# Euroopa Liidu L 157/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide17. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 157

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide17. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 538/2008, 29. mai 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2008, 16. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeks) rakendamist ühenduse piires) II lisa seoses vormide vorminguga | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2008, 16. juuni 2008, millega kohandatakse teatavaid püügikvoote 2008. aastaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja II lisa seoses tsüflutriini ja harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiiniga (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 543/2008, 16. juuni 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 46 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 544/2008, 13. juuni 2008, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük püügipiirkonna IIa ja IV EÜ vetes ning püügipiirkonna VI EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 88 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 545/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 90 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1399/2007 alusel avatud Šveitsist pärit teatavate lihatoodete tariifikvootide raames | 92 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 547/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1382/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames | 93 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 548/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 812/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames | 94 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 549/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 979/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames | 95 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 550/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 806/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames | 96 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 538/2008, 29. mai 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2008, 16. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeks) rakendamist ühenduse piires) II lisa seoses vormide vorminguga

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2008, 16. juuni 2008, millega kohandatakse teatavaid püügikvoote 2008. aastaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja II lisa seoses tsüflutriini ja harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiiniga (
  1
  )

Phaseolus vulgaris

1

43

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 543/2008, 16. juuni 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

46

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 544/2008, 13. juuni 2008, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük püügipiirkonna IIa ja IV EÜ vetes ning püügipiirkonna VI EÜ ja rahvusvahelistes vetes

88

Komisjoni määrus (EÜ) nr 545/2008, 16. juuni 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

90

Komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1399/2007 alusel avatud Šveitsist pärit teatavate lihatoodete tariifikvootide raames

92

Komisjoni määrus (EÜ) nr 547/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1382/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

93

Komisjoni määrus (EÜ) nr 548/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 812/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

94

Komisjoni määrus (EÜ) nr 549/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 979/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

95

Komisjoni määrus (EÜ) nr 550/2008, 16. juuni 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 806/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

96

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/448/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. mai 2008, Taani teatatud riiklike sätete kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2168 all) | 98 |
| | | 2008/449/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2008/155/EÜ seoses Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikide teatavate embrüokogumis- ja -tootmisrühmadega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2466 all)

   (
  1
  ) | 108 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/448/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. mai 2008, Taani teatatud riiklike sätete kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2168 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2168 all)

98

2008/449/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2008/155/EÜ seoses Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikide teatavate embrüokogumis- ja -tootmisrühmadega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2466 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2466 all)

1

108

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/450/ÜVJP, 16. juuni 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis | 110 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/450/ÜVJP, 16. juuni 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis

110

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 538/2008,

29. mai 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 1386/2007, (1) eriti selle artiklit 70,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1386/2007 rakendatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (edaspidi „NAFO”) vastu võetud teatavaid kaitse- ja rakendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1386/2007 rakendatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (edaspidi „NAFO”) vastu võetud teatavaid kaitse- ja rakendusmeetmeid.

| (2) | 2007. aasta septembris toimunud 29. aastakoosolekul võttis NAFO vastu mitmeid muudatusi oma kaitse- ja rakendusmeetmetes. Kõnealused muudatused on seotud võrgusilma suurusega, ümberlaadimisega, keelupiirkondadega korallikaitse tagamiseks, saagiaruannetega, tõsise rikkumise mõistega, tootekoodidega, sadamas inspekteerimise blanketi formaadiga ning laevatrapi tehniliste nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta septembris toimunud 29. aastakoosolekul võttis NAFO vastu mitmeid muudatusi oma kaitse- ja rakendusmeetmetes. Kõnealused muudatused on seotud võrgusilma suurusega, ümberlaadimisega, keelupiirkondadega korallikaitse tagamiseks, saagiaruannetega, tõsise rikkumise mõistega, tootekoodidega, sadamas inspekteerimise blanketi formaadiga ning laevatrapi tehniliste nõuetega.

| (3) | Ühtlasi leiti määruses 1386/2007 vigu, mis tuleb parandada: ristviidetes on rida eksimusi ja VII lisa punktis 3 puuduvad mõned elemendid. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlasi leiti määruses 1386/2007 vigu, mis tuleb parandada: ristviidetes on rida eksimusi ja VII lisa punktis 3 puuduvad mõned elemendid.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) 1386/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) 1386/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1386/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklile 3 lisatakse järgmine punkt:






  „20. | „ümberlaadimine” – mis tahes koguse pardal hoitavate kalavarude või -toodete ühe laeva pardalt teisele üleviimine.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklile 3 lisatakse järgmine punkt:

„20.

„ümberlaadimine” – mis tahes koguse pardal hoitavate kalavarude või -toodete ühe laeva pardalt teisele üleviimine.”;

| 2. | Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Rajoonis 3O pelaagilise traaliga meriahvenat püüdvad laevad kasutavad võrke, mille keskmine silmasuurus on 90 mm.”; |
| --- | --- |

2.

Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Rajoonis 3O pelaagilise traaliga meriahvenat püüdvad laevad kasutavad võrke, mille keskmine silmasuurus on 90 mm.”;

| 3. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Piiratud püügi piirkonnad
  1.   Kalapüük põhjalähedaste liikide püügiks ettenähtud vahenditega on keelatud järgmistes piirkondades:









  Piirkond | Koordinaat 1 | Koordinaate 2 | Koordinaat 3 | Koordinaat 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Orphan Knoll | 50.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  47.00.30 W | 50.00.30 N
  45.00.30 W |
| Corner Seamounts | 35.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  52.00.00 W | 35.00.00 N
  52.00.00 W |
| Newfoundland Seamounts | 43.29.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  46.40.00 W | 43.29.00 N
  46.40.00 W |
| New England Seamounts | 35.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  64.00.00 W | 35.00.00 N
  64.00.00 W |

3.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Piiratud püügi piirkonnad

1.   Kalapüük põhjalähedaste liikide püügiks ettenähtud vahenditega on keelatud järgmistes piirkondades:

Piirkond

Koordinaat 1

Koordinaate 2

Koordinaat 3

Koordinaat 4

Orphan Knoll

50.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

47.00.30 W

50.00.30 N

45.00.30 W

Corner Seamounts

35.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

52.00.00 W

35.00.00 N

52.00.00 W

Newfoundland Seamounts

43.29.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

46.40.00 W

43.29.00 N

46.40.00 W

New England Seamounts

35.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

64.00.00 W

35.00.00 N

64.00.00 W

2.   Järgmine piirkond rajoonis 3O suletakse igasuguseks kalastustegevuseks, sealhulgas põhjapüügivahenditega püügiks. Keelupiirkond on määratletud järgmisi koordinaate ühendavate joontega (numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1):

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 42°53′00′′N | 51°00′00′′W |
| 2 | 42°52′04′′N | 51°31′44′′W |
| 3 | 43°24′13′′N | 51°58′12′′W |
| 4 | 43°24′20′′N | 51°58′18′′W |
| 5 | 43°39′38′′N | 52°13′10′′W |
| 6 | 43°40′59′′N | 52°27′52′′W |
| 7 | 43°56′19′′N | 52°39′48′′W |
| 8 | 44°04′53′′N | 52°58′12′′W |
| 9 | 44°18′38′′N | 53°06′00′′W |
| 10 | 44°18′36′′N | 53°24′07′′W |
| 11 | 44°49′59′′N | 54°30′00′′W |
| 12 | 44°29′55′′N | 54°30′00′′W |
| 13 | 43°26′59′′N | 52°55′59′′W |
| 14 | 42°48′00′′N | 51°41′06′′W |
| 15 | 42°33′02′′N | 51°00′00′′W” |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

42°53′00′′N

51°00′00′′W

2

42°52′04′′N

51°31′44′′W

3

43°24′13′′N

51°58′12′′W

4

43°24′20′′N

51°58′18′′W

5

43°39′38′′N

52°13′10′′W

6

43°40′59′′N

52°27′52′′W

7

43°56′19′′N

52°39′48′′W

8

44°04′53′′N

52°58′12′′W

9

44°18′38′′N

53°06′00′′W

10

44°18′36′′N

53°24′07′′W

11

44°49′59′′N

54°30′00′′W

12

44°29′55′′N

54°30′00′′W

13

43°26′59′′N

52°55′59′′W

14

42°48′00′′N

51°41′06′′W

15

42°33′02′′N

51°00′00′′W”

| 4. | Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta tagant kõigi artikli 14 kohase kalapüügiloaga laevade mahutavusplaanide õigsust. Kapten tagab, et kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral esitada inspektorile.”; |
| --- | --- |

4.

Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta tagant kõigi artikli 14 kohase kalapüügiloaga laevade mahutavusplaanide õigsust. Kapten tagab, et kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral esitada inspektorile.”;

| 5. | Artikli 21 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | saak enne rajooni 3L sisenemist ja enne sealt väljumist. Neid saagiaruandeid esitavad rajoonis 3L süvameregarneeli püüdvad laevad üks tund enne kõnealuse rajooni piiride ületamist. Kõnealuses aruandes märgitakse pärast eelmise saagiaruande esitamist pardale võetud saak rajoonide ja liikide kaupa (kolmetäheline kood) kilodes, ümardatuna lähima 100 kiloni.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 21 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

„f)

saak enne rajooni 3L sisenemist ja enne sealt väljumist. Neid saagiaruandeid esitavad rajoonis 3L süvameregarneeli püüdvad laevad üks tund enne kõnealuse rajooni piiride ületamist. Kõnealuses aruandes märgitakse pärast eelmise saagiaruande esitamist pardale võetud saak rajoonide ja liikide kaupa (kolmetäheline kood) kilodes, ümardatuna lähima 100 kiloni.”;

| 6. | Artikli 30 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Vaadeldava laeva kaptenil on õigus soovi korral saada artikli 28 lõikes 1 sätestatud vaatleja aruande koopia.”; |
| --- | --- |

6.

Artikli 30 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Vaadeldava laeva kaptenil on õigus soovi korral saada artikli 28 lõikes 1 sätestatud vaatleja aruande koopia.”;

| 7. | Artikli 32 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  „1.   Liikmesriikide pädevad asutused, kes vastavalt artiklile 28 saavad vaatleja lõpparuande, hindavad aruande sisu ja järeldusi.”; |
| --- | --- |

7.

Artikli 32 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.   Liikmesriikide pädevad asutused, kes vastavalt artiklile 28 saavad vaatleja lõpparuande, hindavad aruande sisu ja järeldusi.”;

| 8. | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | õimaldab kasutada laevatrappi, mis on ehitatud ja mida kasutatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete nõuete kohaselt;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

õimaldab kasutada laevatrappi, mis on ehitatud ja mida kasutatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete nõuete kohaselt;”;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „b)a | tagab mehhaanilise tõstuki kasutamise korral, et tõstuki abiseadmed kuuluvad tüüpi, mis on saanud riikliku ametiasutuse tüübikinnituse. Need peavad olema kavandatud ja ehitatud nii, et oleks võimalik tagada inspektorite ohutu pardaletulek ja sealt lahkumine, sealhulgas ohutu pääsu tõstukilt laevatekile ja tagasi. Punkti b nõuetele vastavat laevatrappi hoitakse tekil tõstuki juures, et seda saaks vajaduse korral võimalikult kiiresti kasutada;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„b)a

tagab mehhaanilise tõstuki kasutamise korral, et tõstuki abiseadmed kuuluvad tüüpi, mis on saanud riikliku ametiasutuse tüübikinnituse. Need peavad olema kavandatud ja ehitatud nii, et oleks võimalik tagada inspektorite ohutu pardaletulek ja sealt lahkumine, sealhulgas ohutu pääsu tõstukilt laevatekile ja tagasi. Punkti b nõuetele vastavat laevatrappi hoitakse tekil tõstuki juures, et seda saaks vajaduse korral võimalikult kiiresti kasutada;”.

| 9. | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

9.

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas oleva tekstiga.

| 10. | VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

10.

VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 11. | XII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

11.

XII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas oleva tekstiga.

| 12. | XIII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

12.

XIII lisa jäetakse välja.

| 13. | XIV b lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

13.

XIV b lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  ELT L 318, 5.12.2007, lk 1.

1

---

I LISA

„II LISA

Järgneb loetelu kalavarudest, millest tuleb aru anda vastavalt artiklile 22.

| ANG/N3NO | Lophius americanus | Ameerika merikurat |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN | Anarhichas lupus | Atlandi merihunt |
| CAP/N3LM | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN | Anarhichas spp. | Merihundid, mujal nimetamata |
| HAD/N3LNO | Melanogrammus aeglefinus | Kilttursk |
| HAL/N23KL | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3M | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3NO | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HER/N3L | Clupea harengus | Harilik heeringas |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKR/N3MNO | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKS/N3LMNO | Merlucius bilinearis | Hõbemerluus |
| RNG/N23 | Coryphaenoides rupestris | Kalju-tömppeakala |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Valge ameerikaluts |
| POK/N3O | Pollachius virens | Põhjaatlandi süsikas (saida) |
| PRA/N3M | Pandalus borealis | Harilik süvameregarneel |
| RHG/N23 | Macrourus berglax | Põhja-pikksaba |
| SKA/N2J3K | Raja spp. | Raid |
| SKA/N3M | Raja spp. | Raid |
| SQI/N56 | Illex illecebrosus | Lühiuimkalmaar |
| VFF/N3LMN | — | Sorteerimata ja identifitseerimata kalad |
| WIT/N3M | Glyptocephalus cynoglossus | Pikklest |
| YEL/N3M | Limanda ferruginea | Ruske soomuslest” |

ANG/N3NO

Lophius americanus

Ameerika merikurat

CAA/N3LMN

Anarhichas lupus

Atlandi merihunt

CAP/N3LM

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN

Anarhichas spp.

Merihundid, mujal nimetamata

HAD/N3LNO

Melanogrammus aeglefinus

Kilttursk

HAL/N23KL

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3M

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3NO

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HER/N3L

Clupea harengus

Harilik heeringas

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKR/N3MNO

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKS/N3LMNO

Merlucius bilinearis

Hõbemerluus

RNG/N23

Coryphaenoides rupestris

Kalju-tömppeakala

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Valge ameerikaluts

POK/N3O

Pollachius virens

Põhjaatlandi süsikas (saida)

PRA/N3M

Pandalus borealis

Harilik süvameregarneel

RHG/N23

Macrourus berglax

Põhja-pikksaba

SKA/N2J3K

Raja spp.

Raid

SKA/N3M

Raja spp.

Raid

SQI/N56

Illex illecebrosus

Lühiuimkalmaar

VFF/N3LMN

—

Sorteerimata ja identifitseerimata kalad

WIT/N3M

Glyptocephalus cynoglossus

Pikklest

YEL/N3M

Limanda ferruginea

Ruske soomuslest”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1386/2007 VII lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Püügiaruanne

| Andmed | Välja kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- |
| Aruande algus | SR | K | Süsteemiandmed; näitab aruande algust |
| Aadress | AD | K | Sõnumiandmed; sihtkoht, NAFO puhul „XNW” |
| Kellelt | FR | K | Edastaja nimi |
| Järjekorranumber | SQ | K | Sõnumiandmed; sõnumi jooksva aasta seerianumber |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiandmed; sõnumi liik, püügiaruandel „CAT” |
| Raadiokutsung | RC | K | Laeva registreerimisandmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Retke number | TN | V | Tegevusandmed; püügiretke jooksva aasta seerianumber |
| Laeva nimi | NA | V | Laeva registreerimisandmed; laeva nimi |
| Konventsiooniosalise
  laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laeva registreerimisandmed; konventsiooniosalise laeva ainuomane number ISO-3 lipuriigi koodina, millele järgneb number |
| Laeva pardatähis | XR | V | Laeva registreerimisandmed; laeva pardanumber |
| Asjaomane piirkond | RA | K | NAFO rajoon, millesse laev sisenes |
| Laiuskraad | LA | K (1) | Tegevusandmed; asukoht sõnumi edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K (1) | Tegevusandmed; asukoht sõnumi edastamise ajal |
| Püütud | CA | | Tegevusandmed; pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest, vajaduse korral paarikaupa. |
| Liigid | K | FAO liigikood |
| Eluskaal | K | skaal kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini |
| Püügipäevade arv | DF | K | Tegevusandmed; püügipäevade arv NAFO reguleeritavas piirkonnas alates püügi alustamisest või viimasest püügiaruandest |
| Kuupäev | DA | K | Sõnumiandmed; edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | Sõnumiandmed; edastamise kellaaeg |
| Aruande lõpp | ER | K | Süsteemiandmed; näitab aruande lõppu |

Andmed

Välja kood

Kohustuslik/valikuline

Märkused:

Aruande algus

SR

K

Süsteemiandmed; näitab aruande algust

Aadress

AD

K

Sõnumiandmed; sihtkoht, NAFO puhul „XNW”

Kellelt

FR

K

Edastaja nimi

Järjekorranumber

SQ

K

Sõnumiandmed; sõnumi jooksva aasta seerianumber

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiandmed; sõnumi liik, püügiaruandel „CAT”

Raadiokutsung

RC

K

Laeva registreerimisandmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Retke number

TN

V

Tegevusandmed; püügiretke jooksva aasta seerianumber

Laeva nimi

NA

V

Laeva registreerimisandmed; laeva nimi

Konventsiooniosalise

laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laeva registreerimisandmed; konventsiooniosalise laeva ainuomane number ISO-3 lipuriigi koodina, millele järgneb number

Laeva pardatähis

XR

V

Laeva registreerimisandmed; laeva pardanumber

Asjaomane piirkond

RA

K

NAFO rajoon, millesse laev sisenes

Laiuskraad

LA

K (1)

Tegevusandmed; asukoht sõnumi edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K (1)

Tegevusandmed; asukoht sõnumi edastamise ajal

Püütud

CA

Tegevusandmed; pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest, vajaduse korral paarikaupa.

Liigid

K

FAO liigikood

Eluskaal

K

skaal kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini

Püügipäevade arv

DF

K

Tegevusandmed; püügipäevade arv NAFO reguleeritavas piirkonnas alates püügi alustamisest või viimasest püügiaruandest

Kuupäev

DA

K

Sõnumiandmed; edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

Sõnumiandmed; edastamise kellaaeg

Aruande lõpp

ER

K

Süsteemiandmed; näitab aruande lõppu

---

(1)  Valikuline, kui laeval on satelliitseireseadmed.”

1

---

III LISA

„XII LISA

Sadamas inspekteerimise akt

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV LISA

„XIVb LISA

Toote liigi koodid

| Kood | Toote liik |
| --- | --- |
| A | Tervelt – külmutatud |
| B | Tervelt – külmutatud (keedetud) |
| C | Roogitud, peaga – külmutatud |
| D | Roogitud, peata – külmutatud |
| E | Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud |
| F | Nahata filee – rood eemaldamata – külmutatud |
| G | Nahata filee – roodudeta – külmutatud |
| H | Nahaga filee – rood eemaldamata – külmutatud |
| I | Nahaga filee – roodudeta – külmutatud |
| J | Soolakala |
| K | Marineeritud kala |
| L | Konserveeritud tooted |
| M | Õli |
| N | Tervest kalast valmistatud kalajahu |
| O | Sisikonnast valmistatud jahu |
| P | Muu (täpsustada)” |

Kood

Toote liik

A

Tervelt – külmutatud

B

Tervelt – külmutatud (keedetud)

C

Roogitud, peaga – külmutatud

D

Roogitud, peata – külmutatud

E

Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud

F

Nahata filee – rood eemaldamata – külmutatud

G

Nahata filee – roodudeta – külmutatud

H

Nahaga filee – rood eemaldamata – külmutatud

I

Nahaga filee – roodudeta – külmutatud

J

Soolakala

K

Marineeritud kala

L

Konserveeritud tooted

M

Õli

N

Tervest kalast valmistatud kalajahu

O

Sisikonnast valmistatud jahu

P

Muu (täpsustada)”

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 539/2008,

16. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 16. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 44,6 |
| MK | 36,7 |
| TR | 59,3 |
| ZZ | 46,9 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 119,3 |
| ZZ | 135,3 |
| 0709 90 70 | TR | 103,9 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 50 10 | AR | 123,7 |
| EG | 150,8 |
| US | 132,6 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| BR | 84,3 |
| CL | 92,5 |
| CN | 92,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 111,5 |
| US | 104,5 |
| UY | 84,0 |
| ZA | 82,9 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 124,0 |
| TR | 230,0 |
| ZZ | 177,0 |
| 0809 20 95 | TR | 401,5 |
| US | 429,2 |
| ZZ | 415,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 239,8 |
| ZZ | 211,0 |
| 0809 40 05 | IL | 190,0 |
| TR | 223,9 |
| ZZ | 207,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

44,6

MK

36,7

TR

59,3

ZZ

46,9

0707 00 05

JO

151,2

TR

119,3

ZZ

135,3

0709 90 70

TR

103,9

ZZ

103,9

0805 50 10

AR

123,7

EG

150,8

US

132,6

ZA

121,6

ZZ

132,2

0808 10 80

AR

101,4

BR

84,3

CL

92,5

CN

92,5

MK

63,0

NZ

111,5

US

104,5

UY

84,0

ZA

82,9

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

124,0

TR

230,0

ZZ

177,0

0809 20 95

TR

401,5

US

429,2

ZZ

415,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

239,8

ZZ

211,0

0809 40 05

IL

190,0

TR

223,9

ZZ

207,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 540/2008,

16. juuni 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeks) rakendamist ühenduse piires) II lisa seoses vormide vorminguga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95, (1) eriti artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Mereorganisatsiooni muutis ISM-koodeksit meresõiduohutuse komitee 10. detsembri 2004. aasta resolutsiooniga 179 (79), millega muudeti alates 1. juulist 2006 vastavuse tunnistuse ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse vormingut. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Mereorganisatsiooni muutis ISM-koodeksit meresõiduohutuse komitee 10. detsembri 2004. aasta resolutsiooniga 179 (79), millega muudeti alates 1. juulist 2006 vastavuse tunnistuse ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse vormingut.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 336/2006 artikli 2 punkti 1 kohaselt on ISM-koodeks kõnealuse määruse I lisas esitatud ajakohastatud versioon. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 336/2006 artikli 2 punkti 1 kohaselt on ISM-koodeks kõnealuse määruse I lisas esitatud ajakohastatud versioon.

| (3) | Selguse ja loetavuse huvides tuleks asjaomaseid vorme samuti ajakohastada määruse (EÜ) nr 336/2006 II lisas. |
| --- | --- |

(3)

Selguse ja loetavuse huvides tuleks asjaomaseid vorme samuti ajakohastada määruse (EÜ) nr 336/2006 II lisas.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 336/2006 II lisa B osa 5. jagu asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 1.

1

---

LISA

„5.   Vastavuse tunnistuse ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse vorm

Kui laevadega opereeritakse ainult ühes liikmesriigis, kasutavad liikmesriigid kas ISM-koodeksile lisatud vorme või vastavuse tunnistust, meresõiduohutuse korraldamise tunnistust, ajutise vastavuse tunnistust ja ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistust, mille vormid on esitatud allpool.

Artikli 7 lõike 1 ja vajaduse korral artikli 7 lõike 2 kohase erandi kohaldamise korral antakse eespool nimetatust erinev tunnistus, millel märgitakse selgelt, et on kehtestatud erand vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 1 ja vajaduse korral artikli 7 lõikele 2, ning see tunnistus sisaldab rakendatud opereerimispiiranguid.

VASTAVUSE TUNNISTUS

(ametlik pitser) (riik)

Tunnistus nr

Välja antud [1974. aasta RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL, muudetud, ja] (1) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) sätete alusel

Valitsuse nimel ...

(riigi nimi)

...

(volitatud isik või organisatsioon)

Reederi nimi ja aadress

...

(vt määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkt 1.1.2)

TÕENDAME, ET reederi meresõiduohutuse korraldamise süsteem on auditeeritud ja vastab laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeks) nõuetele järgmiste laevatüüpide jaoks (mittevajalik maha tõmmata):

| | Reisilaev |
| --- | --- |

Reisilaev

| | Kiirreisilaev |
| --- | --- |

Kiirreisilaev

| | Kiirkaubalaev |
| --- | --- |

Kiirkaubalaev

| | Puistlastilaev |
| --- | --- |

Puistlastilaev

| | Naftatanker |
| --- | --- |

Naftatanker

| | Kemikaalitanker |
| --- | --- |

Kemikaalitanker

| | Gaasitanker |
| --- | --- |

Gaasitanker

| | Ujuv merepuurplatvorm |
| --- | --- |

Ujuv merepuurplatvorm

| | Muu kaubalaev |
| --- | --- |

Muu kaubalaev

| | Reisiparvlaev |
| --- | --- |

Reisiparvlaev

Käesolev vastavuse tunnistus kehtib kuni ..., tingimusel, et toimub perioodiline kontroll.

