtte juhti.

4.   Kõik liikmesriigid tagavad hiljemalt 31. detsembriks 2014 tsentraliseeritud või detsentraliseeritud elektroonilise andmekogumissüsteemi loomise ja pidamise, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu kantakse kõik käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad. Kõnealusesse andmekogumissüsteemi kantakse ja selles säilitatakse vähemalt 20 aastat iga tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber ja seerianumber ning tulirelva tarnija ja omandaja või valdaja nimi ja aadress.

Relvakaupmeestelt nõutakse kogu tegutsemisaja jooksul registri pidamist, kuhu kantakse kõik nende poolt saadud või võõrandatud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad koos tulirelva tuvastamist ja selle liikumise jälgimist võimaldavate üksikasjadega, nagu tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber, seerianumber ja tulirelva tarninud ning omandanud isikute nimed ja aadressid. Tegevuse lõpetamisel annab relvakaupmees registri üle esimeses lõigus osutatud registreerimissüsteemi eest vastutavale siseriiklikule asutusele.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kõiki tulirelvi saab mis tahes hetkel seostada selle omanikuga. D-klassi tulirelvade puhul kehtestavad liikmesriigid aga alates 28. juulist 2010 asjakohased meetmed nende liikumise jälgimiseks, sealhulgas alates 31. detsembrist 2014 meetmed, mis võimaldavad pärast 28. juulist 2010 turule toodud tulirelvi mis tahes hetkel seostada selle omanikuga.”.

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 4a
  Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellele on antud selleks luba, või C- ja D-klassi tulirelvade puhul isikutel, kellele on antud eriluba selliste tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.
  Artikkel 4b
  Liikmesriigid kaaluvad vahendajate tegevust reguleeriva süsteemi loomist. Süsteem võib koosneda ühest või mitmest meetmest, nagu näiteks:






  a) | riigi territooriumil tegutsevate vahendajate registreerimise nõue; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4a

Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellele on antud selleks luba, või C- ja D-klassi tulirelvade puhul isikutel, kellele on antud eriluba selliste tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.

Artikkel 4b

Liikmesriigid kaaluvad vahendajate tegevust reguleeriva süsteemi loomist. Süsteem võib koosneda ühest või mitmest meetmest, nagu näiteks:

a)

riigi territooriumil tegutsevate vahendajate registreerimise nõue;

| b) | vahendajate tegevusele litsentside või lubade väljastamise nõue.”. |
| --- | --- |

b)

vahendajate tegevusele litsentside või lubade väljastamise nõue.”.

| 4) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellel on selleks mõjuv põhjus ja kes:






  a) | on vähemalt 18 aastat vanad, välja arvatud tulirelvade omandamine (kui see ei toimu ostmise teel) ja valdamine küttimise ja sportlaskmise eesmärgil, tingimusel et alla 18aastastel isikutel on selleks vanemate luba, või nad tegutsevad oma vanemate juhendamisel või kehtivat tulirelva- või jahiluba omava täiskasvanu juhendamisel, või litsentseeritud või muu loa põhjal tegutsevas treeninguasutuses; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellel on selleks mõjuv põhjus ja kes:

a)

on vähemalt 18 aastat vanad, välja arvatud tulirelvade omandamine (kui see ei toimu ostmise teel) ja valdamine küttimise ja sportlaskmise eesmärgil, tingimusel et alla 18aastastel isikutel on selleks vanemate luba, või nad tegutsevad oma vanemate juhendamisel või kehtivat tulirelva- või jahiluba omava täiskasvanu juhendamisel, või litsentseeritud või muu loa põhjal tegutsevas treeninguasutuses;

| b) | tõenäoliselt ei ohusta ennast, avalikku korda ega avalikku julgeolekut. Varasem süüdimõistmine tahtliku vägivaldse kuriteo eest loetakse vastava ohu näitajaks. |
| --- | --- |

b)

tõenäoliselt ei ohusta ennast, avalikku korda ega avalikku julgeolekut. Varasem süüdimõistmine tahtliku vägivaldse kuriteo eest loetakse vastava ohu näitajaks.

Liikmesriigid võivad tulirelva valdamise loa tühistada, kui mõnda loa andmise tingimust enam ei täideta.