Tunnistuse aluseks oleva kontrolli lõpetamise kuupäev ...

(pp/kk/aaaa)

Välja antud ...

(tunnistuse väljaandmise koht)

Väljaandmise kuupäev ...

...

(tunnistuse välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(välja andnud asutuse pitser või tempel)

Tunnistus nr

IGA-AASTASE KONTROLLI KINNITAMINE

TÕENDAME, ET perioodilise kontrolli käigus vastavalt [konventsiooni reeglile IX/6.1 ja ISM-koodeksi punktile 13.4 ja] (2) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) artikli 6 sätetele leiti, et meresõiduohutuse korraldamise süsteem vastab ISM-koodeksi nõuetele.

| ESIMENE IGA-AASTANE KONTROLL | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| --- | --- |
| TEINE IGA-AASTANE KONTROLL | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| KOLMAS IGA-AASTANE KONTROLL | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| NELJAS IGA-AASTANE KONTROLL | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |

ESIMENE IGA-AASTANE KONTROLL

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

TEINE IGA-AASTANE KONTROLL

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

KOLMAS IGA-AASTANE KONTROLL

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

NELJAS IGA-AASTANE KONTROLL

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE TUNNISTUS

(ametlik pitser) (riik)

Tunnistus nr

Välja antud [1974. aasta RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL, muudetud, ja] (3) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) sätete alusel

Valitsuse nimel ...

(riigi nimi)

...

(volitatud isik või organisatsioon)

Laeva nimi:...

Tunnusnumber või kutsung: ...

Kodusadam: ...

Laeva tüüp: (4) ...

Kogumahutavus: ...

IMO number:...

Reederi nimi ja aadress: ...

(vt määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkt 1.1.2)

TÕENDAME, ET laeva meresõiduohutuse korraldamise süsteem on auditeeritud ja et see vastab laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeksi) nõuetele ning et pärast kontrollimist on reederile antud vastavuse tunnistus kohaldatav seda tüüpi laevale.

Käesolev meresõiduohutuse korraldamise tunnistus kehtib kuni ..., tingimusel, et toimub perioodiline kontroll ja kehtib vastavuse tunnistus.

Tunnistuse aluseks oleva kontrolli lõpetamise kuupäev ...

(pp/kk/aaaa)

Välja antud ...

(tunnistuse väljaandmise koht)

Väljaandmise kuupäev ...

...

(tunnistuse välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(välja andnud asutuse pitser või tempel)

Tunnistus nr

VAHEPEALSE KONTROLLI JA LISAKONTROLLI KINNITAMINE (VAJADUSE KORRAL)

TÕENDAME, ET [konventsiooni reegli IX/6.1 ja ISM-koodeksi punkti 13.8 ning] (5) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) artikli 6 kohase perioodilise kontrolli käigus leiti, et meresõiduohutuse korraldamise süsteem vastab meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi nõuetele.

| VAHEPEALNE KONTROLL (viiakse läbi tunnistuse kehtivuse teise ja kolmanda aastapäeva vahel) | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| --- | --- |
| LISAKONTROLL (6) | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| LISAKONTROLL (6) | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |
| LISAKONTROLL (6) | Allkiri: ...
  (volitatud ametniku allkiri)
  Koht: ...
  Kuupäev: ... |

VAHEPEALNE KONTROLL (viiakse läbi tunnistuse kehtivuse teise ja kolmanda aastapäeva vahel)

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

LISAKONTROLL (6)

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

LISAKONTROLL (6)

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

LISAKONTROLL (6)

Allkiri: ...

(volitatud ametniku allkiri)

Koht: ...

Kuupäev: ...

AJUTINE VASTAVUSE TUNNISTUS

(ametlik pitser) (riik)

Tunnistus nr

Välja antud [1974. aasta RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL, muudetud, ja] (7) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) sätete alusel

Valitsuse nimel ...

(riigi nimi)

...

(volitatud isik või organisatsioon)

Reederi nimi ja aadress

...

(vt määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkt 1.1.2)

TÕENDAME, ET reederi meresõiduohutuse korraldamise süsteem on tunnistatud vastavaks määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkti 1.2.3 eesmärkidele järgmiste laevatüüpide puhul (mittevajalik maha tõmmata):

| | Reisilaev |
| --- | --- |

Reisilaev

| | Kiirreisilaev |
| --- | --- |

Kiirreisilaev

| | Kiirkaubalaev |
| --- | --- |

Kiirkaubalaev

| | Puistlastilaev |
| --- | --- |

Puistlastilaev

| | Naftatanker |
| --- | --- |

Naftatanker

| | Kemikaalitanker |
| --- | --- |

Kemikaalitanker

| | Gaasitanker |
| --- | --- |

Gaasitanker

| | Ujuv merepuurplatvorm |
| --- | --- |

Ujuv merepuurplatvorm

| | Muu kaubalaev |
| --- | --- |

Muu kaubalaev

| | Reisiparvlaev |
| --- | --- |

Reisiparvlaev

Käesolev ajutine vastavuse tunnistus kehtib kuni ...

Välja antud: ...

(tunnistuse väljaandmise koht)

Väljaandmise kuupäev: ...

(tunnistuse välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(välja andnud asutuse pitser või tempel)

AJUTINE MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE TUNNISTUS

(ametlik pitser) (riik)

Tunnistus nr

Välja antud [1974. aasta RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL, muudetud, ja] (8) määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires) sätete alusel

Valitsuse nimel ...

(riigi nimi)

...

(volitatud isik või organisatsioon)

Laeva nimi:...

Tunnusnumber või kutsung: ...

Kodusadam: ...

Laeva tüüp (9): ...

Kogumahutavus: ...

IMO number:...

Reederi nimi ja aadress: ...

(vt määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkt 1.1.2)

TÕENDAME, ET määruse (EÜ) nr 336/2006 I lisa A osa alapunkti 14.4 nõuded on täidetud ja et reederi vastavuse tunnistus/ajutine vastavuse tunnistus (10) kehtib asjaomase laeva suhtes.

Käesolev ajutine meresõiduohutuse korraldamise tunnistus on kehtiv kuni ... tingimusel, et vastavuse tunnistus/ajutine vastavuse tunnistus (10) kehtib.

Välja antud: ...

(tunnistuse väljaandmise koht)

Väljaandmise kuupäev: ...

(tunnistuse välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(välja andnud asutuse pitser või tempel)

Tunnistus nr

Meresõiduohutuse korraldamise käesoleva ajutise tunnistuse kehtivusaega on pikendatud kuni:

Pikendamise kuupäev ...

(kehtivusaega pikendanud volitatud ametiisiku allkiri)

(välja andnud asutuse pitser või tempel)

---

(1)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

1

(2)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

2

(3)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

3

(4)  Sisestada laeva tüüp järgmiste hulgast: reisilaev, kiirreisilaev, kiirkaubalaev, puistlastilaev, naftatanker, kemikaalitanker, gaasitanker, ujuv merepuurplatvorm, muu kaubalaev, reisiparvlaev.

4

(5)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

5

(6)  Vajaduse korral. Viidatakse ISM-koodeksi punktile 13.8 ja rahvusvahelise meresõiduohutuse korraldamise (ISM) koodeksi rakendamiseks administratsioonile antud juhendi punktile 3.4.1 (resolutsioon A.913(22)).

6

(7)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

7

(8)  Võib välja jätta laevade puhul, millega opereeritakse ainult sõitudel ühe liikmesriigi piires.

8

(9)  Sisestada laeva tüüp järgmiste hulgast: reisilaev, kiirreisilaev, kiirkaubalaev, puistlastilaev, naftatanker, kemikaalitanker, gaasitanker, ujuv merepuurplatvorm, muu kaubalaev, reisiparvlaev.

9

(10)  Mittevajalik maha tõmmata.”

10

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 541/2008,

16. juuni 2008,

millega kohandatakse teatavaid püügikvoote 2008. aastaks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2 ning artikli 5 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1941/2006, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2007. aastaks, (4) ning nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) on kindlaks määratud, milliste kalavarude suhtes võib võtta määrusega (EÜ) nr 847/96 ettenähtud meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1941/2006, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2007. aastaks, (4) ning nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) on kindlaks määratud, milliste kalavarude suhtes võib võtta määrusega (EÜ) nr 847/96 ettenähtud meetmeid.

| (2) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2015/2006, nõukogu 26. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2008. aastaks, (6) ning nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (7) on kehtestatud teatavate kalavarude kvoodid 2008. aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2015/2006, nõukogu 26. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2008. aastaks, (6) ning nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (7) on kehtestatud teatavate kalavarude kvoodid 2008. aastaks.

| (3) | Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 147/2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4, (8) on vähendatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa teatavaid püügikvoote aastateks 2007–2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 147/2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4, (8) on vähendatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa teatavaid püügikvoote aastateks 2007–2012.

| (4) | Teatavad liikmesriigid on teinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 taotluse kanda osa oma 2007. aasta kvootidest üle järgmisesse aastasse. Peatatud kogused tuleks lisada kõnealuses määruses osutatud piires 2008. aasta kvootidele. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid on teinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 taotluse kanda osa oma 2007. aasta kvootidest üle järgmisesse aastasse. Peatatud kogused tuleks lisada kõnealuses määruses osutatud piires 2008. aasta kvootidele.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikele 1 tuleks vähendada 2008. aasta riiklikke kvoote ülepüütud koguse võrra. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt tuleks 2008. aasta riiklike kvootide suhtes kohaldada kaalutud vähendamist sel juhul, kui 2007. aastal ületas teatavate määrustes (EÜ) nr 41/2007, (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 1941/2006 kindlaksmääratud kalavarude püük lubatavaid lossitavaid koguseid. Neid vähendamisi kohaldades võetakse arvesse piirkondlike kalandusorganisatsioonide haldusalasse kuuluvaid kalavarusid käsitlevaid erisätteid. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikele 1 tuleks vähendada 2008. aasta riiklikke kvoote ülepüütud koguse võrra. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt tuleks 2008. aasta riiklike kvootide suhtes kohaldada kaalutud vähendamist sel juhul, kui 2007. aastal ületas teatavate määrustes (EÜ) nr 41/2007, (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 1941/2006 kindlaksmääratud kalavarude püük lubatavaid lossitavaid koguseid. Neid vähendamisi kohaldades võetakse arvesse piirkondlike kalandusorganisatsioonide haldusalasse kuuluvaid kalavarusid käsitlevaid erisätteid.

| (6) | Teatavad liikmesriigid on taotlenud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 luba teatavate kalavarude lisakoguste lossimiseks 2007. aastal. Kõnealused täiendavalt lubatud kogused tuleks nende 2008. aasta kvootidest maha arvestada. |
| --- | --- |

(6)

Teatavad liikmesriigid on taotlenud vastavalt määrusele (EÜ) nr 847/96 luba teatavate kalavarude lisakoguste lossimiseks 2007. aastal. Kõnealused täiendavalt lubatud kogused tuleks nende 2008. aasta kvootidest maha arvestada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrustega (EÜ) nr 40/2008, (EÜ) nr 1404/2007 ja (EÜ) nr 2015/2006 kehtestatud kvoote suurendatakse või vähendatakse vastavalt käesoleva määruse I ja II lisale, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 147/2007 kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1533/2007 (ELT L 337, 21.12.2007, lk 21).

3

(4)  ELT L 367, 22.12.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 26).

4

(5)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1533/2007 (ELT L 337, 21.12.2007, lk 21).

5

(6)  ELT L 312, 30.11.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

7

(8)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 10.