Liikmesriigid ei või oma territooriumil elavatel isikutel keelata teises liikmesriigis omandatud relva valdamist, välja arvatud juhul, kui nad keelavad sama relva omandamise nende enda territooriumil.”.

| 5) | Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:
  „Liikmesriigid tagavad, et seal, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) (8) artiklis 2 määratletud sidevahendi abil sõlmitud lepingu alusel tulirelvade ja nende osade ja laskemoona omandamine on lubatud, toimub see range kontrolli all, välja arvatud relvakaupmeeste puhul. |
| --- | --- |

5)

Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:

„Liikmesriigid tagavad, et seal, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) (8) artiklis 2 määratletud sidevahendi abil sõlmitud lepingu alusel tulirelvade ja nende osade ja laskemoona omandamine on lubatud, toimub see range kontrolli all, välja arvatud relvakaupmeeste puhul.

| 6) | Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Liikmesriigid võivad kaaluda luba nõudvate tulirelvade omandamise või valdamise mitmeaastase loa andmist isikutele, kes vastavad tulirelvaloa andmise tingimustele, kusjuures see ei vabasta neid isikuid:






  a) | kohustusest teavitada pädevaid asutusi relva üleandmisest, |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Liikmesriigid võivad kaaluda luba nõudvate tulirelvade omandamise või valdamise mitmeaastase loa andmist isikutele, kes vastavad tulirelvaloa andmise tingimustele, kusjuures see ei vabasta neid isikuid:

a)

kohustusest teavitada pädevaid asutusi relva üleandmisest,

| b) | perioodilisest kontrollimisest, kas need isikud vastavad endiselt tingimustele, ja |
| --- | --- |

b)

perioodilisest kontrollimisest, kas need isikud vastavad endiselt tingimustele, ja

| c) | siseriiklikes õigusaktides kehtestatud relva valdamise maksimaalsetele tähtaegadele. |
| --- | --- |

c)

siseriiklikes õigusaktides kehtestatud relva valdamise maksimaalsetele tähtaegadele.

5.   Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad, mis tagavad, et isikud, kellel oli 28. juulil 2008 siseriiklike õigusaktide kohaselt B-klassi relvaluba, ei pea Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/51/EÜ (9) jõustumise tõttu hakkama taotlema litsentsi või luba nende valduses olevate C- või D-klassi tulirelvade jaoks. C- või D-klassi tulirelvade igasuguse edaspidise üleandmise puhul on ülevõtjal siiski vaja saada või omada vastavat litsentsi või eriluba nende tulirelvade valdamiseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

| 7) | Artikli 11 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Enne üleandmise kuupäeva edastab relvakaupmees lähteriigi ametiasutustele kõik lõike 2 esimeses lõigus loetletud andmed. Need ametiasutused teostavad kontrolle, vajaduse korral kohapeal, et kontrollida relvakaupmehe poolt edastatud teabe ja üleandmise tegelike asjaolude vastavust. Relvakaupmees edastab andmed arvestusega, et selleks jääks piisavalt aega.”. |
| --- | --- |

7)

Artikli 11 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Enne üleandmise kuupäeva edastab relvakaupmees lähteriigi ametiasutustele kõik lõike 2 esimeses lõigus loetletud andmed. Need ametiasutused teostavad kontrolle, vajaduse korral kohapeal, et kontrollida relvakaupmehe poolt edastatud teabe ja üleandmise tegelike asjaolude vastavust. Relvakaupmees edastab andmed arvestusega, et selleks jääks piisavalt aega.”.

| 8) | Artikli 12 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Olenemata lõikest 1 võivad jahimehed ilma eelloata oma valduses hoida ühte või mitut C- ja D-klassi ning laskurid ühte või mitut B-, C- ja D-klassi tulirelva, kui nad on teekonnal läbi kahe või enama liikmesriigi, et tegelda oma harrastusega, tingimusel et nende valduses on Euroopa tulirelvapass, kuhu vastav(ad) tulirelv(ad) on kantud, ja tingimusel, et nad suudavad oma reisi põhjendada, esitades eelkõige kutse või muu tõendusmaterjali oma küttimis- või sportlaskmistegevuse kohta sihtliikmesriigis.
  Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.”. |
| --- | --- |

8)

Artikli 12 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Olenemata lõikest 1 võivad jahimehed ilma eelloata oma valduses hoida ühte või mitut C- ja D-klassi ning laskurid ühte või mitut B-, C- ja D-klassi tulirelva, kui nad on teekonnal läbi kahe või enama liikmesriigi, et tegelda oma harrastusega, tingimusel et nende valduses on Euroopa tulirelvapass, kuhu vastav(ad) tulirelv(ad) on kantud, ja tingimusel, et nad suudavad oma reisi põhjendada, esitades eelkõige kutse või muu tõendusmaterjali oma küttimis- või sportlaskmistegevuse kohta sihtliikmesriigis.

Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.”.

| 9) | Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva direktiivi tõhusaks kohaldamiseks vahetavad liikmesriigid omavahel korrapäraselt teavet. Seda silmas pidades moodustab komisjon käesoleva artikli kohaldamiseks hiljemalt 28. juulil 2009 teabevahetuse kontaktrühma. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile, millised siseriiklikud asutused vastutavad teabe edastamise ja vastuvõtmise ning artikli 11 lõikes 4 sätestatud kohustuste täitmise eest.”. |
| --- | --- |

9)

Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva direktiivi tõhusaks kohaldamiseks vahetavad liikmesriigid omavahel korrapäraselt teavet. Seda silmas pidades moodustab komisjon käesoleva artikli kohaldamiseks hiljemalt 28. juulil 2009 teabevahetuse kontaktrühma. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile, millised siseriiklikud asutused vastutavad teabe edastamise ja vastuvõtmise ning artikli 11 lõikes 4 sätestatud kohustuste täitmise eest.”.

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud. |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

| 11) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste korra ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete rakendamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”. |
| --- | --- |

11)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste korra ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete rakendamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”.

| 12) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2015 aruande käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenenud olukorrast, lisades sellele vajaduse korral muudatusettepanekud.
  Komisjon viib hiljemalt 28. juulil 2012 läbi uuringu sellest, millised plussid ja miinused võivad olla tulirelvaklasside arvu vähendamisel kahele klassile (keelatud või lubatud tulirelvad) eesmärgiga võimaliku lihtsustamise abil parandada nimetatud toodete siseturu toimimist, ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2010 aruande järeletehtud tulirelvade turuletoomist käsitleva uuringu järelduste kohta, et otsustada, kas selliste toodete võtmine käesoleva direktiivi reguleerimisalasse on võimalik ja soovitav.”. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2015 aruande käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenenud olukorrast, lisades sellele vajaduse korral muudatusettepanekud.

Komisjon viib hiljemalt 28. juulil 2012 läbi uuringu sellest, millised plussid ja miinused võivad olla tulirelvaklasside arvu vähendamisel kahele klassile (keelatud või lubatud tulirelvad) eesmärgiga võimaliku lihtsustamise abil parandada nimetatud toodete siseturu toimimist, ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2010 aruande järeletehtud tulirelvade turuletoomist käsitleva uuringu järelduste kohta, et otsustada, kas selliste toodete võtmine käesoleva direktiivi reguleerimisalasse on võimalik ja soovitav.”.

| 13) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | kõiki direktiivi artiklis 1 määratletud tulirelvi,”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osa esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

kõiki direktiivi artiklis 1 määratletud tulirelvi,”;

| b) | III osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | on muudetud lõplikult kasutuskõlbmatuks kahjutustamisega, mis tagab, et tulirelva kõik olulised osad on muudetud jäädavalt kasutamatuks ning et neid ei ole võimalik taaskomplekteerimiseks eemaldada, asendada või muuta;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

III osa muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

on muudetud lõplikult kasutuskõlbmatuks kahjutustamisega, mis tagab, et tulirelva kõik olulised osad on muudetud jäädavalt kasutamatuks ning et neid ei ole võimalik taaskomplekteerimiseks eemaldada, asendada või muuta;”;

| ii) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid võtavad vastu kõik vajalikud sätted, et pädev asutus kontrolliks punktis a osutatud kahjutustamismeetmeid, tagades seeläbi, et tulirelvad on muutmise tulemusena pöördumatult kasutuskõlbmatud. Liikmesriigid näevad ette korra, mille kohaselt antakse nimetatud kontrollimise raames välja tulirelva kahjutustamise tõend või muu dokument või tehakse tulirelvale sellekohane selgesti nähtav märge. Komisjon sätestab, toimides vastavalt direktiivi artikli 13a lõikes 2 osutatud menetlusele, kahjutustamise norme ja viise käsitlevad ühised suunised, et tagada kahjutustatud relvade jäädav kasutuskõlbmatus.”. |
| --- | --- |