8

---

I LISA

ÜLEKANDMINE 2008. AASTA KVOOTIDESSE

| Riigi kood | Varu kood | Liik | Püügipiirkond | Kohandatud kogus 2007 | Marginaal | Püük 2007 | Eritingimustel püük 2007 | Kohandatud koguse % | Ülekantud kogus | Algne kogus 2008 | Läbivaadatud kogus 2008 | Uus kood 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | ANF/07. | Merikurat | VII | 2 255 | | 928,7 | 121,9 | 46,6 | 225,50 | 2 595 | 2 821 | |
| BEL | ANF/8ABDE. | Merikurat | VIIIa, b, d, e | 101 | | 20,9 | | 20,7 | 10,10 | 0 | 10 | |
| BEL | COD/07A. | Tursk | VIIa | 133 | | 65,7 | | 49,4 | 13,30 | 16 | 29 | |
| BEL | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa EÜ veed | 17 | | 0,2 | | 1,2 | 1,70 | 7 | 9 | |
| BEL | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII, XIV | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 16 | 17 | |
| BEL | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 80 | | 58,5 | | 73,1 | 8,00 | 27 | 35 | |
| BEL | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 26 | | 10,6 | | 40,8 | 2,60 | 278 | 281 | |
| BEL | HKE/8ABDE. | Merluus | VIIIa, b, d, e | 10 | | 2,7 | | 27,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| BEL | LEZ/8ABDE. | Soomuskammeljad | VIIIa, b, d, e | 6 | | 3,3 | | 55,0 | 0,60 | 0 | 1 | |
| BEL | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 926 | | 194,1 | | 21,0 | 92,60 | 1 368 | 1 461 | |
| BEL | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 788 | | 179,8 | | 22,8 | 78,80 | 47 | 126 | |
| BEL | PLE/7FG. | Atlandi merilest | VIIf,g | 232 | | 174,9 | | 75,4 | 23,20 | 77 | 100 | |
| BEL | SOL/07A. | Harilik merikeel | VIIa | 599 | | 288,6 | | 48,2 | 59,90 | 326 | 386 | |
| BEL | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 1 846 | | 1 345,3 | | 72,9 | 184,60 | 1 775 | 1 960 | |
| BEL | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 1 497 | | 936,7 | | 62,6 | 149,70 | 1 059 | 1 209 | |
| BEL | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf, g | 590 | | 538,9 | | 91,3 | 51,10 | 603 | 654 | |
| DEU | ANF/07. | Merikurat | VII | 245 | | 148,0 | | 60,4 | 24,50 | 289 | 314 | |
| DEU | BLI/245- | Sinine molva | II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 6 | 7 | |
| DEU | BSF/1234- | Süsisaba | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| DEU | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 35 | 37 | |
| DEU | COD/3BC+24 | Tursk | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) | 8 341 | | 7 626,6 | | 91,4 | 714,40 | 4 102 | 4 816 | |
| DEU | DWS/56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 7 | | 0,1 | | 1,4 | 0,70 | 39 | 40 | |
| DEU | GFB/1234- | Niituimlutsud | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | GFB/567- | Niituimlutsud | V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa EÜ veed | 20 | | 0,0 | | 0,0 | 2,00 | 9 | 11 | |
| DEU | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII, XIV | 12 | | 0,0 | | 0,0 | 1,20 | 19 | 20 | |
| DEU | HER/3BC+24 | Harilik heeringas | Alarajoonid 22-24 | 26 749 | | 22 903,0 | | 85,6 | 2 674,90 | 24 579 | 27 254 | |
| DEU | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 107 | | 95,9 | | 89,6 | 10,70 | 126 | 137 | |
| DEU | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa,b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 6 710 | | 4 525,8 | | 67,4 | 671,00 | 12 178 | 12 849 | |
| DEU | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 676 | | 580,2 | | 85,8 | 67,60 | 20 | 88 | |
| DEU | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | IIIb, c, d (EÜ veed) | 330 | | 242,0 | | 73,3 | 33,00 | 255 | 288 | |
| DEU | RNG/3A/BCD | Kalju-tömppeakala | IIIa ning IIIb, c ja d ühenduse veed | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 5 | 6 | |
| DEU | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 9 | | 0,0 | | 0,0 | 0,90 | 9 | 10 | |
| DEU | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 111 | | 0,0 | | 0,0 | 11,10 | 40 | 51 | |
| DEU | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 732 | | 455,4 | | 62,2 | 73,20 | 847 | 920 | |
| DEU | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; IIIb, c, d EÜ veed | 45 | | 41,0 | | 91,1 | 4,00 | 46 | 50 | |
| DEU | SPR/3BCD-C | Kilu | IIIbcd (EÜ veed) | 31 603 | | 23 642,0 | | 74,8 | 3 160,30 | 28 403 | 31 563 | |
| DEU | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 37 819 | | 33 978,8 | 744 | 91,8 | 3 096,20 | 10 416 | 13 512 | |
| DNK | BLI/03- | Sinine molva | III püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 9 | | 0,4 | | 4,4 | 0,90 | 6 | 7 | |
| DNK | BLI/245- | Sinine molva | II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 8 | | 0,1 | | 1,3 | 0,80 | 6 | 7 | |
| DNK | COD/3BC+24 | Tursk | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) | 13 713 | | 12 105,0 | | 88,3 | 1 371,30 | 8 390 | 9 761 | |
| DNK | HER/3BC+24 | Harilik heeringas | Alarajoonid 22-24 | 8 961 | | 5 445,9 | | 60,8 | 896,10 | 6 245 | 7 141 | |
| DNK | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 1 153 | | 389,8 | | 33,8 | 115,30 | 1 096 | 1 211 | |
| DNK | HKE/3A/BCD | Merluus | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed | 1 575 | | 311,8 | | 19,8 | 157,50 | 1 499 | 1 657 | |
| DNK | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 13 384 | | 7 971,7 | | 59,6 | 1 338,40 | 15 236 | 16 574 | |
| DNK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 1 523 | | 772,2 | | 50,7 | 152,30 | 1 368 | 1 520 | |
| DNK | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa; IIIb, c, d EÜ veed | 4 063 | | 2 916,6 | | 71,8 | 406,30 | 3 800 | 4 206 | |
| DNK | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | IIIb, c, d (EÜ veed) | 2 968 | | 1 965,6 | | 66,2 | 296,80 | 2 293 | 2 590 | |
| DNK | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 702 | | 415,3 | | 59,2 | 70,20 | 484 | 554 | |
| DNK | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; IIIb, c, d püügipiirkonna EÜ veed | 837 | | 568,6 | | 67,9 | 83,70 | 788 | 872 | |
| DNK | SPR/3BCD-C | Kilu | IIIbcd (EÜ veed) | 43 788 | | 39 028,9 | | 89,1 | 4 378,80 | 44 833 | 49 212 | |
| DNK | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed | 43 257 | | 40 643,8 | 176,1 | 94,4 | 2 437,10 | 26 789 | 29 226 | |
| ESP | ANF/07. | Merikurat | VII | 2 150 | | 2 043,9 | | 95,1 | 106,10 | 1 031 | 1 137 | |
| ESP | ANF/8ABDE. | Merikurat | VIIIa, b, d, e | 1 205 | | 695,6 | | 57,7 | 120,50 | 1 206 | 1 327 | |
| ESP | ANF/8C3411 | Merikurat | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 piirkonna EÜ veed | 1 541 | | 1 539,9 | | 99,9 | 1,10 | 1 629 | 1 630 | |
| ESP | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 13 | | 5,0 | | 38,5 | 1,30 | 13 | 14 | |
| ESP | DWS/12- | Süvemere haid | XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 69 | | 4,3 | | 6,2 | 6,90 | 34 | 41 | |
| ESP | DWS/56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 228 | | 204,0 | | 89,5 | 22,80 | 187 | 210 | |
| ESP | GFB/89- | Niituimlutsud | VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 225 | | 220,0 | | 97,8 | 5,00 | 242 | 247 | |
| ESP | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 10 871 | | 9 342,3 | 10,9 | 86,0 | 1 087,10 | 8 926 | 10 013 | |
| ESP | HKE/8ABDE. | Merluus | VIIIa, b, d, e | 6 784 | | 4 491,0 | | 66,2 | 678,40 | 6 214 | 6 892 | |
| ESP | HKE/8C3411 | Merluus | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 3 819 | | 3 816,8 | | 99,9 | 2,20 | 4 510 | 4 512 | |
| ESP | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 642 | | 978,7 | | 59,6 | 164,20 | 16 631 | 16 795 | |
| ESP | JAX/8C9. | Harilik stauriid | VIIIc, IX | 29 622 | | 29 597,6 | | 99,9 | 24,40 | 31 069 | 31 093 | |
| ESP | LEZ/8ABDE. | Soomuskammeljad | VIIIa,b,d,e | 1 302 | | 294,4 | | 22,6 | 130,20 | 1 176 | 1 306 | |
| ESP | LEZ/8C3411 | Soomuskammeljad | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed | 1 310 | | 960,7 | | 73,3 | 131,00 | 1 320 | 1 451 | |
| ESP | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 1 504 | | 447,1 | | 29,7 | 150,40 | 1 509 | 1 659 | |
| ESP | NEP/08C. | Norra salehomaar | VIIIc | 115 | | 84,3 | | 73,3 | 11,50 | 119 | 131 | |
| ESP | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed | 43 | | 2,0 | | 4,7 | 4,30 | 40 | 44 | |
| ESP | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa,b,d,e | 55 | | 0,4 | | 0,7 | 5,50 | 259 | 265 | |
| ESP | NEP/9/3411 | Norra salehomaar | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 123 | | 116,2 | | 94,5 | 6,80 | 104 | 111 | |
| ESP | ORY/06- | Atlandi karekala | VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| ESP | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 5 765 | | 5 753,1 | | 99,8 | 11,90 | 4 391 | 4 403 | |
| ESP | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 850 | | 85,0 | | 10,0 | 85,00 | 850 | 935 | |
| ESP | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| ESP | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed | 43 707 | | 26 953,3 | | 61,7 | 4 370,70 | 25 686 | 30 057 | |
| EST | COD/3BC+24 | Tursk | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) | 174 | | 73,3 | | 42,1 | 17,40 | 186 | 203 | |
| EST | HER/03D.RG | Harilik heeringas | Alarajoon 28.1 | 19 164 | | 12 763,8 | | 66,6 | 1 916,40 | 16 668 | 18 584 | |
| FIN | HER/30/31. | Harilik heeringas | Alarajoonid 30-31 | 82 809 | | 71 089,7 | | 85,8 | 8 280,90 | 71 344 | 79 625 | |
| FRA | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 30 | | 0,0 | | 0,0 | 3,00 | 20 | 23 | |
| FRA | ANF/07. | Merikurat | VII | 17 055 | | 12 703,5 | | 74,5 | 1 705,50 | 16 651 | 18 357 | |
| FRA | ANF/8ABDE. | Merikurat | VIIIa, b, d, e | 7 333 | | 5 835,3 | | 79,6 | 733,30 | 6 714 | 7 447 | |
| FRA | ANF/8C3411 | Merikurat | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed | 34 | | 23,3 | | 68,5 | 3,40 | 2 | 5 | |
| FRA | BLI/245- | Sinine molva | II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 55 | | 41,8 | | 76,0 | 5,50 | 34 | 40 | |
| FRA | BLI/67- | Sinine molva | VI, VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 2 140 | | 1 960,1 | | 91,6 | 179,90 | 1 518 | 1 698 | |
| FRA | BSF/1234- | Süsisaba | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 5 | | 1,6 | | 32,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| FRA | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 2 617 | | 2 324,9 | | 88,8 | 261,70 | 2 433 | 2 695 | |
| FRA | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 111 | | 20,4 | | 18,4 | 11,10 | 31 | 42 | |
| FRA | COD/07A. | Tursk | VIIa | 62 | | 9,8 | | 15,8 | 6,20 | 44 | 50 | |
| FRA | COD/561214 | Tursk | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 101 | | 91,5 | | 90,6 | 9,50 | 64 | 74 | |
| FRA | DWS/56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 1 311 | | 929,1 | | 70,9 | 131,10 | 676 | 807 | |
| FRA | GFB/1012- | Niituimlutsud | X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/1234- | Niituimlutsud | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 1,1 | | 11,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/567- | Niituimlutsud | V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 677 | | 609,5 | | 90,0 | 67,50 | 356 | 424 | |
| FRA | GFB/89- | Niituimlutsud | VIII, IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 26 | | 22,5 | | 86,5 | 2,60 | 15 | 18 | |
| FRA | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa EÜ veed | 803 | | 218,7 | | 27,2 | 80,30 | 366 | 446 | |
| FRA | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII, XIV | 515 | | 0,6 | | 0,1 | 51,50 | 763 | 815 | |
| FRA | HER/7G-K. | Harilik heeringas | VIIg, h, j, k | 587 | | 577,8 | | 98,4 | 9,20 | 487 | 496 | |
| FRA | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 257 | | 246,1 | | 95,8 | 10,90 | 243 | 254 | |
| FRA | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 12 370 | | 6 787,2 | 0,2 | 54,9 | 1 237,00 | 13 785 | 15 022 | |
| FRA | HKE/8ABDE. | Merluus | VIIIa, b, d, e | 14 349 | | 4 708,0 | | 32,8 | 1 434,90 | 13 955 | 15 390 | |
| FRA | HKE/8C3411 | Merluus | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 251 | | 179,0 | | 71,3 | 25,10 | 433 | 458 | |
| FRA | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 21 839 | | 12 413,8 | | 56,8 | 2 183,90 | 8 047 | 10 231 | |
| FRA | JAX/8C9. | Harilik stauriid | VIIIc, IX | 415 | | 12,2 | | 2,9 | 41,50 | 393 | 435 | |
| FRA | LEZ/8ABDE. | Soomuskammeljad | VIIIa, b, d, e | 1 055 | | 589,2 | | 55,8 | 105,50 | 949 | 1 055 | |
| FRA | LEZ/8C3411 | Soomuskammeljad | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed | 72 | | 12,8 | | 17,8 | 7,20 | 66 | 73 | |
| FRA | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 6 696 | | 2 373,0 | | 35,4 | 669,60 | 6 116 | 6 786 | |
| FRA | NEP/08C. | Norra salehomaar | VIIIc | 32 | | 14,5 | | 45,3 | 3,20 | 5 | 8 | |
| FRA | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 44 | | 0,0 | | 0,0 | 4,40 | 40 | 44 | |
| FRA | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb EÜ veed | 176 | | 0,8 | | 0,5 | 17,60 | 161 | 179 | |
| FRA | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, b, d, e | 4 444 | | 3 093,5 | | 69,6 | 444,40 | 4 061 | 4 505 | |
| FRA | ORY/06- | Atlandi karekala | VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 33 | | 11,0 | | 33,3 | 3,30 | 22 | 25 | 06C- |
| FRA | ORY/07- | Atlandi karekala | VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 147 | | 136,9 | | 93,1 | 10,10 | 98 | 108 | 07C- |
| FRA | ORY/1X14- | Atlandi karekala | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 31 | | 24,3 | | 78,4 | 3,10 | 15 | 18 | 1CX14C |
| FRA | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 23 | | 2,2 | | 9,6 | 2,30 | 21 | 23 | |
| FRA | PLE/7FG. | Atlandi merilest | VIIf, g | 105 | | 101,2 | | 96,4 | 3,80 | 139 | 143 | |
| FRA | RNG/1245A- | Kalju-tömppeakala | I, II, IV, Va püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 14 | | 4,5 | | 32,1 | 1,40 | 14 | 15 | |
| FRA | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 3 841 | | 1 868,0 | | 48,6 | 384,10 | 3 789 | 4 173 | |
| FRA | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 202 | | 30,5 | | 15,1 | 20,20 | 202 | 222 | |
| FRA | SBR/678- | Besuugo | VI, VII, VIII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 94,5 | | 89,7 | | 94,9 | 4,80 | 12 | 17 | |
| FRA | SOL/07A. | Harilik merikeel | VIIa | 6 | | 0,6 | | 10,0 | 0,60 | 4 | 5 | |
| FRA | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 3 691 | | 1 821,4 | | 49,3 | 369,10 | 3 550 | 3 919 | |
| FRA | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV EÜ veed | 629 | | 447,2 | | 71,1 | 62,90 | 212 | 275 | |
| FRA | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf, g | 100 | | 85,5 | | 85,5 | 10,00 | 60 | 70 | |
| FRA | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa, b | 4 023 | | 3 605,6 | | 89,6 | 402,30 | 3 823 | 4 225 | |
| FRA | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 28 445 | | 14 378,8 | | 50,5 | 2 844,50 | 18 643 | 21 488 | |
| GBR | ANF/07. | Merikurat | VII | 5 468 | | 4 470,1 | 82,9 | 83,3 | 546,80 | 5 050 | 5 597 | |
| GBR | COD/07A. | Tursk | VIIa | 724 | | 425,6 | | 58,8 | 72,40 | 345 | 417 | |
| GBR | COD/561214 | Tursk | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 360,8 | | 303,3 | | 84,1 | 36,08 | 241 | 277 | |
| GBR | COD/7X7A34 | Tursk | VIIb–k, VIII, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 601 | | 569,5 | | 94,8 | 31,50 | 328 | 360 | |
| GBR | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa EÜ veed | 6 080 | | 2 761,7 | | 45,4 | 608,00 | 4 743 | 5 351 | |
| GBR | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII, XIV | 3 659 | | 1 643,0 | | 44,9 | 365,90 | 5 574 | 5 940 | |
| GBR | HER/07A/MM | Harilik heeringas | VIIa | 4 699 | | 4 629,7 | | 98,5 | 69,30 | 3 550 | 3 619 | |
| GBR | HER/7G-K. | Harilik heeringas | VIIg, h, j, k | 64 | | 63,3 | | 98,9 | 0,70 | 10 | 11 | |
| GBR | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 398 | | 360,4 | | 90,6 | 37,60 | 341 | 379 | |
| GBR | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 5 775 | | 3 322,7 | 0,3 | 57,5 | 577,50 | 5 442 | 6 020 | |
| GBR | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 11 910 | | 10 159,6 | | 85,3 | 1 191,00 | 16 470 | 17 661 | |
| GBR | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 9 119 | | 7 044,7 | | 77,3 | 911,90 | 8 251 | 9 163 | |
| GBR | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 24 462 | | 20 923,2 | | 85,5 | 2 446,20 | 22 644 | 25 090 | |
| GBR | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb EÜ veed | 21 178 | | 16 055,6 | | 75,8 | 2 117,80 | 19 415 | 21 533 | |
| GBR | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 708 | | 415,1 | | 58,6 | 70,80 | 558 | 629 | |
| GBR | PLE/7FG. | Atlandi merilest | VIIf, g | 72 | | 60,9 | | 84,6 | 7,20 | 73 | 80 | |
| GBR | SOL/07A. | Harilik merikeel | VIIa | 204 | | 70,5 | | 34,6 | 20,40 | 146 | 166 | |
| GBR | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 1 315 | | 780,1 | | 59,3 | 131,50 | 1 268 | 1 400 | |
| GBR | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 1 406 | | 1 190,7 | | 84,7 | 140,60 | 545 | 686 | |
| GBR | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf, g | 272 | | 244,1 | | 89,7 | 27,20 | 271 | 298 | |
| GBR | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 55 565 | | 53 666,7 | | 96,6 | 1 898,30 | 34 759 | 36 657 | |
| GBR | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,6 | | 6,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | BLI/245- | Sinine molva | II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 19 | | 5,5 | | 28,9 | 1,90 | 20 | 22 | |
| GBR | BLI/67- | Sinine molva | VI, VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 222 | | 174,2 | | 78,5 | 22,20 | 386 | 408 | |
| GBR | BSF/1234- | Süsisaba | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| GBR | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII, XII EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 93 | | 56,4 | | 60,6 | 9,30 | 173 | 182 | |
| GBR | DWS/56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 467 | | 83,1 | | 17,8 | 46,70 | 375 | 422 | |
| GBR | GFB/1234- | Niituimlutsud | I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 16 | | 2,2 | | 13,8 | 1,60 | 16 | 18 | |
| GBR | GFB/567- | Niituimlutsud | V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 709 | | 343,5 | | 48,4 | 70,90 | 814 | 885 | |
| GBR | GFB/1012- | Niituimlutsud | X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | ORY/06- | Atlandi karekala | VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| GBR | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 170 | | 4,3 | | 2,5 | 17,00 | 222 | 239 | |
| GBR | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 18 | 20 | |
| GBR | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| IRL | ANF/07. | Merikurat | VII | 3 162 | | 2 938,7 | | 92,9 | 223,30 | 2 128 | 2 351 | |
| IRL | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 122 | | 121,3 | | 99,4 | 0,70 | 87 | 88 | |
| IRL | COD/07A. | Tursk | VIIa | 743 | | 608,1 | | 81,8 | 74,30 | 790 | 864 | |
| IRL | DWS/12- | Süvemere haid | XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 2 | 3 | |
| IRL | DWS/56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 9 | | 7,3 | | 81,1 | 0,90 | 109 | 110 | |
| IRL | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa EÜ veed | 1 105 | | 759,4 | | 68,7 | 110,50 | 995 | 1 106 | |
| IRL | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII, XIV | 468 | | 339,1 | | 72,5 | 46,80 | 544 | 591 | |
| IRL | HER/07A/MM | Harilik heeringas | VIIa | 587 | | 0,0 | | 0,0 | 58,70 | 1 250 | 1 309 | |
| IRL | HER/6AS7BC | Harilik heeringas | VIaS, VIIb, c | 13 732 | | 12 174,5 | | 88,7 | 1 373,20 | 10 584 | 11 957 | |
| IRL | HER/7G-K. | Harilik heeringas | VIIg, h, j, k | 9 109 | | 8 267,6 | | 90,8 | 841,40 | 6 818 | 7 659 | |
| IRL | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 765 | | 1 427,6 | | 80,9 | 176,50 | 1 670 | 1 847 | |
| IRL | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 34 297 | | 29 133,5 | | 84,9 | 3 429,70 | 39 646 | 43 076 | |
| IRL | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb EÜ veed | 383 | | 161,2 | | 42,1 | 38,30 | 269 | 307 | |
| IRL | ORY/06- | Atlandi karekala | VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 4 | 5 | 06C- |
| IRL | ALF/1X14- | Atlandi karekala | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 1CX14C |
| IRL | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 507 | | 192,9 | | 38,0 | 50,70 | 1 209 | 1 260 | |
| IRL | PLE/7FG. | Atlandi merilest | VIIf, g | 59 | | 57,6 | | 97,6 | 1,40 | 202 | 203 | |
| IRL | POK/561214 | Põhja-Atlandi süsikas e saida | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 514 | | 321,5 | | 62,5 | 51,40 | 483 | 534 | |
| IRL | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 323 | | 29,7 | | 9,2 | 32,30 | 299 | 331 | |
| IRL | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| IRL | SAN/2A3A4. | Tobias | IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 148 972 | | | | 0,0 | 14 897,20 | 0 | 14 897 | |
| IRL | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 34 498 | | 31 091,8 | | 90,1 | 3 406,20 | 20 745 | 24 151 | |
| LTU | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 6 437 | | 3 466,7 | | 53,9 | 643,70 | 0 | 644 | |
| LTU | SPR/3BCD-C | Kilu | IIIbcd (EÜ veed) | 22 027 | | 14 773,5 | | 67,1 | 2 202,70 | 22 745 | 24 948 | |
| LTU | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 9 974 | | 9 812,0 | | 98,4 | 162,00 | 0 | 162 | |
| NLD | ANF/07. | Merikurat | VII | 112 | | 13,6 | | 12,1 | 11,20 | 336 | 347 | |
| NLD | COD/07A. | Tursk | VIIa | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 4 | 5 | |
| NLD | COD/7X7A34 | Tursk | VIIb–k, VIII, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 51 | | 46,6 | | 91,4 | 4,40 | 25 | 29 | |
| NLD | HER/6AS7BC | Harilik heeringas | VIaS, VIIb, c | 258 | | 254,4 | | 98,6 | 3,60 | 1 058 | 1 062 | |
| NLD | HER/7G-K. | Harilik heeringas | VIIg,h,j,k | 473 | | 461,8 | | 97,6 | 11,20 | 487 | 498 | |
| NLD | HKE/2AC4-C | Merluus | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 47 | | 29,9 | | 63,6 | 4,70 | 63 | 68 | |
| NLD | HKE/571214 | Merluus | VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 201 | 1 | 63,6 | 1 | 32,0 | 20,10 | 180 | 200 | |
| NLD | JAX/578/14 | Harilik stauriid | VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed | 52 731 | | 40 530,0 | | 76,9 | 5 273,10 | 58 102 | 63 375 | |
| NLD | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | 1 367 | | 1 155,6 | | 84,5 | 136,70 | 704 | 841 | |
| NLD | SOL/24. | Harilik merikeel | II ja IV EÜ veed | 11 887 | | 10 348,8 | | 87,1 | 1 188,70 | 9 563 | 10 752 | |
| NLD | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 88 561 | | 79 699,6 | 69,9 | 90,1 | 8 791,50 | 32 666 | 41 458 | |
| POL | HER/3BC+24 | Harilik heeringas | Alarajoonid 22-24 | 6 441 | | 2 935,8 | | 45,6 | 644,10 | 5 797 | 6 441 | |
| POL | SPR/3BCD-C | Kilu | IIIbcd (EÜ veed) | 121 135 | | 57 801,8 | | 47,7 | 12 113,50 | 133 435 | 145 549 | |
| PRT | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 3 876 | | 3 466,6 | | 89,4 | 387,60 | 3 956 | 4 344 | |
| PRT | BSF/C3412- | Süsisaba | CECAF 34.1.2 EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 4 285 | | 3 086,9 | | 72,0 | 428,50 | 4 285 | 4 714 | |
| PRT | DWS/10- | Süvemere haid | X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 20 | | 10,5 | | 52,5 | 2,00 | 20 | 22 | |
| PRT | GFB/1012- | Niituimlutsud | X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 43 | | 16,9 | | 39,3 | 4,30 | 43 | 47 | |
| PRT | JAX/8C9. | Harilik stauriid | VIIIc, IX | 25 036 | | 14 498,8 | | 57,9 | 2 503,60 | 26 288 | 28 792 | |
| PRT | NEP/9/3411 | Norra salehomaar | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 328 | | 267,8 | | 81,6 | 32,80 | 311 | 344 | |
| PRT | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 230 | | 187,2 | | 81,4 | 23,00 | 230 | 253 | |
| SWE | BLI/03- | Sinine molva | III püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed | 8 | | 0,0 | | 0,0 | 0,80 | 6 | 7 | |
| SWE | COD/3BC+24 | Tursk | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) | 3 602 | | 2 960,2 | | 82,2 | 360,20 | 2 989 | 3 349 | |
| SWE | HER/30/31. | Harilik heeringas | Alarajoonid 30-31 | 16 501 | | 3 626,1 | | 22,0 | 1 650,10 | 15 676 | 17 326 | |
| SWE | HER/3BC+24 | Harilik heeringas | Alarajoonid 22-24 | 8 806 | | 7 724,6 | | 87,7 | 880,60 | 7 926 | 8 807 | |
| SWE | HKE/3A/BCD | Merluus | IIIa; IIIb, c, d EÜ veed | 125 | | 45,8 | | 36,6 | 12,50 | 128 | 141 | |
| SWE | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa; IIIb, c, d EÜ veed | 1 509 | | 1 462,7 | | 96,9 | 46,30 | 1 359 | 1 405 | |
| SWE | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | IIIb, c, d (EÜ veed) | 192 | | 170,5 | | 88,8 | 19,20 | 173 | 192 | |
| SWE | RNG/3A/BCD | Kalju-tömppeakala | IIIa ja EÜ veed IIIb, IIIc ja IIId | 52 | | 0,0 | | 0,0 | 5,20 | 49 | 54 | |
| SWE | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; IIIb, c, d EÜ veed | 46 | | 44,3 | | 96,3 | 1,70 | 30 | 32 | |
| SWE | SPR/3BCD-C | Kilu | IIIb, c, d (EÜ veed) | 94 970 | | 86 272,2 | | 90,8 | 8 697,80 | 86 670 | 95 368 | |
| SWE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed | 539 | | 148,8 | | 27,6 | 53,90 | 6 627 | 6 681 | |

Riigi kood

Varu kood

Liik

Püügipiirkond

Kohandatud kogus 2007

Marginaal

Püük 2007

Eritingimustel püük 2007

Kohandatud koguse %

Ülekantud kogus

Algne kogus 2008

Läbivaadatud kogus 2008

Uus kood 2008

BEL

ANF/07.

Merikurat

VII

2 255

928,7

121,9

46,6

225,50

2 595

2 821

BEL

ANF/8ABDE.

Merikurat

VIIIa, b, d, e

101

20,9

20,7

10,10

0

10

BEL

COD/07A.

Tursk

VIIa

133

65,7

49,4

13,30

16

29

BEL

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa EÜ veed

17

0,2

1,2

1,70

7

9

BEL

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII, XIV

10

0,0

0,0

1,00

16

17

BEL

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

80

58,5

73,1

8,00

27

35

BEL

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

26

10,6

40,8

2,60

278

281

BEL

HKE/8ABDE.

Merluus

VIIIa, b, d, e

10

2,7

27,0

1,00

9

10

BEL

LEZ/8ABDE.

Soomuskammeljad

VIIIa, b, d, e

6

3,3

55,0

0,60

0

1

BEL

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

926

194,1

21,0

92,60

1 368

1 461

BEL

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

788

179,8

22,8

78,80

47

126

BEL

PLE/7FG.

Atlandi merilest

VIIf,g

232

174,9

75,4

23,20

77

100

BEL

SOL/07A.

Harilik merikeel

VIIa

599

288,6

48,2

59,90

326

386

BEL

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

1 846

1 345,3

72,9

184,60

1 775

1 960

BEL

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna EÜ veed

1 497

936,7

62,6

149,70

1 059

1 209

BEL

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf, g

590

538,9

91,3

51,10

603

654

DEU

ANF/07.

Merikurat

VII

245

148,0

60,4

24,50

289

314

DEU

BLI/245-

Sinine molva

II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

7

0,0

0,0

0,70

6

7

DEU

BSF/1234-

Süsisaba

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

5

0,0

0,0

0,50

5

6

DEU

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

18

0,0

0,0

1,80

35

37

DEU

COD/3BC+24

Tursk

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

8 341

7 626,6

91,4

714,40

4 102

4 816

DEU

DWS/56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

7

0,1

1,4

0,70

39

40

DEU

GFB/1234-

Niituimlutsud

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

GFB/567-

Niituimlutsud

V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa EÜ veed

20

0,0

0,0

2,00

9

11

DEU

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII, XIV

12

0,0

0,0

1,20

19

20

DEU

HER/3BC+24

Harilik heeringas

Alarajoonid 22-24

26 749

22 903,0

85,6

2 674,90

24 579

27 254

DEU

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

107

95,9

89,6

10,70

126

137

DEU

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa,b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

6 710

4 525,8

67,4

671,00

12 178

12 849

DEU

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

676

580,2

85,8

67,60

20

88

DEU

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

IIIb, c, d (EÜ veed)

330

242,0

73,3

33,00

255

288

DEU

RNG/3A/BCD

Kalju-tömppeakala

IIIa ning IIIb, c ja d ühenduse veed

6

0,0

0,0

0,60

5

6

DEU

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

9

0,0

0,0

0,90

9

10

DEU

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

111

0,0

0,0

11,10

40

51

DEU

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna EÜ veed

732

455,4

62,2

73,20

847

920

DEU

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; IIIb, c, d EÜ veed

45

41,0

91,1

4,00

46

50

DEU

SPR/3BCD-C

Kilu

IIIbcd (EÜ veed)

31 603

23 642,0

74,8

3 160,30

28 403

31 563

DEU

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

37 819

33 978,8

744

91,8

3 096,20

10 416

13 512

DNK

BLI/03-

Sinine molva

III püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

9

0,4

4,4

0,90

6

7

DNK

BLI/245-

Sinine molva

II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

8

0,1

1,3

0,80

6

7

DNK

COD/3BC+24

Tursk

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

13 713

12 105,0

88,3

1 371,30

8 390

9 761

DNK

HER/3BC+24

Harilik heeringas

Alarajoonid 22-24

8 961

5 445,9

60,8

896,10

6 245

7 141

DNK

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

1 153

389,8

33,8

115,30

1 096

1 211

DNK

HKE/3A/BCD

Merluus

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

1 575

311,8

19,8

157,50

1 499

1 657

DNK

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

13 384

7 971,7

59,6

1 338,40

15 236

16 574

DNK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

1 523

772,2

50,7

152,30

1 368

1 520

DNK

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa; IIIb, c, d EÜ veed

4 063

2 916,6

71,8

406,30

3 800

4 206

DNK

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

IIIb, c, d (EÜ veed)

2 968

1 965,6

66,2

296,80

2 293

2 590

DNK

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna EÜ veed

702

415,3

59,2

70,20

484

554

DNK

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; IIIb, c, d püügipiirkonna EÜ veed

837

568,6

67,9

83,70

788

872

DNK

SPR/3BCD-C

Kilu

IIIbcd (EÜ veed)

43 788

39 028,9

89,1

4 378,80

44 833

49 212

DNK

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

43 257

40 643,8

176,1

94,4

2 437,10

26 789

29 226

ESP

ANF/07.

Merikurat

VII

2 150

2 043,9

95,1

106,10

1 031

1 137

ESP

ANF/8ABDE.

Merikurat

VIIIa, b, d, e

1 205

695,6

57,7

120,50

1 206

1 327

ESP

ANF/8C3411

Merikurat

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 piirkonna EÜ veed

1 541

1 539,9

99,9

1,10

1 629

1 630

ESP

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

13

5,0

38,5

1,30

13

14

ESP

DWS/12-

Süvemere haid

XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

69

4,3

6,2

6,90

34

41

ESP

DWS/56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

228

204,0

89,5

22,80

187

210

ESP

GFB/89-

Niituimlutsud

VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

225

220,0

97,8

5,00

242

247

ESP

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

10 871

9 342,3

10,9

86,0

1 087,10

8 926

10 013

ESP

HKE/8ABDE.

Merluus

VIIIa, b, d, e

6 784

4 491,0

66,2

678,40

6 214

6 892

ESP

HKE/8C3411

Merluus

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

3 819

3 816,8

99,9

2,20

4 510

4 512

ESP

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 642

978,7

59,6

164,20

16 631

16 795

ESP

JAX/8C9.

Harilik stauriid

VIIIc, IX

29 622

29 597,6

99,9

24,40

31 069

31 093

ESP

LEZ/8ABDE.

Soomuskammeljad

VIIIa,b,d,e

1 302

294,4

22,6

130,20

1 176

1 306

ESP

LEZ/8C3411

Soomuskammeljad

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed

1 310

960,7

73,3

131,00

1 320

1 451

ESP

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

1 504

447,1

29,7

150,40

1 509

1 659

ESP

NEP/08C.

Norra salehomaar

VIIIc

115

84,3

73,3

11,50

119

131

ESP

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed

43

2,0

4,7

4,30

40

44

ESP

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa,b,d,e

55

0,4

0,7

5,50

259

265

ESP

NEP/9/3411

Norra salehomaar

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

123

116,2

94,5

6,80

104

111

ESP

ORY/06-

Atlandi karekala

VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

ESP

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

5 765

5 753,1

99,8

11,90

4 391

4 403

ESP

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

850

85,0

10,0

85,00

850

935

ESP

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

ESP

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed

43 707

26 953,3

61,7

4 370,70

25 686

30 057

EST

COD/3BC+24

Tursk

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

174

73,3

42,1

17,40

186

203

EST

HER/03D.RG

Harilik heeringas

Alarajoon 28.1

19 164

12 763,8

66,6

1 916,40

16 668

18 584

FIN

HER/30/31.

Harilik heeringas

Alarajoonid 30-31

82 809

71 089,7

85,8

8 280,90

71 344

79 625

FRA

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

30

0,0

0,0

3,00

20

23

FRA

ANF/07.

Merikurat

VII

17 055

12 703,5

74,5

1 705,50

16 651

18 357

FRA

ANF/8ABDE.

Merikurat

VIIIa, b, d, e

7 333

5 835,3

79,6

733,30

6 714

7 447

FRA

ANF/8C3411

Merikurat

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed

34

23,3

68,5

3,40

2

5

FRA

BLI/245-

Sinine molva

II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

55

41,8

76,0

5,50

34

40

FRA

BLI/67-

Sinine molva

VI, VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

2 140

1 960,1

91,6

179,90

1 518

1 698

FRA

BSF/1234-

Süsisaba

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

5

1,6

32,0

0,50

5

6

FRA

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

2 617

2 324,9

88,8

261,70

2 433

2 695

FRA

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

111

20,4

18,4

11,10

31

42

FRA

COD/07A.