ii)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid võtavad vastu kõik vajalikud sätted, et pädev asutus kontrolliks punktis a osutatud kahjutustamismeetmeid, tagades seeläbi, et tulirelvad on muutmise tulemusena pöördumatult kasutuskõlbmatud. Liikmesriigid näevad ette korra, mille kohaselt antakse nimetatud kontrollimise raames välja tulirelva kahjutustamise tõend või muu dokument või tehakse tulirelvale sellekohane selgesti nähtav märge. Komisjon sätestab, toimides vastavalt direktiivi artikli 13a lõikes 2 osutatud menetlusele, kahjutustamise norme ja viise käsitlevad ühised suunised, et tagada kahjutustatud relvade jäädav kasutuskõlbmatus.”.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. juulil 2010. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 21. mai 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 83.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. aprilli 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.

3

(4)  EÜT L 280, 24.10.2001, lk 5.

4

(5)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

6

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

7

(8)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).”.

8

(9)  ELT L 179, 8.7.2008, lk 5.”.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).”.

10

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 8.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/12

---

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHTU KODUKORRA MUUDATUSED

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 224 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140 viiendat lõiku,

võttes arvesse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta artiklit 63,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 14. mail 2008,

arvestades, et on tekkinud vajadus muuta teatud kodukorra sätteid esiteks selleks, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi rolli seadusandlikus menetluses ja teiseks selleks, et kohandada kodukorra sätteid kohtu töö tõhusa korraldamise nõuetega,

arvestades, et praktika on näidanud, et kodukorras tuleb teha kohandusi selleks, et kohus saaks tõhusamalt lahendada intellektuaalomandiga seotud kohtuasju,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISED MUUDATUSED:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1), mida on muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92), 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4), 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3), 21. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108), 12. oktoobril 2005 (ELT L 298, 15.11.2005, lk 1) ja 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45), muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 24 lõikesse 7 lisatakse uus lause:
  „Hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad saadetakse samal kujul ka Euroopa Parlamendile, et ta saaks hinnata, kas taotletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastuvõetud õigusakti kohaldamata jätmist EÜ asutamislepingu artikli 241 alusel.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 24 lõikesse 7 lisatakse uus lause:

„Hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad saadetakse samal kujul ka Euroopa Parlamendile, et ta saaks hinnata, kas taotletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastuvõetud õigusakti kohaldamata jätmist EÜ asutamislepingu artikli 241 alusel.”

| 2. | Artikli 51 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmise tekstiga:
  „Otsus kohtuasja üleandmise kohta suuremale kohtukoosseisule võetakse vastu täiskogul pärast kohtujuristi ärakuulamist.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 51 lõike 1 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmise tekstiga:

„Otsus kohtuasja üleandmise kohta suuremale kohtukoosseisule võetakse vastu täiskogul pärast kohtujuristi ärakuulamist.”

| 3. | Artiklis 77 asendatakse punktis c kirjavahemärk „.” kirjavahemärgiga „;” ning lisatakse punkt d järgnevas sõnastuses:






  „d) | muudel erijuhtudel, kui hea õigusemõistmise põhimõtted seda nõuavad.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklis 77 asendatakse punktis c kirjavahemärk „.” kirjavahemärgiga „;” ning lisatakse punkt d järgnevas sõnastuses:

„d)

muudel erijuhtudel, kui hea õigusemõistmise põhimõtted seda nõuavad.”

| 4. | Kodukorra artikli 100 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse sõnad „välja arvatud Esimese Astme Kohtu otsus või määrus” sõnadega „kaasa arvatud Esimese Astme Kohtu otsus või määrus”; pärast esimest lõiku lisatakse uus lõik järgmises sõnastuses: „Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 55 ettenähtud kohtuotsus ja määrus tehakse faksi või muu tehnilise sidevahendi teel teatavaks nendele liikmesriikidele ja institutsioonidele, kes ei olnud menetluse pooled.”; ning järgmises lõigus kustutatakse sõnad „olemuse või”. |
| --- | --- |

4.