Tursk

VIIa

62

9,8

15,8

6,20

44

50

FRA

COD/561214

Tursk

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

101

91,5

90,6

9,50

64

74

FRA

DWS/56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

1 311

929,1

70,9

131,10

676

807

FRA

GFB/1012-

Niituimlutsud

X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

FRA

GFB/1234-

Niituimlutsud

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

1,1

11,0

1,00

10

11

FRA

GFB/567-

Niituimlutsud

V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

677

609,5

90,0

67,50

356

424

FRA

GFB/89-

Niituimlutsud

VIII, IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

26

22,5

86,5

2,60

15

18

FRA

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa EÜ veed

803

218,7

27,2

80,30

366

446

FRA

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII, XIV

515

0,6

0,1

51,50

763

815

FRA

HER/7G-K.

Harilik heeringas

VIIg, h, j, k

587

577,8

98,4

9,20

487

496

FRA

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

257

246,1

95,8

10,90

243

254

FRA

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

12 370

6 787,2

0,2

54,9

1 237,00

13 785

15 022

FRA

HKE/8ABDE.

Merluus

VIIIa, b, d, e

14 349

4 708,0

32,8

1 434,90

13 955

15 390

FRA

HKE/8C3411

Merluus

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

251

179,0

71,3

25,10

433

458

FRA

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

21 839

12 413,8

56,8

2 183,90

8 047

10 231

FRA

JAX/8C9.

Harilik stauriid

VIIIc, IX

415

12,2

2,9

41,50

393

435

FRA

LEZ/8ABDE.

Soomuskammeljad

VIIIa, b, d, e

1 055

589,2

55,8

105,50

949

1 055

FRA

LEZ/8C3411

Soomuskammeljad

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 EÜ veed

72

12,8

17,8

7,20

66

73

FRA

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

6 696

2 373,0

35,4

669,60

6 116

6 786

FRA

NEP/08C.

Norra salehomaar

VIIIc

32

14,5

45,3

3,20

5

8

FRA

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

44

0,0

0,0

4,40

40

44

FRA

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb EÜ veed

176

0,8

0,5

17,60

161

179

FRA

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, b, d, e

4 444

3 093,5

69,6

444,40

4 061

4 505

FRA

ORY/06-

Atlandi karekala

VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

33

11,0

33,3

3,30

22

25

06C-

FRA

ORY/07-

Atlandi karekala

VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

147

136,9

93,1

10,10

98

108

07C-

FRA

ORY/1X14-

Atlandi karekala

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

31

24,3

78,4

3,10

15

18

1CX14C

FRA

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

23

2,2

9,6

2,30

21

23

FRA

PLE/7FG.

Atlandi merilest

VIIf, g

105

101,2

96,4

3,80

139

143

FRA

RNG/1245A-

Kalju-tömppeakala

I, II, IV, Va püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

14

4,5

32,1

1,40

14

15

FRA

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

3 841

1 868,0

48,6

384,10

3 789

4 173

FRA

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

202

30,5

15,1

20,20

202

222

FRA

SBR/678-

Besuugo

VI, VII, VIII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

94,5

89,7

94,9

4,80

12

17

FRA

SOL/07A.

Harilik merikeel

VIIa

6

0,6

10,0

0,60

4

5

FRA

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

3 691

1 821,4

49,3

369,10

3 550

3 919

FRA

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV EÜ veed

629

447,2

71,1

62,90

212

275

FRA

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf, g

100

85,5

85,5

10,00

60

70

FRA

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa, b

4 023

3 605,6

89,6

402,30

3 823

4 225

FRA

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

28 445

14 378,8

50,5

2 844,50

18 643

21 488

GBR

ANF/07.

Merikurat

VII

5 468

4 470,1

82,9

83,3

546,80

5 050

5 597

GBR

COD/07A.

Tursk

VIIa

724

425,6

58,8

72,40

345

417

GBR

COD/561214

Tursk

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

360,8

303,3

84,1

36,08

241

277

GBR

COD/7X7A34

Tursk

VIIb–k, VIII, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

601

569,5

94,8

31,50

328

360

GBR

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa EÜ veed

6 080

2 761,7

45,4

608,00

4 743

5 351

GBR

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII, XIV

3 659

1 643,0

44,9

365,90

5 574

5 940

GBR

HER/07A/MM

Harilik heeringas

VIIa

4 699

4 629,7

98,5

69,30

3 550

3 619

GBR

HER/7G-K.

Harilik heeringas

VIIg, h, j, k

64

63,3

98,9

0,70

10

11

GBR

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

398

360,4

90,6

37,60

341

379

GBR

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

5 775

3 322,7

0,3

57,5

577,50

5 442

6 020

GBR

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

11 910

10 159,6

85,3

1 191,00

16 470

17 661

GBR

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

9 119

7 044,7

77,3

911,90

8 251

9 163

GBR

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

24 462

20 923,2

85,5

2 446,20

22 644

25 090

GBR

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb EÜ veed

21 178

16 055,6

75,8

2 117,80

19 415

21 533

GBR

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

708

415,1

58,6

70,80

558

629

GBR

PLE/7FG.

Atlandi merilest

VIIf, g

72

60,9

84,6

7,20

73

80

GBR

SOL/07A.

Harilik merikeel

VIIa

204

70,5

34,6

20,40

146

166

GBR

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

1 315

780,1

59,3

131,50

1 268

1 400

GBR

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna EÜ veed

1 406

1 190,7

84,7

140,60

545

686

GBR

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf, g

272

244,1

89,7

27,20

271

298

GBR

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

55 565

53 666,7

96,6

1 898,30

34 759

36 657

GBR

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,6

6,0

1,00

10

11

GBR

BLI/245-

Sinine molva

II, IV ja V püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

19

5,5

28,9

1,90

20

22

GBR

BLI/67-

Sinine molva

VI, VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

222

174,2

78,5

22,20

386

408

GBR

BSF/1234-

Süsisaba

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

5

0,0

0,0

0,50

5

6

GBR

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII, XII EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

93

56,4

60,6

9,30

173

182

GBR

DWS/56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

467

83,1

17,8

46,70

375

422

GBR

GFB/1234-

Niituimlutsud

I, II, III ja IV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

16

2,2

13,8

1,60

16

18

GBR

GFB/567-

Niituimlutsud

V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

709

343,5

48,4

70,90

814

885

GBR

GFB/1012-

Niituimlutsud

X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

GBR

ORY/06-

Atlandi karekala

VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

GBR

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

170

4,3

2,5

17,00

222

239

GBR

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

18

0,0

0,0

1,80

18

20

GBR

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

10

11

IRL

ANF/07.

Merikurat

VII

3 162

2 938,7

92,9

223,30

2 128

2 351

IRL

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

122

121,3

99,4

0,70

87

88

IRL

COD/07A.

Tursk

VIIa

743

608,1

81,8

74,30

790

864

IRL

DWS/12-

Süvemere haid

XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

5

0,0

0,0

0,50

2

3

IRL

DWS/56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

9

7,3

81,1

0,90

109

110

IRL

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa EÜ veed

1 105

759,4

68,7

110,50

995

1 106

IRL

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII, XIV

468

339,1

72,5

46,80

544

591

IRL

HER/07A/MM

Harilik heeringas

VIIa

587

0,0

0,0

58,70

1 250

1 309

IRL

HER/6AS7BC

Harilik heeringas

VIaS, VIIb, c

13 732

12 174,5

88,7

1 373,20

10 584

11 957

IRL

HER/7G-K.

Harilik heeringas

VIIg, h, j, k

9 109

8 267,6

90,8

841,40

6 818

7 659

IRL

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 765

1 427,6

80,9

176,50

1 670

1 847

IRL

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

34 297

29 133,5

84,9

3 429,70

39 646

43 076

IRL

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb EÜ veed

383

161,2

42,1

38,30

269

307

IRL

ORY/06-

Atlandi karekala

VI püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

7

0,0

0,0

0,70

4

5

06C-

IRL

ALF/1X14-

Atlandi karekala

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

6

0,0

0,0

0,60

4

5

1CX14C

IRL

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

507

192,9

38,0

50,70

1 209

1 260

IRL

PLE/7FG.

Atlandi merilest

VIIf, g

59

57,6

97,6

1,40

202

203

IRL

POK/561214

Põhja-Atlandi süsikas e saida

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

514

321,5

62,5

51,40

483

534

IRL

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

323

29,7

9,2

32,30

299

331

IRL

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

10

0,0

0,0

1,00

9

10

IRL

SAN/2A3A4.

Tobias

IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

148 972

0,0

14 897,20

0

14 897

IRL

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

34 498

31 091,8

90,1

3 406,20

20 745

24 151

LTU

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

6 437

3 466,7

53,9

643,70

0

644

LTU

SPR/3BCD-C

Kilu

IIIbcd (EÜ veed)

22 027

14 773,5

67,1

2 202,70

22 745

24 948

LTU

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

9 974

9 812,0

98,4

162,00

0

162

NLD

ANF/07.

Merikurat

VII

112

13,6

12,1

11,20

336

347

NLD

COD/07A.

Tursk

VIIa

5

0,0

0,0

0,50

4

5

NLD

COD/7X7A34

Tursk

VIIb–k, VIII, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

51

46,6

91,4

4,40

25

29

NLD

HER/6AS7BC

Harilik heeringas

VIaS, VIIb, c

258

254,4

98,6

3,60

1 058

1 062

NLD

HER/7G-K.

Harilik heeringas

VIIg,h,j,k

473

461,8

97,6

11,20

487

498

NLD

HKE/2AC4-C

Merluus

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

47

29,9

63,6

4,70

63

68

NLD

HKE/571214

Merluus

VI, VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

201

1

63,6

1

32,0

20,10

180

200

NLD

JAX/578/14

Harilik stauriid

VI, VII ja VIIIa, b, d, e; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

52 731

40 530,0

76,9

5 273,10

58 102

63 375

NLD

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

1 367

1 155,6

84,5

136,70

704

841

NLD

SOL/24.

Harilik merikeel

II ja IV EÜ veed

11 887

10 348,8

87,1

1 188,70

9 563

10 752

NLD

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

88 561

79 699,6

69,9

90,1

8 791,50

32 666

41 458

POL

HER/3BC+24

Harilik heeringas

Alarajoonid 22-24

6 441

2 935,8

45,6

644,10

5 797

6 441

POL

SPR/3BCD-C

Kilu

IIIbcd (EÜ veed)

121 135

57 801,8

47,7

12 113,50

133 435

145 549

PRT

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX, X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

3 876

3 466,6

89,4

387,60

3 956

4 344

PRT

BSF/C3412-

Süsisaba

CECAF 34.1.2 EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

4 285

3 086,9

72,0

428,50

4 285

4 714

PRT

DWS/10-

Süvemere haid

X püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

20

10,5

52,5

2,00

20

22

PRT

GFB/1012-

Niituimlutsud

X, XII püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

43

16,9

39,3

4,30

43

47

PRT

JAX/8C9.

Harilik stauriid

VIIIc, IX

25 036

14 498,8

57,9

2 503,60

26 288

28 792

PRT

NEP/9/3411

Norra salehomaar

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

328

267,8

81,6

32,80

311

344

PRT

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

230

187,2

81,4

23,00

230

253

SWE

BLI/03-

Sinine molva

III püügipiirkonna EÜ veed ning kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvad veed

8

0,0

0,0

0,80

6

7

SWE

COD/3BC+24

Tursk

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

3 602

2 960,2

82,2

360,20

2 989

3 349

SWE

HER/30/31.

Harilik heeringas

Alarajoonid 30-31

16 501

3 626,1

22,0

1 650,10

15 676

17 326

SWE

HER/3BC+24

Harilik heeringas

Alarajoonid 22-24

8 806

7 724,6

87,7

880,60

7 926

8 807

SWE

HKE/3A/BCD

Merluus

IIIa; IIIb, c, d EÜ veed

125

45,8

36,6

12,50

128

141

SWE

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa; IIIb, c, d EÜ veed

1 509

1 462,7

96,9

46,30

1 359

1 405

SWE

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

IIIb, c, d (EÜ veed)

192

170,5

88,8

19,20

173

192

SWE

RNG/3A/BCD

Kalju-tömppeakala

IIIa ja EÜ veed IIIb, IIIc ja IIId

52

0,0

0,0

5,20

49

54

SWE

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; IIIb, c, d EÜ veed

46

44,3

96,3

1,70

30

32

SWE

SPR/3BCD-C

Kilu

IIIb, c, d (EÜ veed)

94 970

86 272,2

90,8

8 697,80

86 670

95 368

SWE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

539

148,8

27,6

53,90

6 627

6 681

---

II LISA

VÄHENDUSED 2008. AASTA KVOOTIDEST

| Riik | Liigi kood | Piirkonna kood 2007 | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Sanktsioonid (määruse 847/96 artikli 5 lõige 2) | Kohandatud kogus 2007 | Marginaal | Kohandatud kogus kokku 2007 | Eritingimustel püük 2007 | Püük 2007 | Kogupüük 2007 | % | Vähendamised | Algne kogus 2008 | Läbivaadatud kogus 2008 | Piirkonna kood 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | COD | 2AC4. | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed | jah | 937,00 | 0,0 | 937,00 | 0,0 | 998,60 | 998,60 | 106,6 | –61,60 | 654,00 | 592 | 2A3AX4 |
| BEL | COD | 7X7A34 | Tursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | jah | 172,00 | 0,0 | 172,00 | 0,0 | 180,40 | 180,40 | 104,9 | –8,40 | 177,00 | 169 | |
| BEL | LEZ | 2AC4-C | Soomuskammeljad | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | jah | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 5,60 | 5,60 | 140,0 | –1,60 | 5,00 | 3 | |
| BEL | SOL | 8AB. | Harilik merikeel | VIII a ja b | jah | 393,00 | 0,0 | 393,00 | 0,0 | 396,00 | 396,00 | 100,76 | –3,00 | 52,00 | 49 | |
| DEU | ANF | 561214 | Merikurat | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (Norra veed) | jah | 213,00 | 0,0 | 213,00 | 0,0 | 227,80 | 227,80 | 106,9 | –14,80 | 212,00 | 197 | |
| DEU | COD | 03AN. | Tursk | Kattegat | jah | 53,00 | 0,0 | 53,00 | 0,0 | 63,40 | 63,40 | 119,6 | –10,40 | 64,00 | 54 | |
| DEU | COD | 2AC4. | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed | jah | 1 828,00 | 0,0 | 1 828,00 | 0,0 | 1 922,60 | 1 922,60 | 105,2 | –94,60 | 2 384,00 | 2 289 | 2A3AX4 |
| DEU | LEZ | 2AC4-C | Soomuskammeljad | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | jah | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 12,90 | 12,90 | 322,5 | –8,90 | 4,00 | –5 | |
| DEU | LIN | 4AB-N. | Harilik molva | IV püügipiirkonna Norra veed | jah | 33,00 | 0,0 | 33,00 | 0,0 | 34,00 | 34,00 | 103,0 | –1,00 | 21,00 | 20 | |
| DEU | HAL | 514GRN | Harilik hiidlest | Gröönimaa kalastuspiirkond: V ja XIV püügipiirkond | jah | | | 0,00 | | 3,40 | 3,40 | 0,0 | –3,40 | 0,00 | –3 | |
| DEU | HKE | 571214 | Euroopa merluus | Vb (1), VI, VII, XII, XIV | jah | | | 0,00 | | 4,00 | 4,00 | 0,0 | –4,00 | 0,00 | –4 | |
| DEU | PRA | 03A. | Harilik süvameregarneel | IIIa | jah | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| DEU | SPR | 2AC4-C | Euroopa kilu | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | jah | | | 0,00 | | 2,70 | 2,70 | 0,0 | –2,70 | 2 018,00 | 2 015 | |
| DNK | COD | 1N2AB. | tursk | I, II (Norra veed) | jah | | | 0,00 | | 11,00 | 11,00 | 0,0 | –11,00 | 0,00 | –11 | |
| DNK | MAC | 2CX14- | Atlandi makrell | VI, VII, VIIIa, b, d, e; Vb püügipiirkonna EÜ veed, IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | jah | | | 0,00 | | 8,00 | 8,00 | 0,0 | –8,00 | 0,00 | –8 | |
| DNK | NOP | 2A3A4. | Tursik | IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | jah | | | 0,00 | | 83,00 | 83,00 | 0,0 | 83,00 | 36 466,00 | 36 383 | |
| DNK | OTH | 1N2AB. | Muud liigid | I, II (Norra veed) | jah | | | 0,00 | | 14,70 | 14,70 | 0,0 | –14,70 | 0,00 | –15 | |
| DNK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas e saida | I, II püügipiirkonna (Norra veed) | jah | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| ESP | BLI | 67- | Sinine molva | VI, VII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla) | ei | 72,00 | 0,0 | 72,00 | 0,0 | 211,00 | 211,00 | 293,1 | – 139,00 | 67,00 | –72 | |
| ESP | COD | 1/2B. | Tursk | I ja IIb | jah | 7 006,00 | 0,0 | 7 006,00 | 0,0 | 7 014,00 | 7 014,00 | 100,1 | –8,00 | 7 349,00 | 7 341 | |
| ESP | HAD | 1N2AB. | Kilttursk | I ja II püügipiirkonna Norra veed | jah | 60,00 | 0,0 | 60,00 | 0,0 | 65,00 | 65,00 | 108,3 | –5,00 | 0,00 | –5 | |
| ESP | POK | 1N2AB. | Põhja-Atlandi süsikas e saida | I ja II püügipiirkonna Norra veed | jah | 50,00 | 0,0 | 50,00 | 0,0 | 53,00 | 53,00 | 106,0 | –3,00 | 0,00 | –3 | |
| ESP | SBR | 678- | Besuugo | VI, VII ja VIII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla) | jah | 188,00 | 23,8 | 211,80 | 0,0 | 204,50 | 204,50 | 96,6 | 7,30 | 238,00 | 222 | (x) |
| (x) marginaaliga lubati täiendavalt püüda kuni 10 % – määruse 847/96 artikli 3 lõige 3. |
| EST | PLE | 3BCD-C | Atlandi merilest | III b, c, d (1) – välja arvatud MU3 | | | | 0,0 | | 0,80 | 0,80 | 0,0 | –0,80 | 0,00 | –1 | |
| FRA | COD | 7X7A34 | Tursk | VII b–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | jah | 3 736,00 | 0,0 | 3 736,00 | 0,0 | 4 079,60 | 4 079,60 | 109,2 | – 343,60 | 3 033,00 | 2 689 | |
| GBR | LEZ | 2AC4-C | Soomuskammeljad | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | jah | 1 424,00 | 0,0 | 1 424,00 | 0,0 | 1 430,40 | 1 430,40 | 100,4 | –6,40 | 1 537,00 | 1 531 | |
| GBR | NOP | 2A3A4. | Tursik | IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed | | | | 0,00 | | 4,30 | 4,30 | 0,0 | –4,30 | 0,00 | –4 | |
| IRL | COD | 1/2B. | Tursk | I, II b | jah | 57,00 | 100,0 | 157,00 | 0,0 | 201,80 | 201,80 | 128,5 | –44,80 | 0,00 | –45 | (xx) |
| IRL | COD | 561214 | Tursk | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed | jah | 93,00 | 0,0 | 93,00 | 0,0 | 94,20 | 94,20 | 101,3 | –1,20 | 241,00 | 240 | |
| IRL | COD | 7X7A34 | Tursk | VII b–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed | jah | 737,00 | 0,0 | 737,00 | 0,0 | 792,00 | 792,00 | 107,5 | –55,00 | 753,00 | 698 | |
| IRL | ORY | 07- | Atlandi karekala | VII (ühenduse veed) | ei | 68,00 | 0,0 | 68,00 | 0,0 | 199,80 | 199,80 | 293,8 | – 131,80 | 29,00 | – 103 | |
| IRL | SOL | 07A. | Harilik merikeel | VIIa | jah | 111,00 | 0,0 | 111,00 | 0,0 | 115,20 | 115,20 | 103,8 | –4,20 | 90,00 | 86 | |
| (xx) marginaal tähistas kõigi liikmesriikide kvooti, mida kasutas ainult Iirimaa. |
| NLD | HER | 1/2. | Harilik heeringas | I ja II püügipiirkonna EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed | jah | 27 651,00 | 0,0 | 27 651,00 | 0,0 | 28 125,70 | 28 125,70 | 101,7 | – 474,70 | 12 117,00 | 11 642 | |
| POL | COD | 3BC+24 | Tursk | Alarajoonide 22–24 EÜ veed | jah | 2 287,00 | 0,0 | 2 287,00 | 0,0 | 2 360,70 | 2 360,70 | 103,2 | –73,70 | 2 245,00 | 2 171 | |
| POL | GHL | 514GRN | Süvalest | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed | jah | 1 217,00 | 0,0 | 1 217,00 | 0,0 | 1 228,40 | 1 228,40 | 100,9 | –11,40 | 0,00 | –11 | |
| POL | HER | 1/2. | Harilik heeringas | I ja II püügipiirkonna EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed | jah | 3 057,00 | 0,0 | 3 057,00 | 0,0 | 3 153,50 | 3 153,50 | 103,2 | –96,50 | 1 714,00 | 1 618 | |
| POL | PRA | N3L. | Harilik süvameregarneel | NAFO 3L | jah | 245,00 | 0,0 | 245,00 | 0,0 | 245,80 | 245,80 | 100,3 | –0,80 | 278,00 | 277 | |
| POL | HAD | 2AC4. | Haddock | IV; EC waters of IIa | | | | 0,00 | | 1,40 | 1,40 | 0,0 | –1,40 | 0,00 | –1 | |
| PRT | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla) | ei | 214,00 | 0,0 | 214,00 | 0,0 | 224,40 | 224,40 | 104,9 | –10,40 | 214,00 | 204 | |
| PRT | ANF | 8C3411 | Merikurat | VIIIc, IX, X (CECAF34.1.1 EÜ veed) | jah | 375,00 | 0,0 | 375,00 | 0,0 | 392,20 | 392,20 | 104,6 | –17,20 | 324,00 | 307 | |
| PRT | COD | 1/2B. | Tursk | I ja IIb | jah | 1 479,00 | 0,0 | 1 479,00 | 0,0 | 1 490,30 | 1 490,30 | 100,8 | –11,30 | 1 552,00 | 1 541 | |
| PRT | DWS | 56789- | Süvemere haid | V, VI, VII, VIII, IX (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla) | ei | 483,00 | 0,0 | 483,00 | 0,0 | 505,50 | 505,50 | 104,7 | –22,50 | 254,00 | 232 | |
| PRT | HKE | 8C3411 | Merluus | VIIIc, IX, X (CECAF34.1.1 EÜ veed) | jah | 1 990,00 | 0,0 | 1 990,00 | 0,0 | 2 054,30 | 2 054,30 | 103,2 | –64,30 | 2 104,00 | 2 040 | |
| PRT | COD | 7X7A34 | tursk | VII b, c, d, e, f, g, h, j, k, VIII, IX, X; CECAF34.1.1 EÜ veed | | | | 0,00 | | 4,70 | 4,70 | 0,0 | –4,70 | 0,00 | –5 | |
| PRT | GHL | 2A-C46 | Süvalest | IIa (ühenduse veed), IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) | | | | 0,00 | | 17,70 | 17,70 | 0,0 | –17,70 | 0,00 | –18 | |
| PRT | HAD | 1N2AB. | Kilttursk | I, II (Norra veed) | | | | 0,00 | | 369,20 | 369,20 | 0,0 | – 369,20 | 0,00 | – 369 | |
| PRT | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas e saida | I, II (Norra veed) | | | | 0,00 | | 391,40 | 391,40 | 0,0 | – 391,40 | 0,00 | – 391 | |

Riik

Liigi kood

Piirkonna kood 2007

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Sanktsioonid (määruse 847/96 artikli 5 lõige 2)

Kohandatud kogus 2007

Marginaal

Kohandatud kogus kokku 2007

Eritingimustel püük 2007

Püük 2007

Kogupüük 2007

%

Vähendamised

Algne kogus 2008

Läbivaadatud kogus 2008

Piirkonna kood 2008

BEL

COD

2AC4.

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

jah

937,00

0,0

937,00

0,0

998,60

998,60

106,6

–61,60

654,00

592

2A3AX4

BEL

COD

7X7A34

Tursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

jah

172,00

0,0

172,00

0,0

180,40

180,40

104,9

–8,40

177,00

169

BEL

LEZ

2AC4-C

Soomuskammeljad

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

jah

4,00

0,0

4,00

0,0

5,60

5,60

140,0

–1,60

5,00

3

BEL

SOL

8AB.

Harilik merikeel

VIII a ja b

jah

393,00

0,0

393,00

0,0

396,00

396,00

100,76

–3,00

52,00

49

DEU

ANF

561214

Merikurat

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (Norra veed)

jah

213,00

0,0

213,00

0,0

227,80

227,80

106,9

–14,80

212,00

197

DEU

COD

03AN.