Kodukorra artikli 100 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse sõnad „välja arvatud Esimese Astme Kohtu otsus või määrus” sõnadega „kaasa arvatud Esimese Astme Kohtu otsus või määrus”; pärast esimest lõiku lisatakse uus lõik järgmises sõnastuses: „Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 55 ettenähtud kohtuotsus ja määrus tehakse faksi või muu tehnilise sidevahendi teel teatavaks nendele liikmesriikidele ja institutsioonidele, kes ei olnud menetluse pooled.”; ning järgmises lõigus kustutatakse sõnad „olemuse või”.

| 5. | Artikli 135 ja artikli 136 vahele lisatakse uus artikkel 135a.
  „Artikkel 135a
  Pärast käesoleva kodukorra artikli 135 lõikes 1 ja vajadusel artikli 135 lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlusdokumentide esitamist võib Esimese Astme Kohus ettekandjakohtuniku ettekande alusel ning pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist otsustada, et kohtuasi tuleb lahendada ilma suulise menetluseta, välja arvatud juhul, kui üks pooltest esitab taotluse, milles põhjendab oma ärakuulamise vajadust. Taotlus esitatakse ühe kuu jooksul alates poolele teatise kättetoimetamisest kirjaliku menetluse lõpetamise kohta. President võib seda tähtaega pikendada.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 135 ja artikli 136 vahele lisatakse uus artikkel 135a.

„Artikkel 135a

Pärast käesoleva kodukorra artikli 135 lõikes 1 ja vajadusel artikli 135 lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlusdokumentide esitamist võib Esimese Astme Kohus ettekandjakohtuniku ettekande alusel ning pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist otsustada, et kohtuasi tuleb lahendada ilma suulise menetluseta, välja arvatud juhul, kui üks pooltest esitab taotluse, milles põhjendab oma ärakuulamise vajadust. Taotlus esitatakse ühe kuu jooksul alates poolele teatise kättetoimetamisest kirjaliku menetluse lõpetamise kohta. President võib seda tähtaega pikendada.”

Artikkel 2

Käesolevad kodukorra muudatused, mis on autentsed kõigis kodukorra artikli 35 lõikes 1 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning need jõustuvad nende avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 12. juuni 2008

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. JAEGER

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 8.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/14

---

KOMISJONI OTSUS,

26. juuni 2008,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi esinemisega Horvaatias ja Šveitsis

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3020 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/555/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 8 lõikeid 1 ja 6,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 2 lõikeid 1 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. augusti 2006. aasta otsuses 2006/696/EÜ, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde, haudemune, ühepäevaseid tibusid, kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, mune ja munatooteid ning määratletud patogeenivabasid mune, ja kohaldatavad veterinaarsertifikaatide nõuded ning muudetakse otsuseid 93/342/EMÜ, 2000/585/EÜ ja 2003/812/EÜ, (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ning nendest saadavate teatavate toodete importimiseks ühendusse ja sealt läbiveoks. Ühenduse eeskirjade selguse ja järjepidevuse huvides on käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane arvestada kodulindude ja haudemunade määratlusi, mis on sätestatud kõnealuses otsuses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. augusti 2006. aasta otsuses 2006/696/EÜ, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde, haudemune, ühepäevaseid tibusid, kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, mune ja munatooteid ning määratletud patogeenivabasid mune, ja kohaldatavad veterinaarsertifikaatide nõuded ning muudetakse otsuseid 93/342/EMÜ, 2000/585/EÜ ja 2003/812/EÜ, (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ning nendest saadavate teatavate toodete importimiseks ühendusse ja sealt läbiveoks. Ühenduse eeskirjade selguse ja järjepidevuse huvides on käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane arvestada kodulindude ja haudemunade määratlusi, mis on sätestatud kõnealuses otsuses.

| (2) | Komisjoni 23. märtsi 2007. aasta määruses (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse, (4) on sätestatud loomatervishoiunõuded teatavate lindude impordil ühendusse kolmandatest riikidest või nende osadest. Ühenduse eeskirjade selguse ja järjepidevuse huvides on käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane arvestada lindude määratlust, mis on sätestatud kõnealuses määruses. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. märtsi 2007. aasta määruses (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse, (4) on sätestatud loomatervishoiunõuded teatavate lindude impordil ühendusse kolmandatest riikidest või nende osadest. Ühenduse eeskirjade selguse ja järjepidevuse huvides on käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane arvestada lindude määratlust, mis on sätestatud kõnealuses määruses.