Tursk

Kattegat

jah

53,00

0,0

53,00

0,0

63,40

63,40

119,6

–10,40

64,00

54

DEU

COD

2AC4.

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

jah

1 828,00

0,0

1 828,00

0,0

1 922,60

1 922,60

105,2

–94,60

2 384,00

2 289

2A3AX4

DEU

LEZ

2AC4-C

Soomuskammeljad

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

jah

4,00

0,0

4,00

0,0

12,90

12,90

322,5

–8,90

4,00

–5

DEU

LIN

4AB-N.

Harilik molva

IV püügipiirkonna Norra veed

jah

33,00

0,0

33,00

0,0

34,00

34,00

103,0

–1,00

21,00

20

DEU

HAL

514GRN

Harilik hiidlest

Gröönimaa kalastuspiirkond: V ja XIV püügipiirkond

jah

0,00

3,40

3,40

0,0

–3,40

0,00

–3

DEU

HKE

571214

Euroopa merluus

Vb (1), VI, VII, XII, XIV

jah

0,00

4,00

4,00

0,0

–4,00

0,00

–4

DEU

PRA

03A.

Harilik süvameregarneel

IIIa

jah

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

DEU

SPR

2AC4-C

Euroopa kilu

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

jah

0,00

2,70

2,70

0,0

–2,70

2 018,00

2 015

DNK

COD

1N2AB.

tursk

I, II (Norra veed)

jah

0,00

11,00

11,00

0,0

–11,00

0,00

–11

DNK

MAC

2CX14-

Atlandi makrell

VI, VII, VIIIa, b, d, e; Vb püügipiirkonna EÜ veed, IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

jah

0,00

8,00

8,00

0,0

–8,00

0,00

–8

DNK

NOP

2A3A4.

Tursik

IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

jah

0,00

83,00

83,00

0,0

83,00

36 466,00

36 383

DNK

OTH

1N2AB.

Muud liigid

I, II (Norra veed)

jah

0,00

14,70

14,70

0,0

–14,70

0,00

–15

DNK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas e saida

I, II püügipiirkonna (Norra veed)

jah

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

ESP

BLI

67-

Sinine molva

VI, VII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla)

ei

72,00

0,0

72,00

0,0

211,00

211,00

293,1

– 139,00

67,00

–72

ESP

COD

1/2B.

Tursk

I ja IIb

jah

7 006,00

0,0

7 006,00

0,0

7 014,00

7 014,00

100,1

–8,00

7 349,00

7 341

ESP

HAD

1N2AB.

Kilttursk

I ja II püügipiirkonna Norra veed

jah

60,00

0,0

60,00

0,0

65,00

65,00

108,3

–5,00

0,00

–5

ESP

POK

1N2AB.

Põhja-Atlandi süsikas e saida

I ja II püügipiirkonna Norra veed

jah

50,00

0,0

50,00

0,0

53,00

53,00

106,0

–3,00

0,00

–3

ESP

SBR

678-

Besuugo

VI, VII ja VIII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla)

jah

188,00

23,8

211,80

0,0

204,50

204,50

96,6

7,30

238,00

222

(x)

(x) marginaaliga lubati täiendavalt püüda kuni 10 % – määruse 847/96 artikli 3 lõige 3.

EST

PLE

3BCD-C

Atlandi merilest

III b, c, d (1) – välja arvatud MU3

0,0

0,80

0,80

0,0

–0,80

0,00

–1

FRA

COD

7X7A34

Tursk

VII b–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

jah

3 736,00

0,0

3 736,00

0,0

4 079,60

4 079,60

109,2

– 343,60

3 033,00

2 689

GBR

LEZ

2AC4-C

Soomuskammeljad

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

jah

1 424,00

0,0

1 424,00

0,0

1 430,40

1 430,40

100,4

–6,40

1 537,00

1 531

GBR

NOP

2A3A4.

Tursik

IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

0,00

4,30

4,30

0,0

–4,30

0,00

–4

IRL

COD

1/2B.

Tursk

I, II b

jah

57,00

100,0

157,00

0,0

201,80

201,80

128,5

–44,80

0,00

–45

(xx)

IRL

COD

561214

Tursk

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

jah

93,00

0,0

93,00

0,0

94,20

94,20

101,3

–1,20

241,00

240

IRL

COD

7X7A34

Tursk

VII b–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

jah

737,00

0,0

737,00

0,0

792,00

792,00

107,5

–55,00

753,00

698

IRL

ORY

07-

Atlandi karekala

VII (ühenduse veed)

ei

68,00

0,0

68,00

0,0

199,80

199,80

293,8

– 131,80

29,00

– 103

IRL

SOL

07A.

Harilik merikeel

VIIa

jah

111,00

0,0

111,00

0,0

115,20

115,20

103,8

–4,20

90,00

86

(xx) marginaal tähistas kõigi liikmesriikide kvooti, mida kasutas ainult Iirimaa.

NLD

HER

1/2.

Harilik heeringas

I ja II püügipiirkonna EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed

jah

27 651,00

0,0

27 651,00

0,0

28 125,70

28 125,70

101,7

– 474,70

12 117,00

11 642

POL

COD

3BC+24

Tursk

Alarajoonide 22–24 EÜ veed

jah

2 287,00

0,0

2 287,00

0,0

2 360,70

2 360,70

103,2

–73,70

2 245,00

2 171

POL

GHL

514GRN

Süvalest

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

jah

1 217,00

0,0

1 217,00

0,0

1 228,40

1 228,40

100,9

–11,40

0,00

–11

POL

HER

1/2.

Harilik heeringas

I ja II püügipiirkonna EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed

jah

3 057,00

0,0

3 057,00

0,0

3 153,50

3 153,50

103,2

–96,50

1 714,00

1 618

POL

PRA

N3L.

Harilik süvameregarneel

NAFO 3L

jah

245,00

0,0

245,00

0,0

245,80

245,80

100,3

–0,80

278,00

277

POL

HAD

2AC4.

Haddock

IV; EC waters of IIa

0,00

1,40

1,40

0,0

–1,40

0,00

–1

PRT

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla)

ei

214,00

0,0

214,00

0,0

224,40

224,40

104,9

–10,40

214,00

204

PRT

ANF

8C3411

Merikurat

VIIIc, IX, X (CECAF34.1.1 EÜ veed)

jah

375,00

0,0

375,00

0,0

392,20

392,20

104,6

–17,20

324,00

307

PRT

COD

1/2B.

Tursk

I ja IIb

jah

1 479,00

0,0

1 479,00

0,0

1 490,30

1 490,30

100,8

–11,30

1 552,00

1 541

PRT

DWS

56789-

Süvemere haid

V, VI, VII, VIII, IX (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ega jurisdiktsiooni alla)

ei

483,00

0,0

483,00

0,0

505,50

505,50

104,7

–22,50

254,00

232

PRT

HKE

8C3411

Merluus

VIIIc, IX, X (CECAF34.1.1 EÜ veed)

jah

1 990,00

0,0

1 990,00

0,0

2 054,30

2 054,30

103,2

–64,30

2 104,00

2 040

PRT

COD

7X7A34

tursk

VII b, c, d, e, f, g, h, j, k, VIII, IX, X; CECAF34.1.1 EÜ veed

0,00

4,70

4,70

0,0

–4,70

0,00

–5

PRT

GHL

2A-C46

Süvalest

IIa (ühenduse veed), IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

0,00

17,70

17,70

0,0

–17,70

0,00

–18

PRT

HAD

1N2AB.

Kilttursk

I, II (Norra veed)

0,00

369,20

369,20

0,0

– 369,20

0,00

– 369

PRT

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas e saida

I, II (Norra veed)

0,00

391,40

391,40

0,0

– 391,40

0,00

– 391

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 542/2008,

16. juuni 2008,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja II lisa seoses tsüflutriini ja harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiiniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes, (1) eriti selle artikleid 2 ja 3,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele ette nähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele ette nähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90.

| (2) | Tsüflutriin on praegu lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse seoses veiste lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude ning veiste piimaga, tingimusel et piima puhul järgitakse nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiivi 94/29/EÜ (millega muudetakse lisasid direktiivides 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ (vastavalt teraviljas ja loomses toidus sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta)) (2) sätteid. Lähtudes taotlusest laiendada veiste suhtes kehtivat tsüflutriini käsitlevat kannet I lisas kõikidele mäletsejalistele, otsustas veterinaarravimite komitee pärast tsüflutriini suhtes kehtivate ravimijääkide piirnormide läbivaatamist, et veiste suhtes kehtivaid ravimijääkide piirnorme ei saa laiendada kõikidele mäletsejalistele, sest puuduvad jääke käsitlevad andmed lammaste kohta. Veterinaarravimite komitee otsustas, et laiendamine on võimalik ainult kitsede suhtes. Eelnevast lähtuvalt peetakse asjakohaseks laiendada kehtivat tsüflutriini käsitlevat kannet määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisas selliselt, et kitsede puhul kehtiks samasugune ravimijääkide piirnorm nagu veiste lihaskoe, rasvkoe, maksa, neerude ja piima suhtes, tingimusel et piima puhul järgitakse direktiivi 94/29/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Tsüflutriin on praegu lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse seoses veiste lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude ning veiste piimaga, tingimusel et piima puhul järgitakse nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiivi 94/29/EÜ (millega muudetakse lisasid direktiivides 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ (vastavalt teraviljas ja loomses toidus sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta)) (2) sätteid. Lähtudes taotlusest laiendada veiste suhtes kehtivat tsüflutriini käsitlevat kannet I lisas kõikidele mäletsejalistele, otsustas veterinaarravimite komitee pärast tsüflutriini suhtes kehtivate ravimijääkide piirnormide läbivaatamist, et veiste suhtes kehtivaid ravimijääkide piirnorme ei saa laiendada kõikidele mäletsejalistele, sest puuduvad jääke käsitlevad andmed lammaste kohta. Veterinaarravimite komitee otsustas, et laiendamine on võimalik ainult kitsede suhtes. Eelnevast lähtuvalt peetakse asjakohaseks laiendada kehtivat tsüflutriini käsitlevat kannet määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisas selliselt, et kitsede puhul kehtiks samasugune ravimijääkide piirnorm nagu veiste lihaskoe, rasvkoe, maksa, neerude ja piima suhtes, tingimusel et piima puhul järgitakse direktiivi 94/29/EÜ.

| (3) | Harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiin ei ole praegu kantud määruse (EMÜ) nr 2377/90 lisadesse. Vaadanud läbi taotluse kehtestada sigade suhtes ravimijääkide piirnorm harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiini kohta, otsustas veterinaarravimite komitee, et harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiini kohta ei ole vaja kehtestada ravimijääkide piirnormi, ning soovitas lisada kõnealuse aine määruse II lisasse, lubades seda sigade puhul kasutada üksnes suukaudsel manustamisel. Eelnevast lähtuvalt peetakse asjakohaseks lisada kõnealune aine määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisasse, lubades seda sigade puhul kasutada üksnes suukaudsel manustamisel. |
| --- | --- |

(3)

Harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiin ei ole praegu kantud määruse (EMÜ) nr 2377/90 lisadesse. Vaadanud läbi taotluse kehtestada sigade suhtes ravimijääkide piirnorm harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiini kohta, otsustas veterinaarravimite komitee, et harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiini kohta ei ole vaja kehtestada ravimijääkide piirnormi, ning soovitas lisada kõnealuse aine määruse II lisasse, lubades seda sigade puhul kasutada üksnes suukaudsel manustamisel. Eelnevast lähtuvalt peetakse asjakohaseks lisada kõnealune aine määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisasse, lubades seda sigade puhul kasutada üksnes suukaudsel manustamisel.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta.

| (5) | Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks anda liikmesriikidele piisavalt aega, et nad saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik käesolevat määrust silmas pidades vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (3) |
| --- | --- |

(5)

Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks anda liikmesriikidele piisavalt aega, et nad saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik käesolevat määrust silmas pidades vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (3)

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 16. augustist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 203/2008 (ELT L 60, 5.3.2008, lk 18).

1

(2)  EÜT L 189, 23.7.1994, lk 67.

2

(3)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).

3

---

LISA

| A. | I lisa (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes kehtivad jääkide piirnormid) punktis 2.2.3 asendatakse kanne „tsüflutriin” järgmisega:
  2.2.3.   Püretroidid










  Farmakoloogilised toimeained | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkude | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Tsüflutriin | Tsüflutriin (isomeeride segu) | Veised, kitsed | 10 μg/kg | Lihaskude | |
| 50 μg/kg | Rasvkude |
| 10 μg/kg | Maks |
| 10 μg/kg | Neer |
| 20 μg/kg | Piim | Järgida tuleb direktiivi 94/29/EÜ asjakohaseid sätteid” |

A.

I lisa (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes kehtivad jääkide piirnormid) punktis 2.2.3 asendatakse kanne „tsüflutriin” järgmisega:

2.2.3.   Püretroidid

Farmakoloogilised toimeained

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkude

Muud sätted

„Tsüflutriin

Tsüflutriin (isomeeride segu)

Veised, kitsed

10 μg/kg

Lihaskude

50 μg/kg

Rasvkude

10 μg/kg

Maks

10 μg/kg

Neer

20 μg/kg

Piim

Järgida tuleb direktiivi 94/29/EÜ asjakohaseid sätteid”

| B. | II lisa (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes ei kehti jääkide piirnormid) punkti 6. lisatakse järgmine aine:
  6.   Taimse päritoluga ained







  Farmakoloogilised toimeained | Loomaliik | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- |
| „Harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiin | Sead | Üksnes suukaudseks kasutuseks” |

B.

II lisa (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes ei kehti jääkide piirnormid) punkti 6. lisatakse järgmine aine:

6.   Taimse päritoluga ained

Farmakoloogilised toimeained

Loomaliik

Muud sätted

„Harilikest punastest aedubadest (Phaseolus vulgaris) saadud lektiin

Sead

Üksnes suukaudseks kasutuseks”

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 543/2008,

16. juuni 2008,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 121 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. juulist 2008 on nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta (2) muudetud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. juulist 2008 on nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta (2) muudetud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1234/2007.

| (2) | Teatavad määrusega (EMÜ) nr 1906/90 ette nähtud sätted ja kohustused ei ole määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 üle võetud. |
| --- | --- |

(2)

Teatavad määrusega (EMÜ) nr 1906/90 ette nähtud sätted ja kohustused ei ole määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 üle võetud.

| (3) | Ühise turukorralduse ja eelkõige turustusnormide järjepidevuse ja tõhusa toimimise huvides tuleks teatavad asjakohased sätted ja kohustused võtta vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamise üksikasjalike eeskirjade raames. |
| --- | --- |

(3)

Ühise turukorralduse ja eelkõige turustusnormide järjepidevuse ja tõhusa toimimise huvides tuleks teatavad asjakohased sätted ja kohustused võtta vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamise üksikasjalike eeskirjade raames.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 jõustati teatavad kodulinnuliha turustusnormid, mille kohaldamiseks tuleb vastu võtta sätted, mis käsitlevad eelkõige nimetatud määruse reguleerimisalasse jäävate linnurümpade, nende osade ja rupsi loetelusid, klassifitseerimist kehaehituse, välimuse ja massi järgi, esitusviisi, kõnealuste toodete müüginimetuse märkimist, vabatahtlikke märkeid jahutusmeetodite ja linnupidamisviiside kohta, teatavat liiki linnuliha säilitus- ja veotingimusi ning järelevalvet nende sätete järgimise üle, selleks et tagada nende ühtne kohaldamine kõikides ühenduse osades. Seega tuleks komisjoni määrus (EMÜ) nr 1538/91, (3) milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1906/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 jõustati teatavad kodulinnuliha turustusnormid, mille kohaldamiseks tuleb vastu võtta sätted, mis käsitlevad eelkõige nimetatud määruse reguleerimisalasse jäävate linnurümpade, nende osade ja rupsi loetelusid, klassifitseerimist kehaehituse, välimuse ja massi järgi, esitusviisi, kõnealuste toodete müüginimetuse märkimist, vabatahtlikke märkeid jahutusmeetodite ja linnupidamisviiside kohta, teatavat liiki linnuliha säilitus- ja veotingimusi ning järelevalvet nende sätete järgimise üle, selleks et tagada nende ühtne kohaldamine kõikides ühenduse osades. Seega tuleks komisjoni määrus (EMÜ) nr 1538/91, (3) milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1906/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.

| (5) | Kehaehituse ja välimuse järgi klassidesse jaotatud linnuliha turustamiseks tuleb määratleda rümba liik, vanus ja esitusviis ning linnuliha jaotustükkide puhul anatoomiline kehaehitus ja koostis. „Foie gras” nimelise toote puhul tuleb selle kõrge hinna ja sellest tuleneva pettuseohu tõttu sätestada eriti täpsed miinimumturustusnormid. |
| --- | --- |

(5)

Kehaehituse ja välimuse järgi klassidesse jaotatud linnuliha turustamiseks tuleb määratleda rümba liik, vanus ja esitusviis ning linnuliha jaotustükkide puhul anatoomiline kehaehitus ja koostis. „Foie gras” nimelise toote puhul tuleb selle kõrge hinna ja sellest tuleneva pettuseohu tõttu sätestada eriti täpsed miinimumturustusnormid.

| (6) | Neid norme ei ole vaja kohaldada teatavate toodete või esitusviiside suhtes, mis on kohaliku või muul viisil piiratud tähtsusega. Selliste toodete müüginimetused ei tohi siiski tarbijat sel määral eksitusse viia, et ta ajaks need segamini toodetega, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid sätteid. Nimetatud nõuded kehtivad ka täiendavate kirjeldavate terminite kohta, mida kasutatakse selliste toodete nimetuste määratlemisel. |
| --- | --- |

(6)

Neid norme ei ole vaja kohaldada teatavate toodete või esitusviiside suhtes, mis on kohaliku või muul viisil piiratud tähtsusega. Selliste toodete müüginimetused ei tohi siiski tarbijat sel määral eksitusse viia, et ta ajaks need segamini toodetega, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid sätteid. Nimetatud nõuded kehtivad ka täiendavate kirjeldavate terminite kohta, mida kasutatakse selliste toodete nimetuste määratlemisel.

| (7) | Käesoleva määruse ühtse kohaldamise huvides tuleks määratleda mõisted „turustamine” ja „partii” linnulihasektoris. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse ühtse kohaldamise huvides tuleks määratleda mõisted „turustamine” ja „partii” linnulihasektoris.

| (8) | Ladustamis- ja käitlemistemperatuur on rangete kvaliteedinormide säilitamiseks olulise tähtsusega. Seepärast tuleks ette näha külmutatud linnuliha hoidmise miinimumtemperatuur. |
| --- | --- |

(8)

Ladustamis- ja käitlemistemperatuur on rangete kvaliteedinormide säilitamiseks olulise tähtsusega. Seepärast tuleks ette näha külmutatud linnuliha hoidmise miinimumtemperatuur.

| (9) | Käesoleva määruse sätteid ning eriti järelevalve ja rakendamisega seotud sätteid tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ühenduse osades. Selleks vastuvõetud üksikasjalikud eeskirjad peavad samuti olema ühetaolised. Seepärast tuleb proovide võtmise ja lubatud hälvete osas sätestada ühismeetmed. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse sätteid ning eriti järelevalve ja rakendamisega seotud sätteid tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ühenduse osades. Selleks vastuvõetud üksikasjalikud eeskirjad peavad samuti olema ühetaolised. Seepärast tuleb proovide võtmise ja lubatud hälvete osas sätestada ühismeetmed.

| (10) | Tarbijale selliste müügiks pakutavate toodete kohta piisava, selge ja objektiivse teabe andmiseks ja selliste toodete vabaks liikumiseks kõikides ühenduse osades tuleb tagada, et linnuliha turustusnormides võetaks võimalikult palju arvesse nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/211/EMÜ (teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (4) |
| --- | --- |

(10)

Tarbijale selliste müügiks pakutavate toodete kohta piisava, selge ja objektiivse teabe andmiseks ja selliste toodete vabaks liikumiseks kõikides ühenduse osades tuleb tagada, et linnuliha turustusnormides võetaks võimalikult palju arvesse nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/211/EMÜ (teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (4)

| (11) | Markeeringutel kasutatavate vabatahtlike märgete seas on jahutamismeetodit ja teatavaid linnupidamisviise käsitlevad märked. Tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuste märgete kasutamisel järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad nii kasvatustingimusi kui ka piirmäärasid, millega märgitakse näiteks tapavanust ja nuumamisaega ning teatavate sööda koostisainete sisaldust. |
| --- | --- |

(11)

Markeeringutel kasutatavate vabatahtlike märgete seas on jahutamismeetodit ja teatavaid linnupidamisviise käsitlevad märked. Tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuste märgete kasutamisel järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad nii kasvatustingimusi kui ka piirmäärasid, millega märgitakse näiteks tapavanust ja nuumamisaega ning teatavate sööda koostisainete sisaldust.

| (12) | Kui foie gras tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on märge vabapidamise kohta, peab samas olema ka märge lindude pidamise kohta foie gras tootmise eesmärgil, et teha tarbija jaoks kättesaadavaks kogu teave tooteomaduste kohta. |
| --- | --- |

(12)

Kui foie gras tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on märge vabapidamise kohta, peab samas olema ka märge lindude pidamise kohta foie gras tootmise eesmärgil, et teha tarbija jaoks kättesaadavaks kogu teave tooteomaduste kohta.

| (13) | Komisjon peab teostama alalist järelevalvet selle üle, et nende sätete alusel vastu võetud riigisisesed meetmed, sealhulgas ka turustusnormid oleksid kooskõlas ühenduse õigusega. Eelkõige tuleks ette näha nende ettevõtjate registreerimine ja korraline kontroll, kellel on õigus kasutada teatavatele põllumajanduslikele tootmisviisidele viitavaid termineid. Selleks on kõnealused ettevõtjad kohustatud säilitama süstemaatilised ja üksikasjalikud andmed. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peab teostama alalist järelevalvet selle üle, et nende sätete alusel vastu võetud riigisisesed meetmed, sealhulgas ka turustusnormid oleksid kooskõlas ühenduse õigusega. Eelkõige tuleks ette näha nende ettevõtjate registreerimine ja korraline kontroll, kellel on õigus kasutada teatavatele põllumajanduslikele tootmisviisidele viitavaid termineid. Selleks on kõnealused ettevõtjad kohustatud säilitama süstemaatilised ja üksikasjalikud andmed.

| (14) | Nende kontrollide erilaadi silmas pidades võivad asjaomase liikmesriigi pädevad ametiasutused delegeerida need pädevatele ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks kohaldatavat järelevalvet ja asjakohaseid abinõusid. |
| --- | --- |

(14)

Nende kontrollide erilaadi silmas pidades võivad asjaomase liikmesriigi pädevad ametiasutused delegeerida need pädevatele ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks kohaldatavat järelevalvet ja asjakohaseid abinõusid.

| (15) | Kolmandate riikide ettevõtjad võivad soovida kasutada jahutusmeetodeid ja põllumajanduslikke tootmisviise käsitlevaid vabatahtlikke märkeid. Selleks tuleb ette näha vajalikud sätted, mis sisalduvad komisjoni koostatud loetelus, kui seda lubab asjaomase kolmanda riigi pädev ametiasutus. |
| --- | --- |

(15)

Kolmandate riikide ettevõtjad võivad soovida kasutada jahutusmeetodeid ja põllumajanduslikke tootmisviise käsitlevaid vabatahtlikke märkeid. Selleks tuleb ette näha vajalikud sätted, mis sisalduvad komisjoni koostatud loetelus, kui seda lubab asjaomase kolmanda riigi pädev ametiasutus.

| (16) | Pidades silmas linnuliha töötlemise ja kontrollimise majanduslikku ja tehnoloogilist arengut ja kuna veesisaldus on külmutatud ja sügavkülmutatud kanade turustamisel eriti huvipakkuv, tuleks määrata kindlaks külmutatud või sügavkülmutatud kanade veesisaldus ja määratleda järelevalvesüsteem tapamajades ja kõikidel turustusetappidel, piiramata seejuures ühtsel turul kaupade vaba ringlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas linnuliha töötlemise ja kontrollimise majanduslikku ja tehnoloogilist arengut ja kuna veesisaldus on külmutatud ja sügavkülmutatud kanade turustamisel eriti huvipakkuv, tuleks määrata kindlaks külmutatud või sügavkülmutatud kanade veesisaldus ja määratleda järelevalvesüsteem tapamajades ja kõikidel turustusetappidel, piiramata seejuures ühtsel turul kaupade vaba ringlemise põhimõtet.

| (17) | Veeimendumist tootmisettevõttes tuleks kontrollida ning kehtestada usaldatavad meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud rümpade ettevalmistamisel lisatud vee koguse kindlaksmääramiseks, eristamata füsioloogilist vedelikku ja kanade ettevalmistamisel tekkivat muud vedelikku, kuna kõnealune eristamine tekitaks praktilisi raskusi. |
| --- | --- |

(17)

Veeimendumist tootmisettevõttes tuleks kontrollida ning kehtestada usaldatavad meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud rümpade ettevalmistamisel lisatud vee koguse kindlaksmääramiseks, eristamata füsioloogilist vedelikku ja kanade ettevalmistamisel tekkivat muud vedelikku, kuna kõnealune eristamine tekitaks praktilisi raskusi.

| (18) | Tuleks keelata tingimustele mittevastavate külmutatud või sügavkülmutatud kanade turustamine ilma asjakohase märketa pakendil. Seoses sellega on kontrollide hõlbustamiseks ja selle tagamiseks, et tooteid kasutatakse ainult otstarbekohaselt, vaja vastu võtta praktilised eeskirjad seoses üksik- ja rühmapakenditel oleva märgistusega sõltuvalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks keelata tingimustele mittevastavate külmutatud või sügavkülmutatud kanade turustamine ilma asjakohase märketa pakendil. Seoses sellega on kontrollide hõlbustamiseks ja selle tagamiseks, et tooteid kasutatakse ainult otstarbekohaselt, vaja vastu võtta praktilised eeskirjad seoses üksik- ja rühmapakenditel oleva märgistusega sõltuvalt nende sihtkohast.

| (19) | On vaja sätestata võetavad meetmed, kui kontrollimisel avastatakse kõrvalekaldumisi partiides, mille puhul tooted ei vasta käesoleva määruse nõuetele. Tuleks kehtestada kord ühendusesisestest saadetistest tulenevate vaidluste lahendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

On vaja sätestata võetavad meetmed, kui kontrollimisel avastatakse kõrvalekaldumisi partiides, mille puhul tooted ei vasta käesoleva määruse nõuetele. Tuleks kehtestada kord ühendusesisestest saadetistest tulenevate vaidluste lahendamiseks.

| (20) | Vaidluse korral peab komisjon suutma teha paikvaatlusi ja võtta vajalikke meetmeid vastavalt olukorrale. |
| --- | --- |

(20)

Vaidluse korral peab komisjon suutma teha paikvaatlusi ja võtta vajalikke meetmeid vastavalt olukorrale.

| (21) | Veesisaldust käsitlevate tingimuste ühtlustamiseks on vaja määrata ühenduse ja riigi tugilaborid. |
| --- | --- |

(21)

Veesisaldust käsitlevate tingimuste ühtlustamiseks on vaja määrata ühenduse ja riigi tugilaborid.

| (22) | Tuleks anda ühenduse finantsabi. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks anda ühenduse finantsabi.

| (23) | Ühenduse ja ühenduse tugilabori vahel tuleks sõlmida leping finantsabi maksmise tingimuste kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(23)

Ühenduse ja ühenduse tugilabori vahel tuleks sõlmida leping finantsabi maksmise tingimuste kindlaksmääramiseks.

| (24) | Tuleks sätestada, et liikmesriigid kehtestavad praktilised meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks. Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks tuleks sätestada, et liimesriigid teavitavad nendest meetoditest komisjoni ja teisi liikmesriike. |
| --- | --- |

(24)

Tuleks sätestada, et liikmesriigid kehtestavad praktilised meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks. Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks tuleks sätestada, et liimesriigid teavitavad nendest meetoditest komisjoni ja teisi liikmesriike.

| (25) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 121 punkti e alapunktis ii osutatud tooteid määratletakse järgmiselt:

| 1) | Linnurümbad







  a) | KODUKANA (Gallus domesticus)






  — | tibud, broiler: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Linnurümbad

a)

KODUKANA (Gallus domesticus)

—

tibud, broiler: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind;

| — | kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- |

—

kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind;

| — | kohikukk: isaslind, kes on enne suguküpsust kirurgiliselt kastreeritud ning kelle tapavanus on vähemalt 140 päeva; pärast kastreerimist tuleb kohikukki nuumata vähemalt 77 päeva; |
| --- | --- |

—

kohikukk: isaslind, kes on enne suguküpsust kirurgiliselt kastreeritud ning kelle tapavanus on vähemalt 140 päeva; pärast kastreerimist tuleb kohikukki nuumata vähemalt 77 päeva;

| — | kana- ja kukepojad: tibud, kelle rümba mass on väiksem kui 650 g (ilma rupsi, pea ja jalgadeta); tibusid massiga 650–750 g võib nimetada kanapoegadeks, kui nende vanus tapmisel on kuni 28 päeva. Kõnealuse tapavanuse kontrollimiseks võivad liikmesriigid kohaldada artiklit 12; |
| --- | --- |

—

kana- ja kukepojad: tibud, kelle rümba mass on väiksem kui 650 g (ilma rupsi, pea ja jalgadeta); tibusid massiga 650–750 g võib nimetada kanapoegadeks, kui nende vanus tapmisel on kuni 28 päeva. Kõnealuse tapavanuse kontrollimiseks võivad liikmesriigid kohaldada artiklit 12;

| — | noor kukk: isane munakanatõugu tibu, kelle rinnakukiil on jäik, kuid mitte täielikult luustunud, ja kelle tapavanus on vähemalt 90 päeva; |
| --- | --- |

—

noor kukk: isane munakanatõugu tibu, kelle rinnakukiil on jäik, kuid mitte täielikult luustunud, ja kelle tapavanus on vähemalt 90 päeva;

| b) | KALKUNID (Meleagris gallopavo dom.)






  — | (noor) kalkun: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- | --- |

b)

KALKUNID (Meleagris gallopavo dom.)

—

(noor) kalkun: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind;

| — | kalkun: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- |

—

kalkun: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind;

| c) | PARDID (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata), MULLARDID (nende ristandid cairina muschata x Anas platyrhynchos)






  — | (noor) part või pardipoeg, (noor) muskuspart, (noor) mullard: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- | --- |

c)

PARDID (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata), MULLARDID (nende ristandid cairina muschata x Anas platyrhynchos)

—

(noor) part või pardipoeg, (noor) muskuspart, (noor) mullard: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind;

| — | part, muskuspart, mullard: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- |

—

part, muskuspart, mullard: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind;

| d) | HANED (Anser anser dom.)






  — | (noor) hani või hanepoeg: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind. Kogu rümpa kattev rasvakiht on õhuke või keskmine; noore hane rasva värv võib eritoitmise tõttu olla erinev; |
| --- | --- | --- |

d)

HANED (Anser anser dom.)

—

(noor) hani või hanepoeg: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind. Kogu rümpa kattev rasvakiht on õhuke või keskmine; noore hane rasva värv võib eritoitmise tõttu olla erinev;

| — | hani: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; tervet rümpa kattev rasvakiht võib olla keskmine või paks; |
| --- | --- |

—

hani: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; tervet rümpa kattev rasvakiht võib olla keskmine või paks;

| e) | PÄRLKANAD (Numida meleagris domesticus)






  — | (noor) pärlkana: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; |
| --- | --- | --- |

e)

PÄRLKANAD (Numida meleagris domesticus)

—

(noor) pärlkana: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind;

| — | pärlkana: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind. |
| --- | --- |

—

pärlkana: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind.

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse punktides a–e nimetatud sooga seotud termineid samaväärsetena.

| 2) | Linnurümpade jaotustükid







  a) | pool: poolrümp, mis on saadud piki rinnakut ja selgroogu tehtud lõike abil; |
| --- | --- | --- |

2)

Linnurümpade jaotustükid

a)

pool: poolrümp, mis on saadud piki rinnakut ja selgroogu tehtud lõike abil;

| b) | veerand: ees- või tagaveerand, mis on saadud poolrümba poolitamise teel; |
| --- | --- |

b)

veerand: ees- või tagaveerand, mis on saadud poolrümba poolitamise teel;

| c) | lahtilõikamata koivad: mõlemad tagaveerandid ja neid ühendav seljaosa, päranipuga või ilma; |
| --- | --- |

c)

lahtilõikamata koivad: mõlemad tagaveerandid ja neid ühendav seljaosa, päranipuga või ilma;

| d) | rind: rinnak ja selle mõlemal poolel olevad roided või osa nendest koos ümbritseva lihaskonnaga. Rind võib koosneda mõlemast või ühest rinnapoolest; |
| --- | --- |

d)

rind: rinnak ja selle mõlemal poolel olevad roided või osa nendest koos ümbritseva lihaskonnaga. Rind võib koosneda mõlemast või ühest rinnapoolest;

| e) | koib: reie-, sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; |
| --- | --- |

e)

koib: reie-, sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest;

| f) | koib koos seljaosaga: seljaosa mass on kuni 25 % jaotustüki kogumassist; |
| --- | --- |

f)

koib koos seljaosaga: seljaosa mass on kuni 25 % jaotustüki kogumassist;

| g) | reis: reieluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; |
| --- | --- |

g)

reis: reieluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest;

| h) | sääretükk: sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; |
| --- | --- |

h)

sääretükk: sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest;

| i) | tiib: õlavarre-, kodar- ja küünarluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Kalkunitiibade puhul võivad õlavarreluu või kodar- ja küünarluu koos neid ümbritseva lihaskonnaga olla eraldi. Tiivaotsa ja randmeluud võib vajadusel eemaldada. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; |
| --- | --- |

i)

tiib: õlavarre-, kodar- ja küünarluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Kalkunitiibade puhul võivad õlavarreluu või kodar- ja küünarluu koos neid ümbritseva lihaskonnaga olla eraldi. Tiivaotsa ja randmeluud võib vajadusel eemaldada. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest;

| j) | lahtilõikamata tiivad: mõlemad tiivad ja neid ühendav seljaosa, mille mass ei tohi olla suurem kui 45 % jaotustüki massist; |
| --- | --- |

j)

lahtilõikamata tiivad: mõlemad tiivad ja neid ühendav seljaosa, mille mass ei tohi olla suurem kui 45 % jaotustüki massist;

| k) | rinnafilee: konditustatud, st ilma rinnaku ja roieteta rind, mis koosneb mõlemast või ühest rinnapoolest. Kalkuni rinnafilee võib koosneda ainult sisemisest rinnalihasest; |
| --- | --- |

k)

rinnafilee: konditustatud, st ilma rinnaku ja roieteta rind, mis koosneb mõlemast või ühest rinnapoolest. Kalkuni rinnafilee võib koosneda ainult sisemisest rinnalihasest;

| l) | rinnafilee koos harkluuga: nahata rinnafilee koos rangluuga ja rinnaku kõhrestunud osaga, kusjuures rangluu ja kõhre mass ei tohi olla suurem kui 3 % jaotustüki massist; |
| --- | --- |

l)

rinnafilee koos harkluuga: nahata rinnafilee koos rangluuga ja rinnaku kõhrestunud osaga, kusjuures rangluu ja kõhre mass ei tohi olla suurem kui 3 % jaotustüki massist;

| m) | rinnaliha („magret” või „maigret”): punktis 3 osutatud pardi ja hane rinnafilee koos naha, rinnalihast katva nahaaluse rasvkoega ning ilma sisemise rinnalihaseta; |
| --- | --- |

m)

rinnaliha („magret” või „maigret”): punktis 3 osutatud pardi ja hane rinnafilee koos naha, rinnalihast katva nahaaluse rasvkoega ning ilma sisemise rinnalihaseta;

| n) | kalkuni konditustatud koivaliha: kalkuni reie- ja/või sääretükid, konditustatud, st reie-, sääre- ja pindluuta, terved, kuubikuteks või ribadeks lõigatud. |
| --- | --- |

n)

kalkuni konditustatud koivaliha: kalkuni reie- ja/või sääretükid, konditustatud, st reie-, sääre- ja pindluuta, terved, kuubikuteks või ribadeks lõigatud.

Punktides e, g ja h loetletud toodete puhul tähendab tekst „lõiked tuleb teha liigeste juurest”, et lõiked tehakse seespool liigeseid piiritlevat kahte joont, nagu on näidatud II lisas esitatud joonisel.

Punktides d–k loetletud tooted võivad olla nahaga või ilma. Kui punktides d–j loetletud tooted on ilma nahata või kui punktis k nimetatud toode on nahaga, tuleb see toote markeeringul ära märkida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/13/EÜ (5) artikli 1 lõike 3 punktile a.

| 3) | Rasvamaks (Foie gras)

  Hanede või partide (liikidest Cairina muchata või Cairina muschata x Anas platyrachos) maksad, kui linde on toidetud nii, et selle tulemuseks on maksarakkude rasvhüpertroofia.
  Linnud, kellelt need maksad eemaldatakse, peavad olema täielikult veretustatud. Maksad peavad olema ühte värvi.
  Maksad peavad olema järgmise massiga:






  — | pardimaksa netomass vähemalt 300 g; |
| --- | --- | --- |

3)

Rasvamaks (Foie gras)

Hanede või partide (liikidest Cairina muchata või Cairina muschata x Anas platyrachos) maksad, kui linde on toidetud nii, et selle tulemuseks on maksarakkude rasvhüpertroofia.

Linnud, kellelt need maksad eemaldatakse, peavad olema täielikult veretustatud. Maksad peavad olema ühte värvi.

Maksad peavad olema järgmise massiga:

—

pardimaksa netomass vähemalt 300 g;

| — | hanemaksa netomass vähemalt 400 g. |
| --- | --- |

—

hanemaksa netomass vähemalt 400 g.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „rümp” – artikli 1 punktis 1 märgitud liiki linnu kogu keha pärast verestustamist, sulgede katkumist ja siseelundite eemaldamist; neerude eemaldamine ei ole siiski kohustuslik; rümpa, millest on eemaldatud siseelundid, võib müügiks pakkuda koos rupsidega, st kõhuõõnde pandud südame, maksa, pärismao ja kaelaga, või ilma; |
| --- | --- |

a)

„rümp” – artikli 1 punktis 1 märgitud liiki linnu kogu keha pärast verestustamist, sulgede katkumist ja siseelundite eemaldamist; neerude eemaldamine ei ole siiski kohustuslik; rümpa, millest on eemaldatud siseelundid, võib müügiks pakkuda koos rupsidega, st kõhuõõnde pandud südame, maksa, pärismao ja kaelaga, või ilma;

| b) | „jaotustükid” – kodulinnuliha, mis suuruse ja lihaskonna poolest on vastavuses rümba ühe kindla osaga; |
| --- | --- |

b)

„jaotustükid” – kodulinnuliha, mis suuruse ja lihaskonna poolest on vastavuses rümba ühe kindla osaga;

| c) | „pakendatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida pakutakse vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

„pakendatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida pakutakse vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b sätestatud tingimustele;

| d) | „pakendamata kodulinnuliha” – müügiks lõpptarbijale pakutav pakendamata või müügikohas ostja soovil pakitud kodulinnuliha; |
| --- | --- |

d)

„pakendamata kodulinnuliha” – müügiks lõpptarbijale pakutav pakendamata või müügikohas ostja soovil pakitud kodulinnuliha;

| e) | „turustamine” – müügi eesmärgil omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarnimine või muu turustusvorm; |
| --- | --- |

e)

„turustamine” – müügi eesmärgil omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarnimine või muu turustusvorm;

| f) | „partii” – samasse liiki, tüüpi, klassi ja tootmistsüklisse kuuluv kontrollitav linnuliha, mis on pärit samas kohas asuvast tapamajast või lihalõikusettevõttest. Artikli 9 ning V ja VI lisa kohaldamisel hõlmab partii ainult samasse nimimassiklassi kuuluvaid kinnispakke. |
| --- | --- |

f)

„partii” – samasse liiki, tüüpi, klassi ja tootmistsüklisse kuuluv kontrollitav linnuliha, mis on pärit samas kohas asuvast tapamajast või lihalõikusettevõttest. Artikli 9 ning V ja VI lisa kohaldamisel hõlmab partii ainult samasse nimimassiklassi kuuluvaid kinnispakke.

Artikkel 3

1.   Linnurümpade turustamiseks vastavalt käesolevale määrusele tuleb need esitada müügiks ühel järgmistest viisidest:

| — | osaliselt siseelunditest puhastatud (effilé, roped); |
| --- | --- |

—

osaliselt siseelunditest puhastatud (effilé, roped);

| — | koos rupsiga; |
| --- | --- |

—

koos rupsiga;

| — | ilma rupsita. |
| --- | --- |

—

ilma rupsita.

Võib lisada sõnad „siseelunditest puhastatud”.

2.   Osaliselt siseelunditest puhastatud rümbad on rümbad, millest ei ole eemaldatud südant, kopse, pärismagu, pugu ja neere.

3.   Kõikide esitusviiside puhul võivad hingetoru, söögitoru ja pugu rümpa jääda, kui pead ei eemaldata.

4.   Rups sisaldab järgmist:

süda, kael, pärismagu ja maks ning muud kehaosad, mida peetakse toidukõlblikuks turul, mille lõpptarbijale see on ette nähtud. Maksast tuleb eraldada sapipõis. Pärismaost tuleb eemaldada sarvjas hõõrel ja pärismao sisaldis. Süda võib olla südamepaunaga või ilma. Kui kael jääb rümba külge, ei käsitata seda rupsina.

Kui müügiks oleval rümbal ei ole ühte neist neljast organist, tuleb selle puudumine ka markeeringul ära märkida.

5.   Lisaks kooskõlas direktiiviga 2000/13/EÜ vastuvõetud riigisiseste eeskirjade järgimisele peavad kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti b tähenduses olema liha saatedokumentides järgmised andmed:

| a) | määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktis 1 osutatud kvaliteediklass; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktis 1 osutatud kvaliteediklass;

| b) | kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur. |
| --- | --- |

b)

kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur.

Artikkel 4

1.   Nimetused, mille all käesoleva määrusega hõlmatud tooteid võib direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses müüa, on loetletud käesoleva määruse artiklis 1 ja nendele vastavad mõisted teiste liikmesriikide keeltes on loetletud käesoleva määruse I lisas, ning neile lisatakse viide:

| — | terve rümba puhul ühele käesoleva määruse artikli 3 lõikega 1 ettenähtud esitusviisi kohta; |
| --- | --- |

—

terve rümba puhul ühele käesoleva määruse artikli 3 lõikega 1 ettenähtud esitusviisi kohta;

| — | linnuliha jaotustükkide puhul vastava liigi kohta. |
| --- | --- |

—

linnuliha jaotustükkide puhul vastava liigi kohta.

2.   Artikli 1 punktides 1 ja 2 määratletud nimetustele võib lisada muid mõisteid, tingimusel et need ei vii tarbijat sel määral eksitusse, et ta ajaks need segamini teiste artikli 1 punktides 1 ja 2 loetletud toodetega või artiklis 11 sätestatud märgistustega.

Artikkel 5

1.   Tooteid, mida artiklis 1 ei ole määratletud, võib turustada ühenduses ainult selliste nimetuste all, mis ei vii tarbijat sel määral eksitusse, et ta ajaks need segamini teiste artiklis 1 osutatud toodetega või artiklis 11 sätestatud märgistustega.

2.   Lisaks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ vastu võetud riigisiseste õigusaktide järgimisele, vastab lõpptarbijale ette nähtud kodulinnuliha etiketistamine, esitlemine ja reklaam käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud lisanõuetele.

3.   Värske kodulinnuliha puhul tuleb säilimisaja kuupäev asendada vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artiklile 10 tekstiga „kõlblik kuni”.

4.   Pakendatud kodulinnuliha puhul tuleb pakendil või sellele kinnitatud etiketil esitada järgmised andmed:

| a) | määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunkti 1 osutatud kvaliteediklass; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunkti 1 osutatud kvaliteediklass;

| b) | värske kodulinnuliha puhul selle koguhind ja kaaluühikuhind jaemüügis; |
| --- | --- |

b)

värske kodulinnuliha puhul selle koguhind ja kaaluühikuhind jaemüügis;

| c) | kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur; |
| --- | --- |

c)

kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (6) artikli 4 kohaselt antud tapamaja või lihalõikusettevõtte loa number, välja arvatud juhul, kui lõikamine ja konditustamine toimub müügikohas vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktile d; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (6) artikli 4 kohaselt antud tapamaja või lihalõikusettevõtte loa number, välja arvatud juhul, kui lõikamine ja konditustamine toimub müügikohas vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktile d;

| e) | kolmandatest riikidest imporditud kodulinnuliha puhul märgis päritolumaa kohta. |
| --- | --- |

e)

kolmandatest riikidest imporditud kodulinnuliha puhul märgis päritolumaa kohta.

5.   Pakendamata kodulinnuliha müügiks pakkumise korral, välja arvatud juhul, kui lõikamine ja konditustamine toimuvad müügikohas vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 lõike 2 punktile d, tingimusel et lõikamine ja konditustamine toimub tarbija palvel ja juuresolekul, kohaldatakse lõikes 4 osutatud tähiste suhtes direktiivi 2000/13/EÜ artiklit 14.

6.   Erandina artikli lõikest 5 ja käesoleva artikli lõigetest 2–5 ei ole vaja kodulinnuliha liigitada ega märgistada vastavalt osutatud artiklites märgitud lisaeeskirjadele, kui liha toimetatakse lihalõikus- või -töötlemisettevõtetesse.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktis 3 määratletud külmutatud linnuliha suhtes kohaldatakse järgmisi lisasätteid.

Käesoleva määrusega hõlmatud külmutatud linnuliha temperatuur peab olema stabiilne ja seda tuleb hoida toote kõikides osades temperatuuril –12 °C või alla selle, kuid lubatud on lühiajaline kõikumine kuni 3 °C. Selline toote temperatuuri hälve on lubatud vastavalt heale ladustamis- ja turustamistavale kohaliku turustamise ajal ja jaemüügikoha lihaletis.

Artikkel 7

1.   Käesoleva määrusega hõlmatud linnurümbad ja jaotustükid peavad vastama järgmistele miinimumnõuetele, et neid võiks klassifitseerida A- või B-klassi, ning olema:

| a) | terved, võttes arvesse esitusviisi; |
| --- | --- |

a)

terved, võttes arvesse esitusviisi;

| b) | puhtad, ilma võõrlisandi, mustuse ja vereta; |
| --- | --- |

b)

puhtad, ilma võõrlisandi, mustuse ja vereta;

| c) | ilma kõrvallõhnata; |
| --- | --- |

c)

ilma kõrvallõhnata;

| d) | ilma nähtavate vereplekkideta, välja arvatud väikesed ja märkamatud; |
| --- | --- |

d)

ilma nähtavate vereplekkideta, välja arvatud väikesed ja märkamatud;

| e) | ilma väljaulatuvate murtud luudeta; |
| --- | --- |

e)

ilma väljaulatuvate murtud luudeta;

| f) | ilma suurte muljumisteta. |
| --- | --- |

f)

ilma suurte muljumisteta.

Värske linnuliha puhul ei tohi olla varasema külmutamise märke.