| (3) | Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta otsus 2006/265/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi kahtlusega Šveitsis, (5) ja komisjoni 28. juuli 2006. aasta otsus 2006/533/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga Horvaatias, (6) võeti vastu pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi positiivseid leide metslindudel mõlemas nimetatud kolmandas riigis. Nende otsustega on ette nähtud, et liikmesriigid peavad peatama elusate kodulindude, silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetud või looduslike jahilindude ning teatavate muude eluslindude (sealhulgas lemmiklindude ja nende liikide haudemunade), samuti teatavate lindudelt pärit toodete importimise Horvaatia ja Šveitsi teatavatelt aladelt. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta otsus 2006/265/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi kahtlusega Šveitsis, (5) ja komisjoni 28. juuli 2006. aasta otsus 2006/533/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga Horvaatias, (6) võeti vastu pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi positiivseid leide metslindudel mõlemas nimetatud kolmandas riigis. Nende otsustega on ette nähtud, et liikmesriigid peavad peatama elusate kodulindude, silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetud või looduslike jahilindude ning teatavate muude eluslindude (sealhulgas lemmiklindude ja nende liikide haudemunade), samuti teatavate lindudelt pärit toodete importimise Horvaatia ja Šveitsi teatavatelt aladelt.

| (4) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsuses 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (7) on sätestatud teatavad bio-ohutusmeetmed ja piiravad meetmed, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine pärast haiguspuhangu kahtlust või kinnitamist kodulindude seas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsuses 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (7) on sätestatud teatavad bio-ohutusmeetmed ja piiravad meetmed, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine pärast haiguspuhangu kahtlust või kinnitamist kodulindude seas.

| (5) | Komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsuses 2006/563/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/115/EÜ, (8) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed, et vältida selle haiguse levimist metslindudelt kodulindudele, sealhulgas kontroll- ja seiretsoonide kehtestamine riskianalüüsile toetudes, võttes arvesse epidemioloogilisi, geograafilisi ja ökoloogilisi tegureid pärast selle haiguse positiivse leiu kahtlust või kinnitamist metslindudel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsuses 2006/563/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/115/EÜ, (8) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed, et vältida selle haiguse levimist metslindudelt kodulindudele, sealhulgas kontroll- ja seiretsoonide kehtestamine riskianalüüsile toetudes, võttes arvesse epidemioloogilisi, geograafilisi ja ökoloogilisi tegureid pärast selle haiguse positiivse leiu kahtlust või kinnitamist metslindudel.

| (6) | Horvaatia on komisjonile teatanud, et selle kolmanda riigi pädevad asutused kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldavad otsuse 2006/563/EÜ kohaselt liikmesriikide pädevad asutused alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kahtluse või kinnitamise korral metslindudel, ning et ta teatab komisjonile viivitamata mis tahes edasistest muutustest loomade tervislikus seisundis, eriti selle haiguse positiivsetest leidudest metslindudel. |
| --- | --- |

(6)

Horvaatia on komisjonile teatanud, et selle kolmanda riigi pädevad asutused kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldavad otsuse 2006/563/EÜ kohaselt liikmesriikide pädevad asutused alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kahtluse või kinnitamise korral metslindudel, ning et ta teatab komisjonile viivitamata mis tahes edasistest muutustest loomade tervislikus seisundis, eriti selle haiguse positiivsetest leidudest metslindudel.

| (7) | Šveits on komisjonile teatanud, et selle riigi pädevad asutused kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldavad otsuste 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ kohaselt liikmesriikide pädevad asutused alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kahtluse või kinnitamise korral kodu- või metslindudel, ning et ta teatab komisjonile viivitamata mis tahes edasistest muutustest loomade tervislikus seisundis, sealhulgas eriti selle haiguse puhangust või positiivsetest leidudest kodu- või metslindudel. Arvesse tuleks võtta ka Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet. (9) |
| --- | --- |

(7)