2.   A-klassi klassifitseerimiseks peavad linnurümbad ja jaotustükid vastama ka järgmistele nõuetele:

| a) | nende kehaehitus peab olema hea. Liha peab olema lihav; rind hästi arenenud, lai, pikk ja lihav ning koivad lihavad. Tibude, noorte partide ja pardipoegade ning kalkunite puhul peavad rind, selg ja reied olema kaetud õhukese ühtlase rasvakihiga. Kukkede, kanade, partide ja noorte hanede puhul on lubatud paksem rasvakiht. Hanede puhul peab kogu rümp olema kaetud keskmise või paksu rasvakihiga; |
| --- | --- |

a)

nende kehaehitus peab olema hea. Liha peab olema lihav; rind hästi arenenud, lai, pikk ja lihav ning koivad lihavad. Tibude, noorte partide ja pardipoegade ning kalkunite puhul peavad rind, selg ja reied olema kaetud õhukese ühtlase rasvakihiga. Kukkede, kanade, partide ja noorte hanede puhul on lubatud paksem rasvakiht. Hanede puhul peab kogu rümp olema kaetud keskmise või paksu rasvakihiga;

| b) | rinnal, koibadel, päranipul, liigestel ja tiivaotstel võib olla vähesel hulgal sulgi, suletüükaid (suleotsi) ja udusulgi (niitsulgi). Supikanade, partide, kalkunite ja hanede puhul võivad suled olla ka muudel osadel; |
| --- | --- |

b)

rinnal, koibadel, päranipul, liigestel ja tiivaotstel võib olla vähesel hulgal sulgi, suletüükaid (suleotsi) ja udusulgi (niitsulgi). Supikanade, partide, kalkunite ja hanede puhul võivad suled olla ka muudel osadel;

| c) | teatavad kahjustused, muljumised ja värvimuutused on lubatud, kui neid on vähe ja need on märkamatud ning ei esine rinnal ega koibadel. Tiivaotsa ei pea olema. Tiivaotste ja sulefolliikuli kerge punetus on lubatud; |
| --- | --- |

c)

teatavad kahjustused, muljumised ja värvimuutused on lubatud, kui neid on vähe ja need on märkamatud ning ei esine rinnal ega koibadel. Tiivaotsa ei pea olema. Tiivaotste ja sulefolliikuli kerge punetus on lubatud;

| d) | külmutatud või sügavkülmutatud linnulihal ei tohi esineda külmakahjustust, (7) välja arvatud siis, kui see on juhuslik, väike ja märkamatu ning ei esine rinnal ja koibadel. |
| --- | --- |

d)

külmutatud või sügavkülmutatud linnulihal ei tohi esineda külmakahjustust, (7) välja arvatud siis, kui see on juhuslik, väike ja märkamatu ning ei esine rinnal ja koibadel.

Artikkel 8

1.   Artiklite 1, 3 ja 7 eiramisest tulenevaid otsuseid võib teha üksnes terve partii kohta, mida on kontrollitud vastavalt käesoleva artikli sätetele.

2.   Artiklis 1 määratletud üksiktoodetest võetakse pisteliselt allpool kindlaks määratud suurusega proov igast partiist, mida kontrollitakse tapamajas, lihalõikusettevõttes, hulgimüügi- või jaemüügilaos või mistahes muus turustusetapis sh transpordi käigus; importimisel kolmandatest riikidest tehakse seda tollivormistuse ajal:

| Partii suurus | Proovi suurus | Defektsete ühikute lubatud hälve |
| --- | --- | --- |
| Kokku | Artikli 1 punktide 1 (8) ja 3 ning artikli 7 lõike 1 puhul |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| 100–500 | 30 | 5 | 2 |
| 501–3 200 | 50 | 7 | 3 |
| > 3 200 | 80 | 10 | 4 |

Partii suurus

Proovi suurus

Defektsete ühikute lubatud hälve

Kokku

Artikli 1 punktide 1 (8) ja 3 ning artikli 7 lõike 1 puhul

1

2

3

4

100–500

30

5

2

501–3 200

50

7

3

> 3 200

80

10

4

3.   A-klassi linnuliha partii kontrollimisel on lubatud lõikes 2 esitatud tabeli 3. veerus osutatud defektsete ühikute koguarv. Kõnealused defektsed ühikud võivad rinnafilees sisaldada kõhre (painduv rinnakukiil) kuni 2 % massist.

Artikli 1 punktide 1 ja 3 ning artikli 7 lõike 1 sätetele mittevastavate defektsete ühikute arv ei ületa lõikes 2 esitatud tabeli 4. veerus sätestatud arvu.

Vastavalt artikli 1 punktile 3 on vastuvõetav ainult selline defektne ühik, mille mass on vähemalt 240 g pardimaksa puhul ja vähemalt 385 g hanemaksa puhul.

4.   B-klassi linnuliha partii kontrollimisel kahekordistatakse lubatud defektsete ühikute arvu.

5.   Kui kontrollitud partii ei vasta nõuetele, keelab järelevalveasutus selle turustamise või impordi kolmandast riigist, kuni tõendatakse, et see vastab artiklitele 1 ja 7.

Artikkel 9

1.   Direktiivi 76/211/EMÜ artiklis 2 määratletud kinnispakkidesse pakendatud külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha võib klassifitseerida kaalukategooriate järgi vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktile 3:

| — | kinnispakid, mis sisaldavad ühte linnurümpa, või |
| --- | --- |

—

kinnispakid, mis sisaldavad ühte linnurümpa, või

| — | kinnispakid, mis sisaldavad ühte või mitut sama tüüpi või samast linnuliigist linnuliha jaotustükki, mis on määratletud artiklis 1. |
| --- | --- |

—

kinnispakid, mis sisaldavad ühte või mitut sama tüüpi või samast linnuliigist linnuliha jaotustükki, mis on määratletud artiklis 1.

2.   Kõikidel kinnispakkidel peab vastavalt lõigetele 3 ja 4 olema märge toote massi kohta, mida nimetatakse „nimimassiks”, mida kinnispakk peab sisaldama.

3.   Külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha kinnispakke võib nimimassi alusel liigitada järgmiselt:

| a) | rümbad:






  — | < 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne), |
| --- | --- | --- |

a)

rümbad:

—

< 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne),

| — | 1 100 – < 2 400 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne), |
| --- | --- |

—

1 100 – < 2 400 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne),

| — | ≥ 2 400 g: 200 g kaupa liigitatud klassid (2 400 – 2 600 – 2 800 jne); |
| --- | --- |

—

≥ 2 400 g: 200 g kaupa liigitatud klassid (2 400 – 2 600 – 2 800 jne);

| b) | jaotustükid:






  — | < 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne), |
| --- | --- | --- |

b)

jaotustükid:

—

< 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne),

| — | ≥ 1 100 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne). |
| --- | --- |

—

≥ 1 100 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne).

4.   Lõikes 1 osutatud kinnispakid tuleb valmistada nii, et need vastaksid järgmistele nõuetele:

| a) | täitekogus ei tohi olla keskmiselt väiksem kui nimimass; |
| --- | --- |

a)

täitekogus ei tohi olla keskmiselt väiksem kui nimimass;

| b) | nende kinnispakkide osa, mille negatiivne hälve on lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivsest hälbest suurem, peab olema piisavalt väike, et kinnispakkide partiid vastaksid lõikes 10 nimetatud testi nõuetele; |
| --- | --- |

b)

nende kinnispakkide osa, mille negatiivne hälve on lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivsest hälbest suurem, peab olema piisavalt väike, et kinnispakkide partiid vastaksid lõikes 10 nimetatud testi nõuetele;

| c) | kinnispakke, mille negatiivne hälve on kaks korda suurem kui lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivne hälve, ei tohi turustada. |
| --- | --- |

c)

kinnispakke, mille negatiivne hälve on kaks korda suurem kui lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivne hälve, ei tohi turustada.

Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad direktiivi 76/211/EMÜ I lisas sätestatud nimimassi, täitekoguse ja negatiivse hälbe määratlused.

5.   Külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha pakkija või importija vastutuse puhul ja pädevate ametiasutuste poolt tehtava kontrolli suhtes kohaldatakse direktiivi 76/211/EMÜ I lisa punkte 4, 5 ja 6 mutatis mutandis.

6.   Kinnispakke kontrollitakse proovide võtmise teel, mis toimub kahes osas:

| — | kõikide proovi kinnispakkide täitekoguse kontroll; |
| --- | --- |

—

kõikide proovi kinnispakkide täitekoguse kontroll;

| — | proovi kinnispakkide keskmise täitekoguse kontroll. |
| --- | --- |

—

proovi kinnispakkide keskmise täitekoguse kontroll.

Kinnispakkide partii loetakse nõuetekohaseks, kui mõlema kontrolli tulemused vastavad lõigetes 10 ja 11 nimetatud nõuetekohasuse näitajatele.

7.   Partii koosneb ühesuguse nimimassiga, ühe liigi ja tootmistsükli kinnispakkidest, mis on pakitud samas kohas ja mida tuleb kontrollida.

Partii suurus on piiratud allpool sätestatud kogustega:

| — | kui kinnispakke kontrollitakse pakkeliini lõpus, on iga partii suurus võrdne pakkeliini maksimumtoodanguga tunnis ning partii suurus ei ole piiratud; |
| --- | --- |

—

kui kinnispakke kontrollitakse pakkeliini lõpus, on iga partii suurus võrdne pakkeliini maksimumtoodanguga tunnis ning partii suurus ei ole piiratud;

| — | muudel juhtudel piiratakse partii suurust 10 000 kinnispakiga. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel piiratakse partii suurust 10 000 kinnispakiga.

8.   Igast kontrollitavast partiist võetakse pisteliselt järgmise suurusega proov:

| Partii suurus | Proovi suurus |
| --- | --- |
| 100–500 | 30 |
| 501–3 200 | 50 |
| > 3 200 | 80 |

Partii suurus

Proovi suurus

100–500

30

501–3 200

50

> 3 200

80

Kui alla 100 kinnispakist koosnevaid partiisid testitakse pakendeid avamata direktiivi 76/211/EMÜ II lisa tähenduses, tehakse seda 100 % ulatuses.

9.   Kinnispakkidesse pakendatud kodulinnuliha puhul on lubatud järgmised negatiivsed hälbed:

| (grammides) |
| --- |
| Nimismass | Lubatud negatiivne hälve |
| Rümbad | Jaotustükid |
| kuni 1 100 | 25 | 25 |
| 1 100 – < 2 400 | 50 | 50 |
| 2 400 ja rohkem | 100 | |

(grammides)

Nimismass

Lubatud negatiivne hälve

Rümbad

Jaotustükid

kuni 1 100

25

25

1 100 – < 2 400

50

50

2 400 ja rohkem

100

10.   Kõikide proovi kinnispakkide täitekoguse kontrollimisel arvutatakse välja vähim lubatud kogus, lahutades kinnispaki nimimassist vastava lubatud negatiivse hälbe.

Proovi kinnispakid, mille täitekogus on väiksem kui vähim lubatud kogus, loetakse defektseks.

Kontrollitud kinnispakkide partii on nõuetekohane, kui mittevastavate ühikute arv proovis on järgmises tabelis esitatud nõuetekohasuse näitajast väiksem või sellega võrdne; partii lükatakse tagasi, kui mittevastavate ühikute arv proovis on nimetatud tabelis esitatud tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne.

| Proovi suurus | Defektsete ühikute arv |
| --- | --- |
| Nõuetekohasuse näitaja | Tagasilükkamisnäitaja |
| 30 | 2 | 3 |
| 50 | 3 | 4 |
| 80 | 5 | 6 |

Proovi suurus

Defektsete ühikute arv

Nõuetekohasuse näitaja

Tagasilükkamisnäitaja

30

2

3

50

3

4

80

5

6

11.   Keskmise täitekoguse kontrollimisel on kinnispakkide partii nõuetekohane, kui proovi kinnispakkide keskmine täitekogus on suurem kui järgnevalt esitatud nõuetekohasuse näitajad:

| Proovi suurus | Keskmise täitekoguse nõuetekohasuse näitaja |
| --- | --- |
| 30 | x— ≥ Qn – 0,503 s |
| 50 | x— ≥ Qn – 0,379 s |
| 80 | x— ≥ Qn – 0,295 s |

Proovi suurus

Keskmise täitekoguse nõuetekohasuse näitaja

30

x— ≥ Qn – 0,503 s

50

x— ≥ Qn – 0,379 s

80

x— ≥ Qn – 0,295 s

| x— | = | kinnispaki keskmine täitekogus, |
| --- | --- | --- |
| Qn | = | kinnispaki nimimass, |
| s | = | partii kinnispakkide täitekoguse standardhälve. |

x—

=

kinnispaki keskmine täitekogus,

Qn

=

kinnispaki nimimass,

s

=

partii kinnispakkide täitekoguse standardhälve.

Standardhälvet arvestatakse vastavalt direktiivi 76/211/EMÜ II lisa punktile 2.3.2.2.

12.   Seni kuni nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ (9) alusel kasutatakse täiendavaid märkeid, lisatakse käesoleva määruse kohaldamisel kehtivale kinnispakkide nimimassi märkele täiendav märge.

13.   Muudest liikmesriikidest Ühendkuningriiki imporditavat kodulinnuliha kontrollitakse pisteliselt ning kontrollimine ei toimu piiril.

Artikkel 10

Direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a tähenduses võib markeeringul olla märge järgnevalt määratletud jahutusmeetodi kasutamise kohta ja vastavad III lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes:

| — | õhkjahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga; |
| --- | --- |

—

õhkjahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga;

| — | õhkpiserdus-jahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga, mis vaheldub veesumu ja veepiserdusega; |
| --- | --- |

—

õhkpiserdus-jahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga, mis vaheldub veesumu ja veepiserdusega;

| — | sukeljahutus: linnurümpade jahutamine veeanumates või jää ja vee anumates vastuvoolumeetodil. |
| --- | --- |

—

sukeljahutus: linnurümpade jahutamine veeanumates või jää ja vee anumates vastuvoolumeetodil.

Artikkel 11

1.   Põllumajanduslike tootmisviiside märkimiseks, välja arvatud mahepõllumajandus või bioloogiline tootmine, võivad markeeringul direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses ja üksnes juhtudel, kui kõnesoleva määruse V lisas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud, olla üksnes järgnevalt sätestatud mõisted ja vastavad IV lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes:

| a) | „söödetud..., mis sisaldab... %...”; |
| --- | --- |

a)

„söödetud..., mis sisaldab... %...”;

| b) | „ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)”; |
| --- | --- |

b)

„ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)”;

| c) | „vabapidamine”; |
| --- | --- |

c)

„vabapidamine”;

| d) | „traditsiooniline vabapidamine”; |
| --- | --- |

d)

„traditsiooniline vabapidamine”;

| e) | „täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine”. |
| --- | --- |

e)

„täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine”.

Nendele mõistetele võib lisada vastava põllumajandusliku tootmisviisi eriomadustega seotud märked.

Kui foie gras tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on osutatud vabapidamisele (punktid c, d ja e), peab seal olema ka märge „saadud foie gras tootmiseks ettenähtud lindudelt”.

2.   Lindude tapavanust ja nuumamisaega on lubatud märkida ainult siis, kui kasutatakse ühte lõikes 1 osutatud mõistetest, ja juhul, kui lind ei ole V lisa punktides b, c või d nimetatud vanusest noorem. Käesolevat sätet ei kohaldata loomade suhtes, kes kuuluvad artikli 1 punkti 1 alapunkti a neljanda taande alla.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira selliste siseriiklike tehniliste meetmete kohaldamist, mis on V lisas esitatud miinimumnõuetest ulatuslikumad ja mis kehtivad üksnes asjaomase liikmesriigi tootjate suhtes, tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusega ja linnuliha ühiste turustusnormidega.

4.   Lõikes 3 osutatud riiklikud meetmed tehakse teatavaks komisjonile.

5.   Liikmesriigid peavad komisjoni taotluse korral esitama alati kogu vajaliku teabe selleks, et hinnata, kas käesolevas artiklis osutatud meetmed on kooskõlas ühenduse õiguse ja linnuliha ühiste turustusnormidega.

Artikkel 12

1.   Tapamajad, kellel on lubatud kasutada artiklis 11 osutatud termineid, kuuluvad eriregistreerimisele. Nad peavad iga põllumajandusliku tootmisviisi osas eraldi arvestust järgmiste andmete kohta:

| a) | linnutootjate nimed ja aadressid, kes registreeritakse pärast liikmesriigi pädeva ametiasutuse tehtud kontrolli; |
| --- | --- |

a)

linnutootjate nimed ja aadressid, kes registreeritakse pärast liikmesriigi pädeva ametiasutuse tehtud kontrolli;

| b) | nimetatud ametiasutuse taotluse korral iga tootja ühe tootmistsükli lindude arv; |
| --- | --- |

b)

nimetatud ametiasutuse taotluse korral iga tootja ühe tootmistsükli lindude arv;

| c) | kõnealuste tarnitud ja töödeldud lindude arv ja eluskaal või rümba mass; |
| --- | --- |

c)

kõnealuste tarnitud ja töödeldud lindude arv ja eluskaal või rümba mass;

| d) | üksikasjalikud andmed müügi kohta, sealhulgas ostjate nimed ja aadressid, ja säilitavad need andmed vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist. |
| --- | --- |

d)

üksikasjalikud andmed müügi kohta, sealhulgas ostjate nimed ja aadressid, ja säilitavad need andmed vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist.

2.   Lõikes 1 osutatud tootjaid kontrollitakse seejärel korrapäraselt. Tootjad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist jooksvat arvestust lindude arvu kohta linnupidamise viisi järgi, samuti müüdud lindude arvu, ostjate nimede ja aadresside ning sööda koguste ja tarneallikate kohta.

Lisaks sellele peavad vabapidamissüsteemi kasutavad tootjad arvestust lindude esmakordse uiteväljale laskmise kuupäeva kohta.

3.   Sööda tootjad ja tarnijad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist arvestust, milles tõendatakse, et artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud tootmisviisi tarbeks tootjatele tarnitud sööda koostis vastab söötmise näidustusele.

4.   Haudejaamad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist arvestust artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud tootmisviisi tarbeks tootjatele tarnitud ja aeglase kasvuga tõugudesse kuuluvate lindude kohta.

5.   Regulaarseid kontrolle artikli 11 ja käesoleva artikli lõigete 1 kuni 4 täitmise kohta tehakse:

| a) | põllumajandusettevõttes: vähemalt kord iga tootmistsükli jooksul; |
| --- | --- |

a)

põllumajandusettevõttes: vähemalt kord iga tootmistsükli jooksul;

| b) | sööda tootja ja tarnija juures: vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

b)

sööda tootja ja tarnija juures: vähemalt kord aastas;

| c) | tapamajas: vähemalt neli korda aastas; |
| --- | --- |

c)

tapamajas: vähemalt neli korda aastas;

| d) | haudejaamas: vähemalt kord aastas artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud linnupidamisviisi puhul. |
| --- | --- |

d)

haudejaamas: vähemalt kord aastas artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud linnupidamisviisi puhul.

6.   Iga liikmesriik esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastavalt lõikele 1 registreeritud heakskiidetud tapamajade loetelu, kus peab olema tapamaja nimi, aadress ja sellele määratud number. Kõikidest loetelusse tehtavatest muudatustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kalendriaasta iga kvartali alguses.

Artikkel 13

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 121 punkti a alapunktis v osutatud linnupidamisviisi märgete kasutamise järelevalve korral peavad liikmesriikide määratud asutused järgima 26. juuni 1989. aasta Euroopa standardit nr EN/45011 ning nendele annab loa ja nende üle teostab järelevalvet asjaomane liikmesriik.

Artikkel 14

Kolmandatest riikidest imporditud linnulihal võib olla üks või mitu artiklites 10 ja 11 sätestatud vabatahtlikku märget, kui sellega koos on päritoluriigi pädeva ametiasutuse väljaantud tõend selle kohta, et kõnealused tooted vastavad käesoleva määruse asjakohastele sätetele.

Kolmanda riigi taotluse korral koostab komisjon selliste asutuste loetelu.

Artikkel 15

1.   Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 5 ja artikli 17 lõike 3 kohaldamist, võib ühenduses äri- või kaubandustegevuse raames turustada külmutatud ja sügavkülmutatud kanasid üksnes juhul, kui jaotustükkide veesisaldus ei ületa VI lisas (nõrutamismeetod) või VII lisas (keemiline meetod) kirjeldatud analüüsimeetoditega määratud tehniliselt vältimatuid väärtusi.

2.   Iga liikmesriigi poolt määratud pädevad asutused tagavad, et tapamajad võtavad kõik vajalikud meetmed lõikes 1 ettenähtud sätete järgimiseks ja eelkõige selleks, et:

| — | võetakse proovid veeimendumise kontrollimiseks jahutamisel ning külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

võetakse proovid veeimendumise kontrollimiseks jahutamisel ning külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks;

| — | kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta; |
| --- | --- |

—

kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta;

| — | iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse. |
| --- | --- |

—

iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse.

Artikkel 16

1.   Tapamajades viiakse vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul läbi regulaarsed kontrollid vastavalt IX lisale vee imendumise suhtes või kontrollid vastavalt VI lisale.

Kui kõnealustest kontrollidest ilmneb, et imendunud vee hulk on suurem kui käesoleva määruse kohaselt lubatud kogu veesisaldus, arvestades töötlemisetappidel, mida ei kontrollita, rümpa imendunud vett, ja kui imendunud vee hulk ületab IX lisa punktis 10 või VI lisa punktis 7 osutatud tasemed, teeb tapamaja töötlemisprotsessis viivitamatult vajalikud tehnilised muudatused.

2.   Kõikidel lõike 1 teises lõigus osutatud juhtudel ning igal juhul vähemalt kord kahe kuu jooksul viiakse proovide võtmise teel läbi artikli 15 lõikes 1 osutatud veesisalduse kontrollid kõikidest tapamajadest pärit külmutatud või sügavkülmutatud kanade puhul liikmesriigi pädeva asutuse valiku kohaselt vastavalt VI või VII lisale. Kõnealust kontrolli ei teostata rümpade puhul, mille kohta esitatakse pädevale asutusele tõend, et need on ette nähtud üksnes ekspordiks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollid viib läbi pädev asutus või need viiakse läbi pädeva asutuse vastutusel. Pädevad asutused võivad konkreetsetel üksikjuhtudel kohaldada lõike 1 ja eriti IX lisa punktide 1 ja 10 ning lõike 2 sätteid rangemalt tapamaja suhtes, kelle puhul see osutub käesolevas määruses lubatud veesisalduse järgimise tagamiseks vajalikuks.

Kõikidel juhtudel, kui külmutatud või sügavkülmutatud tibude partii ei vasta käesoleva määruse sätetele, taasalustavad pädevad asutused lõikes 2 osutatud miinimumsagedusega kontrolle alles pärast seda, kui on saadud negatiivsed tulemused kolmelt VI või VII lisa kohaselt järjestikuselt kontrollimiselt, mille puhul võetakse proovid kolmel erineval tootmispäeval kuni nelja nädala jooksul. Nende erakorraliste kontrollide kulud kannab asjaomane tapamaja.

4.   Kui õhkjahutuse puhul vastavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide tulemused kuue kuu jooksul VI–IX lisas sätestatud kriteeriumidele, võib lõikes 1 osutatud kontrollide sagedust vähendada ühele korrale kuus. Kui kõnealustes lisades sätestatud kriteeriume ei täideta, taastatakse lõikes 1 osutatud kontrollikord.

5.   Kui lõikes 2 osutatud kontrollide tulemusena selgub, et on ületatud lubatud piirnormi, ei ole asjaomane partii vastavuses käesoleva määrusega. Kõnealusel juhul võib asjaomane tapamaja nõuda kontrollanalüüsi läbiviimist liikmesriigi tugilaboris liikmesriigi pädeva asutuse valitud meetodil. Kõnealuse kontrollanalüüsi kulud kannab partii omanik.

6.   Kui pärast kõnealust kontrollanalüüsi leitakse, et asjaomane partii ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab pädev asutus sobivad meetmed selleks, et lubada asjaomast partiid ühenduses turustada ainult tingimusel, et tapamaja märgistab pädeva asutuse järelevalve all asjaomaste rümpade üksik- ja rühmapakendid lindi või etiketiga, millele on kantud punaste suurtähtedega vähemalt üks X lisas esitatud sõnastustest.

Esimeses lõigus osutatud partii jääb pädeva asutuse järelevalve alla, kuni selle suhtes kohaldatakse käesolevat lõiget või see kõrvaldatakse muul viisi. Kui pädevale asutusele tõendatakse, et esimeses lõigus osutatud partii on ette nähtud ekspordiks, võtab pädev asutus kõik vajalikud meetmed, et takistada kõnealuse partii turustamist ühenduses.

Esimeses lõigus sätestatud laused kantakse silmapaistvasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja kustumatult. Muud teksti- või kujunduselemendid ei tohi neid mingil viisil peita, varjata või segada. Üksikpakenditel on tähed on vähemalt 1 cm kõrgused ja rühmapakenditel vähemalt 2 cm kõrgused.

Artikkel 17

1.   Sihtliikmesriik võib viia läbi külmutatud või sügavkülmutatud kanade mittediskrimineerivad pistelised kontrollid saadetise artiklite 15 ja 16 nõuetele vastavuse kontrollimiseks, kui on tõsised põhjused kahtlustada rikkumisi.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollid viiakse läbi kaupade sihtkohas või muus sobivas kohas, tingimusel, et viimati nimetatud juhul ei asu see piiril ja koha valik takistab võimalikult vähe kaupade marsruuti ning et kaubad liiguvad pärast vajalike proovide võtmist tavapäraselt sihtkohta. Tooteid ei müüda lõpptarbijale enne, kui kontrolli tulemused on teada.