Šveits on komisjonile teatanud, et selle riigi pädevad asutused kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldavad otsuste 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ kohaselt liikmesriikide pädevad asutused alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kahtluse või kinnitamise korral kodu- või metslindudel, ning et ta teatab komisjonile viivitamata mis tahes edasistest muutustest loomade tervislikus seisundis, sealhulgas eriti selle haiguse puhangust või positiivsetest leidudest kodu- või metslindudel. Arvesse tuleks võtta ka Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet. (9)

| (8) | Komisjon teavitab viivitamata liikmesriike ja edastab neile kogu Horvaatia ja Šveitsi pädevatelt ametiasutustelt saadud sellise teabe. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitab viivitamata liikmesriike ja edastab neile kogu Horvaatia ja Šveitsi pädevatelt ametiasutustelt saadud sellise teabe.

| (9) | Otsused 2006/265/EÜ ja 2006/533/EÜ aegusid 30. juunil 2007. |
| --- | --- |

(9)

Otsused 2006/265/EÜ ja 2006/533/EÜ aegusid 30. juunil 2007.

| (10) | Arvestades praegust epidemioloogilist olukorda alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhul ühenduses ja kolmandates riikides ning pidades silmas Horvaatialt saadud tagatisi on asjakohane, et selle haiguse positiivse leiu korral metslindudel Horvaatia territooriumil kohaldatakse seda riiki puudutavaid ühenduse kaitsemeetmeid üksnes nende Horvaatia alade suhtes, mille suhtes selle riigi pädev asutus kohaldab samaväärseid kaitsemeetmeid, nagu sätestatud otsuses 2006/563/EÜ. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades praegust epidemioloogilist olukorda alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhul ühenduses ja kolmandates riikides ning pidades silmas Horvaatialt saadud tagatisi on asjakohane, et selle haiguse positiivse leiu korral metslindudel Horvaatia territooriumil kohaldatakse seda riiki puudutavaid ühenduse kaitsemeetmeid üksnes nende Horvaatia alade suhtes, mille suhtes selle riigi pädev asutus kohaldab samaväärseid kaitsemeetmeid, nagu sätestatud otsuses 2006/563/EÜ.

| (11) | Pidades silmas Šveitsilt saadud tagatisi on asjakohane, et alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi positiivse leiu korral metslindudel või selle haiguse puhangu korral kodulindude seas Šveitsi territooriumil kohaldatakse seda riiki puudutavaid kaitsemeetmeid üksnes nende Šveitsi alade suhtes, mille suhtes selle riigi pädev asutus kohaldab samaväärseid kaitsemeetmeid, nagu sätestatud otsustes 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas Šveitsilt saadud tagatisi on asjakohane, et alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi positiivse leiu korral metslindudel või selle haiguse puhangu korral kodulindude seas Šveitsi territooriumil kohaldatakse seda riiki puudutavaid kaitsemeetmeid üksnes nende Šveitsi alade suhtes, mille suhtes selle riigi pädev asutus kohaldab samaväärseid kaitsemeetmeid, nagu sätestatud otsustes 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ.

| (12) | Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsuses 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ, (10) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, ning kehtestatakse töötlemisviisid, mida käsitatakse tõhusana vastavate haigustekitajate inaktiveerimisel. Et vältida haiguse levikut selliste toodete kaudu, tuleb kohaldada asjakohast töötlust, mis sõltub tervishoiuolukorrast päritoluriigis ja toodete valmistamisel kasutatud liikide tervislikust seisundist. Seepärast on asjakohane lubada erand sättest, millega peatatakse Horvaatiast ja Šveitsist pärit looduslike jahilindude lihast valmistatud lihatoodete importimine, tingimusel et tooteid on töötlemisel kuumutatud sisetemperatuurini vähemalt 70 °C. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsuses 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ, (10) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, ning kehtestatakse töötlemisviisid, mida käsitatakse tõhusana vastavate haigustekitajate inaktiveerimisel. Et vältida haiguse levikut selliste toodete kaudu, tuleb kohaldada asjakohast töötlust, mis sõltub tervishoiuolukorrast päritoluriigis ja toodete valmistamisel kasutatud liikide tervislikust seisundist. Seepärast on asjakohane lubada erand sättest, millega peatatakse Horvaatiast ja Šveitsist pärit looduslike jahilindude lihast valmistatud lihatoodete importimine, tingimusel et tooteid on töötlemisel kuumutatud sisetemperatuurini vähemalt 70 °C.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid peatavad lõike 2 punktis a osutatud Horvaatia territooriumi aladelt ja lõike 2 punktis b osutatud Šveitsi territooriumi aladelt järgmiste kaupade importimise või toomise ühendusse:

| a) | kodulinnud, vastavalt otsuse 2006/696/EÜ artikli 2 punktis a esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

a)

kodulinnud, vastavalt otsuse 2006/696/EÜ artikli 2 punktis a esitatud määratlusele;

| b) | haudemunad, vastavalt otsuse 2006/696/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

b)

haudemunad, vastavalt otsuse 2006/696/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele;

| c) | linnud, vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2007 artikli 3 punktis a esitatud määratlusele, ning nende haudemunad; |
| --- | --- |

c)

linnud, vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2007 artikli 3 punktis a esitatud määratlusele, ning nende haudemunad;

| d) | looduslike jahilindude liha, hakkliha, lihavalmistised, lihamass; |
| --- | --- |

d)

looduslike jahilindude liha, hakkliha, lihavalmistised, lihamass;

| e) | lihatooted, mis koosnevad looduslike jahilindude lihast või sisaldavad seda; |
| --- | --- |

e)

lihatooted, mis koosnevad looduslike jahilindude lihast või sisaldavad seda;

| f) | toores lemmikloomatoit ja töötlemata söödatooraine, mis sisaldab looduslike jahilindude mis tahes osi; |
| --- | --- |

f)

toores lemmikloomatoit ja töötlemata söödatooraine, mis sisaldab looduslike jahilindude mis tahes osi;

| g) | mis tahes lindude töötlemata jahitrofeed. |
| --- | --- |

g)

mis tahes lindude töötlemata jahitrofeed.

2.   Lõikes 1 ette nähtud peatamise nõuet kohaldatakse kõnealuste kaupade ühendusse importimise või toomise korral:

| a) | Horvaatia puhul – kõikidelt Horvaatia territooriumi aladelt, kus Horvaatia pädevad asutused ametlikult kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed otsuses 2006/563/EÜ sätestatud meetmetega; |
| --- | --- |

a)

Horvaatia puhul – kõikidelt Horvaatia territooriumi aladelt, kus Horvaatia pädevad asutused ametlikult kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed otsuses 2006/563/EÜ sätestatud meetmetega;

| b) | Šveitsi puhul – kõikidelt Šveitsi territooriumi aladelt, kus Šveitsi pädevad asutused ametlikult kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed otsustes 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ sätestatud meetmetega. |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul – kõikidelt Šveitsi territooriumi aladelt, kus Šveitsi pädevad asutused ametlikult kohaldavad kaitsemeetmeid, mis on samaväärsed otsustes 2006/415/EÜ ja 2006/563/EÜ sätestatud meetmetega.

3.   Erandina lõike 1 punktist e lubavad liikmesriigid ühendusse importida ja tuua looduslike jahilindude lihast koosnevaid või nimetatud liha sisaldavaid tooteid, kui kõnealuste liikide liha töötlemisel on kasutatud vähemalt üht otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osa punktides B, C või D osutatud eriviisidest.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad viivitamata käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldavad need. Liikmesriigid teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2009.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

1

(2)  EÜT L 24, 31.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ.

2

(3)  ELT L 295, 25.10.2006, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1237/2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 5).

3

(4)  ELT L 84, 24.3.2007, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 311/2008 (ELT L 93, 4.4.2008, lk 3).

4

(5)  ELT L 95, 4.4.2006, lk 9. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/892/EÜ (ELT L 343, 8.12.2006, lk 99).

5

(6)  ELT L 212, 2.8.2006, lk 19. Otsust on muudetud otsusega 2006/892/EÜ.

6

(7)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/70/EÜ (ELT L 18, 23.1.2008, lk 5).

7

(8)  ELT L 222, 15.8.2006, lk 11. Otsust on muudetud otsusega 2007/119/EÜ (ELT L 51, 20.2.2007, lk 22).

8

(9)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

9

(10)  ELT L 312, 30.11.2007, lk 49.

10

---