Kõnealused kontrollid tuleb viia läbi esimesel võimalusel, et mitte asjatult viivitada toodete turuleviimisega või põhjustada viivitusi, mis võivad nende kvaliteeti kahjustada.

Kontrollide tulemustest, järgnevatest otsustest ja nende aluseks olnud asjaoludest teavitatakse kaubasaatjat, kaubasaajat või nende esindajaid hiljemalt proovide võtmisele järgneva kahe tööpäeva jooksul. Sihtliikmesriigi pädevate asutuste tehtud otsustest ja nende põhjustest teatatakse lähteliikmesriigi pädevale asutusele.

Kaubasaatja või tema esindaja taotluse korral edastatakse talle nimetatud otsused ja nende põhjused kirjalikult koos üksikasjadega sihtliikmesriigi õigusaktide alusel kehtiva edasikaebamisõiguse kohta, samuti sellega seotud protsessinormide ja -tähtaegade kohta.

3.   Kui lõikes 1 osutatud kontrollide tulemused näitavad, et lubatud piirnorme on ületatud, võib asjaomase partii omanik nõuda kontrollanalüüsi läbiviimist ühes XI lisas loetletud tugilaboris samal meetodil, mida kasutati esialgse katse tegemisel. Kõnealuse kontrollanalüüsi kulud kannab partii omanik. Tugilaborite ülesanded ja pädevus on sätestatud XII lisas.

4.   Kui pärast vastavalt lõigetele 1 ja 2 läbi viidud kontrolle ja taotletud kontrollanalüüse on leitud, et külmutatud või sügavkülmutatud kanad ei vasta artiklite 15 ja 16 sätetele, kohaldab sihtliikmesriigi pädev asutus artikli 16 lõikes 6 ettenähtud korda.

5.   Lõigetes 3 ja 4 ette nähtud juhtudel võtab sihtliikmesriigi pädev asutus viivitamata ühendust lähteliikmesriigi pädeva asutusega. Lähteliikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed ja teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust läbiviidud kontrollidest, tehtud otsustest ja nende tegemise põhjustest.

Kui lõigetega 1 ja 3 ette nähtud kontrollid tõendavad korduvaid eiramisi või kui kõnealuste kontrollide läbiviimine ei ole lähteliikmesriigi arvates piisavalt põhjendatud, teavitavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sellest komisjoni.

Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks vajalikul määral või sihtliikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral ja arvestades leitud rikkumiste laadi, võib komisjon

| — | saata asjaomasesse ettevõttesse ekspertide rühma ning viia koos pädevate riiklike asutustega läbi kohapealsed kontrollid või |
| --- | --- |

—

saata asjaomasesse ettevõttesse ekspertide rühma ning viia koos pädevate riiklike asutustega läbi kohapealsed kontrollid või

| — | taotleda sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt asjaomase ettevõtte toodete proovide võtmise tihendamist ja vajadusel sanktsioonide rakendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 194. |
| --- | --- |

—

taotleda sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt asjaomase ettevõtte toodete proovide võtmise tihendamist ja vajadusel sanktsioonide rakendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 194.

Komisjon teatab oma järeldustest liikmesriikidele. Liikmesriigid, kelle territooriumil kontrolli läbi viiakse, annavad ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi.

Kuni komisjoni järelduste saamiseni tihendab lähteliikmesriik sihtliikmesriigi taotluse korral kõnealuse ettevõtte toodete kontrolli.

Kui seoses ettevõttes toimunud korduvate eiramistega võetakse kõnealuseid meetmeid, rahastab komisjon asjaomases ettevõttes kolmanda lõigu taanete sätete kohaldamisel tekkinud kulud.

Artikkel 18

1.   Liikmesriikide pädevad asutused teatavad viivitamata asjaomasele riigi tugilaborile nende poolt või nende vastutusel tehtud artiklites 15, 16 ja 17 osutatud kontrollide tulemustest.

Liikmesriikide tugilaborid edastavad kõnealused andmed artiklis 19 osutatud ekspertide komiteele täiendavaks hindamiseks ja aruteluks liikmesriikide tugilaboritega igal aastal enne 1. juulit. Tulemused esitatakse korralduskomiteele läbivaatamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 195.

2.   Liikmesriigid võtavad kõikides turustusetappides konkreetsed meetmed artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud kontrollide tegemiseks, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditava kauba kontrollimiseks tollivormistuse ajal vastavalt VI ja VII lisale. Liikmesriigid teatavad kõnealustest meetmetest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Kõigist asjakohastest muudatustest teatatakse kohe teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 19

Linnuliha veesisalduse üle järelevalvet teostav ekspertide komitee on tegev liikmesriikide tugilaborite katsete läbiviimist koordineeriva asutusena. Sinna kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide tugilaborite esindajad. Komitee ja liikmesriikide tugilaborite ülesanded ning komitee organisatsiooniline ülesehitus on sätestatud XII lisas.

Finantsabi makstakse tugilaborile kooskõlas ühendust esindava komisjoni ja labori vahel sõlmitud lepingu tingimustega.

Euroopa Ühenduste Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi peadirektor volitatakse lepingutele komisjoni nimel alla kirjutama.

Artikkel 20

1.   Ühenduses võib äri- või kaubandustegevuse raames turustada järgmisi värskeid, külmutatud ja sügavkülmutatud linnuliha jaotustükke üksnes juhul, kui jaotustükkide veesisaldus ei ületa VIII lisas (keemiline meetod) kirjeldatud analüüsimeetoditega määratud tehniliselt vältimatuid väärtusi:

| a) | kana nahata rinnafilee harkluuga või ilma; |
| --- | --- |

a)

kana nahata rinnafilee harkluuga või ilma;

| b) | kana rinnatükk koos nahaga; |
| --- | --- |

b)

kana rinnatükk koos nahaga;

| c) | kana reie- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga; |
| --- | --- |

c)

kana reie- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga;

| d) | kalkuni nahata rinnafilee; |
| --- | --- |

d)

kalkuni nahata rinnafilee;

| e) | kalkuni rinnatükk koos nahaga; |
| --- | --- |

e)

kalkuni rinnatükk koos nahaga;

| f) | kalkuni reie- ja sääretükid, koivad koos nahaga; |
| --- | --- |

f)

kalkuni reie- ja sääretükid, koivad koos nahaga;

| g) | kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata. |
| --- | --- |

g)

kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata.

2.   Iga liikmesriigi poolt määratud pädevad asutused tagavad, et tapamajad ja nende juures või neist eraldi asuvad lihalõikusettevõtted võtavad kõik vajalikud meetmed lõikes 1 ettenähtud sätete järgimiseks ja eelkõige selleks, et:

| a) | tapamajades kontrollitakse korrapäraselt ka käesoleva artikli lõikes 1 loetletud värskete, külmutatud või sügavkülmutatud jaotustükkide tootmiseks ettenähtud kana- ja kalkunirümpadesse imendunud vett vastavalt artikli 16 lõikele 1. Kõnealune kontroll viiakse läbi vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul. Kalkunirümpade õhkjahutuse puhul ei ole siiski imendunud vett vaja korrapäraselt kontrollida. IX lisa punktis 10 kindlaksmääratud piirväärtusi kohaldatakse ka kalkunirümpade puhul; |
| --- | --- |

a)

tapamajades kontrollitakse korrapäraselt ka käesoleva artikli lõikes 1 loetletud värskete, külmutatud või sügavkülmutatud jaotustükkide tootmiseks ettenähtud kana- ja kalkunirümpadesse imendunud vett vastavalt artikli 16 lõikele 1. Kõnealune kontroll viiakse läbi vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul. Kalkunirümpade õhkjahutuse puhul ei ole siiski imendunud vett vaja korrapäraselt kontrollida. IX lisa punktis 10 kindlaksmääratud piirväärtusi kohaldatakse ka kalkunirümpade puhul;

| b) | kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta; |
| --- | --- |

b)

kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta;

| c) | iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse. |
| --- | --- |

c)

iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse.

Kui kanade õhkjahutuse puhul vastavad punktis a ja lõikes 3 osutatud kontrollide tulemused kuue kuu jooksul VI–IX lisas sätestatud kriteeriumidele, võib punktis a osutatud kontrollide sagedust vähendada ühele korrale kuus. Kui VI–IX lisas sätestatud kriteeriume ei täideta, taastatakse punktis a osutatud kontrollikord.

3.   Igast linnuliha jaotustükke tootvast lihalõikusettevõttest pärit külmutatud ja sügavkülmutatud jaotustükkide puhul viiakse vähemalt kord kolme kuu jooksul läbi lõikes 1 osutatud veesisalduse kontroll proovide võtmise teel vastavalt VIII lisale. Kõnealust kontrolli ei teostata jaotustükkide puhul, mille kohta esitatakse pädevale asutusele tõend, et need on ette nähtud üksnes ekspordiks.

Kui ühe aasta jooksul on kontrolli tulemused konkreetses lihalõikusettevõttes vastanud VIII lisas sätestatud tingimustele, hakatakse kontrolli läbi viima kord kuue kuu jooksul. Kui kõnealuseid kriteeriume ei täideta, taastatakse esimeses lõigus osutatud kontrollikord.

4.   Artikli 16 lõikeid 3–6 ja artikleid 17 ja 18 kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva artikli lõikes 1 osutatud linnuliha jaotustükkide suhtes.

Artikkel 21

Määrus (EMÜ) nr 1538/91 tunnistatakse alates 1. juulist 2008 kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EMÜ) nr 1906/90 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt XIII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 22

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 470/2008 (ELT L 140, 30.5.2008, lk 1).

1

(2)  EÜT L 173, 6.7.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1029/2006 (ELT L 186, 7.7.2006, lk 6).

2

(3)  EÜT L 143, 7.6.1991, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2007 (ELT L 329, 14.12.2007, lk 14).

3

(4)  EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/45/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17).

4

(5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

5

(6)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

6

(7)  Külmakahjustus: (kvaliteeti vähendavas tähenduses) paikne või üldine taastamatu naha ja/või liha kuivamine, mille tagajärjel võib muutuda:

7

| — | esialgne värv (tavaliselt kahvatumaks) või |
| --- | --- |

—

esialgne värv (tavaliselt kahvatumaks) või

| — | maitse ja lõhn (maitsetu või räästunud) või |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn (maitsetu või räästunud) või

| — | koostis (kuiv, käsnjas). |
| --- | --- |

—

koostis (kuiv, käsnjas).

(8)  Lubatud hälve on sätestatud ühe liigi piires.

8

(9)  EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

9

---

I LISA

Artikli 1 punkt 1 –   linnurümpade nimetused

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Пиле, бройлер | Pollo (de carne) | Kuře, brojler | Kylling, slagtekylling | Hähnchen
  Masthuhn | Tibud, broiler | Κοτόπουλο
  Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής) | Chicken, broiler | Poulet (de chair) | Pollo, ‘Broiler’ | Cālis, broilers |
| 2. | Петел, кокошка | Gallo, gallina | Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření | Hane, høne, suppehøne | Suppenhuhn | Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud | Πετεινοί και κότες (για βράοιμο) | Cock, hen, casserole, or boiling fowl | Coq, poule (à bouillir) | Gallo, gallina
  Pollame da brodo | Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa |
| 3. | Петел (угоен, скопен) | Capón | Kapoun | Kapun | Kapaun | Kohikukk | Καπόνια | Capon | Chapon | Cappone | Kapauns |
| 4. | Ярка, петле | Polluelo | Kuřátko, kohoutek | Poussin, Coquelet | Stubenküken | Kana- ja kukepojad | Νεοσσός, πετεινάρι | Poussin, Coquelet | Poussin, coquelet | Galletto | Cālītis |
| 5. | Млад петел | Gallo joven | Mladý kohout | Unghane | Junger Hahn | Noor kukk | Πετεινάρι | Young cock | Jeune coq | Giovane gallo | Jauns gailis |
| 1. | (Млада) пуйка | Pavo (joven) | (Mladá) krůta | (Mini) kalkun | (Junge) Pute, (Junger) Truthahn | (Noor) kalkun | (Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες | (Young) turkey | Dindonneau, (jeune) dinde | (Giovane) tacchino | (Jauns) tītars |
| 2. | Пуйка | Pavo | Krůta | Avlskalkun | Pute, Truthahn | Kalkun | Γάλοι και γαλοπούλες | Turkey | Dinde (à bouillir) | Tacchino/a | Tītars |
| 1. | (Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар | Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven) | (Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard | (Ung) and (Ung) berberiand
  (Ung) mulardand | Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente) | (Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard | (Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard | (Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck | (Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard | (Giovane) anatra
  (Giovane) Anatra muta
  (Giovane) Anatra ‘mulard’ | (Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle |
| 2. | Патица, мускусна патица, мюлар | Pato, pato de Barbaria, pato cruzado | Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard | Avlsand
  Avlsberberiand
  Avlsmulardand | Ente, Barbarieente
  Mulardente | Part, muskuspart, mullard | Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard | Duck, Muscovy duck, Mulard duck | Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir) | Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’ | Pīle, muskuspīle, Mulard pīle |
| 1. | (Млада) гъска, гъсе | Oca (joven), ansarón | Mladá husa, house | (Ung) gås | Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans | (Noor) hani, hanepoeg | (Νεαρές) χήνες ή χηνάκια | (Young) goose, gosling | (Jeune) oie ou oison | (Giovane) oca | (Jauna) zoss, zoslēns |
| 2. | Гъска | Oca | Husa | Avlsgås | Gans | Hani | Χήνες | Goose | Oie | Oca | Zoss |
| 1. | (Млада) токачка | Pintada (joven) | Mladá perlička | (Ung) perlehøne | (Junges) Perlhuhn | (Noor) pärlkana | (Νεαρές) φραγκόκοτες | (Young) guinea fowl | (Jeune) pintade Pintadeau | (Giovane) faraona | (Jauna) pērļu vistiņa |
| 2. | Токачка | Pintada | Perlička | Avlsperlehøne | Perlhuhn | Pärlkana | Φραγκόκοτες | Guinea fowl | Pintade | Faraona | Pērļu vistiņa |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Пиле, бройлер

Pollo (de carne)

Kuře, brojler

Kylling, slagtekylling

Hähnchen

Masthuhn

Tibud, broiler

Κοτόπουλο

Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής)

Chicken, broiler

Poulet (de chair)

Pollo, ‘Broiler’

Cālis, broilers

2.

Петел, кокошка

Gallo, gallina

Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření

Hane, høne, suppehøne

Suppenhuhn

Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud

Πετεινοί και κότες (για βράοιμο)

Cock, hen, casserole, or boiling fowl

Coq, poule (à bouillir)

Gallo, gallina

Pollame da brodo

Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa

3.

Петел (угоен, скопен)

Capón

Kapoun

Kapun

Kapaun

Kohikukk

Καπόνια

Capon

Chapon

Cappone

Kapauns

4.

Ярка, петле

Polluelo

Kuřátko, kohoutek

Poussin, Coquelet

Stubenküken

Kana- ja kukepojad

Νεοσσός, πετεινάρι

Poussin, Coquelet

Poussin, coquelet

Galletto

Cālītis

5.

Млад петел

Gallo joven

Mladý kohout

Unghane

Junger Hahn

Noor kukk

Πετεινάρι

Young cock

Jeune coq

Giovane gallo

Jauns gailis

1.

(Млада) пуйка

Pavo (joven)

(Mladá) krůta

(Mini) kalkun

(Junge) Pute, (Junger) Truthahn

(Noor) kalkun

(Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες

(Young) turkey

Dindonneau, (jeune) dinde

(Giovane) tacchino

(Jauns) tītars

2.

Пуйка

Pavo

Krůta

Avlskalkun

Pute, Truthahn

Kalkun

Γάλοι και γαλοπούλες

Turkey

Dinde (à bouillir)

Tacchino/a

Tītars

1.

(Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар

Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven)

(Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard

(Ung) and (Ung) berberiand

(Ung) mulardand

Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente)

(Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard

(Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard

(Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck

(Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard

(Giovane) anatra

(Giovane) Anatra muta

(Giovane) Anatra ‘mulard’

(Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle

2.

Патица, мускусна патица, мюлар

Pato, pato de Barbaria, pato cruzado

Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard

Avlsand

Avlsberberiand

Avlsmulardand

Ente, Barbarieente

Mulardente

Part, muskuspart, mullard

Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard

Duck, Muscovy duck, Mulard duck

Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir)

Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’

Pīle, muskuspīle, Mulard pīle

1.

(Млада) гъска, гъсе

Oca (joven), ansarón

Mladá husa, house

(Ung) gås

Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans

(Noor) hani, hanepoeg

(Νεαρές) χήνες ή χηνάκια

(Young) goose, gosling

(Jeune) oie ou oison

(Giovane) oca

(Jauna) zoss, zoslēns

2.

Гъска

Oca

Husa

Avlsgås

Gans

Hani

Χήνες

Goose

Oie

Oca

Zoss

1.

(Млада) токачка

Pintada (joven)

Mladá perlička

(Ung) perlehøne

(Junges) Perlhuhn

(Noor) pärlkana

(Νεαρές) φραγκόκοτες

(Young) guinea fowl

(Jeune) pintade Pintadeau

(Giovane) faraona

(Jauna) pērļu vistiņa

2.

Токачка

Pintada

Perlička

Avlsperlehøne

Perlhuhn

Pärlkana

Φραγκόκοτες

Guinea fowl

Pintade

Faraona

Pērļu vistiņa

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viščiukas broileris | Brojler csirke, pecsenyecsirke | Fellus, brojler | Kuiken, braadkuiken | Kurczę, broiler | Frango | Pui de carne, broiler | Kurča, brojler | Pitovni piščanec – brojler | Broileri | Kyckling, slaktkyckling (broiler) |
| 2. | Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti | Kakas és tyúk
  (főznivaló baromfi) | Serduk, tiġieġa
  (tal-brodu) | Haan, hen soep- of stoofkip | Kura rosołowa | Galo, galinha | Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert | Kohút, sliepka | Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje | Kukko, kana | Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna |
| 3. | Kaplūnas | Kappan | Ħasi | Kapoen | Kapłon | Capão | Clapon | Kapún | Kopun | Chapon (syöttökukko) | Kapun |
| 4. | Viščiukas | Minicsirke | Għattuqa, coquelet | Piepkuiken | Kurczątko | Franguitos | Pui tineri | Kurčiatko | Mlad piščanec, mlad petelin
  (kokelet) | Kananpoika, kukonpoika | Poussin, Coquelet |
| 5. | Gaidžiukas | Fiatal kakas | Serduk żgħir fl-eta | Jonge haan | Młody kogut | Galo jovem | Cocoș tânăr | Mladý kohút | Mlad petelin | Nuori kukko | Ung tupp |
| 1. | Kalakučiukas | Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka | Dundjan (żgħir fl-eta) | (Jonge) kalkoen | (Młody) indyk | Peru | Curcan (tânăr) | Mladá morka | (Mlada) pura | (Nuori) kalkkuna | (Ung) kalkon |
| 2. | Kalakutas | Pulyka | Dundjan | Kalkoen | Indyk | Peru adulto | Curcan | Morka | Pura | Kalkkuna | Kalkon |
| 1. | Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai | Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa | Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard | (Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend | (Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard | Pato, Pato Barbary, Pato Mulard | Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard | (Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard | (Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca | (Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka | (Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand |
| 2. | Antis, muskusinė antis, mulardinė antis | Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa | Papra, papra muscovy, papra mulard | Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend | Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard | Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard | Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard | Kačica, Pyžmová kačica, Mulard | Raca, muškatna raca, mulard raca | Ankka, myskiankka | Anka, mulardand, myskand |
| 1. | Žąsiukas | Fiatal liba, pecsenye liba | Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża | (Jonge) gans | Młoda gęś | Ganso | Gâscă (tânără) | (Mladá) hus, húsa | (Mlada) gos, goska | (Nuori) hanhi | (Ung) gås, gåsunge |
| 2. | Žąsis | Liba | Wiżża | Gans | Gęś | Ganso adulto | Gâscă | Hus | Gos | Hanhi | Gås |
| 1. | Perlinių vištų viščiukai | Pecsenyegyöngyös | Farghuna
  (żgħira fl-eta) | (Jonge) parelhoen | (Młoda)
  perliczka | Pintada | Bibilică adultă | (Mladá) perlička | (Mlada) pegatka | (Nuori) helmikana | (Ung) pärlhöna |
| 2. | Perlinės vištos | Gyöngytyúk | Fargħuna | Parelhoen | Perlica | Pintada adulta | Bibilică | Perlička | Pegatka | Helmikana | Pärlhöna |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Viščiukas broileris

Brojler csirke, pecsenyecsirke

Fellus, brojler

Kuiken, braadkuiken

Kurczę, broiler

Frango

Pui de carne, broiler

Kurča, brojler

Pitovni piščanec – brojler

Broileri

Kyckling, slaktkyckling (broiler)

2.

Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti

Kakas és tyúk

(főznivaló baromfi)

Serduk, tiġieġa

(tal-brodu)

Haan, hen soep- of stoofkip

Kura rosołowa

Galo, galinha

Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert

Kohút, sliepka

Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje

Kukko, kana

Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna

3.

Kaplūnas

Kappan

Ħasi

Kapoen

Kapłon

Capão

Clapon

Kapún

Kopun

Chapon (syöttökukko)

Kapun

4.

Viščiukas

Minicsirke

Għattuqa, coquelet

Piepkuiken

Kurczątko

Franguitos

Pui tineri

Kurčiatko

Mlad piščanec, mlad petelin

(kokelet)

Kananpoika, kukonpoika

Poussin, Coquelet

5.

Gaidžiukas

Fiatal kakas

Serduk żgħir fl-eta

Jonge haan

Młody kogut

Galo jovem

Cocoș tânăr

Mladý kohút

Mlad petelin

Nuori kukko

Ung tupp

1.

Kalakučiukas

Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka

Dundjan (żgħir fl-eta)

(Jonge) kalkoen

(Młody) indyk

Peru

Curcan (tânăr)

Mladá morka

(Mlada) pura

(Nuori) kalkkuna

(Ung) kalkon

2.

Kalakutas

Pulyka

Dundjan

Kalkoen

Indyk

Peru adulto

Curcan

Morka

Pura

Kalkkuna

Kalkon

1.

Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai

Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa

Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard

(Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend

(Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard

Pato, Pato Barbary, Pato Mulard

Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard

(Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard

(Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca

(Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka

(Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand

2.

Antis, muskusinė antis, mulardinė antis

Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa

Papra, papra muscovy, papra mulard

Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend

Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard

Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard

Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard

Kačica, Pyžmová kačica, Mulard

Raca, muškatna raca, mulard raca

Ankka, myskiankka

Anka, mulardand, myskand

1.

Žąsiukas

Fiatal liba, pecsenye liba

Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża

(Jonge) gans

Młoda gęś

Ganso

Gâscă (tânără)

(Mladá) hus, húsa

(Mlada) gos, goska

(Nuori) hanhi

(Ung) gås, gåsunge

2.

Žąsis

Liba

Wiżża

Gans

Gęś

Ganso adulto

Gâscă

Hus

Gos

Hanhi

Gås

1.

Perlinių vištų viščiukai

Pecsenyegyöngyös

Farghuna

(żgħira fl-eta)

(Jonge) parelhoen

(Młoda)

perliczka

Pintada

Bibilică adultă

(Mladá) perlička

(Mlada) pegatka

(Nuori) helmikana

(Ung) pärlhöna

2.

Perlinės vištos

Gyöngytyúk

Fargħuna

Parelhoen

Perlica

Pintada adulta

Bibilică

Perlička

Pegatka

Helmikana

Pärlhöna

Artikli 1 punkt 2 –   linnurümpade osade nimetused

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Половинка | Medio | Půlka | Halvt | Hälfte oder Halbes | Pool | Μισά | Half | Demi ou moitié | Metà | Puse |
| b) | Четвъртинка | Charto | Čtvrtka | Kvart | (Vorder-, Hinter-)Viertel | Veerand | Τεταρτημόριο | Quarter | Quart | Quarto | Ceturdaļa |
| c) | Неразделени четвъртинки с бутчетата | Cuartos traseros unidos | Neoddělená zadní čtvrtka | Sammenhængende lårstykker | Hinterviertel am Stück | Lahtilõikamata koivad | Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών | Unseparated leg quarters | Quarts postérieurs non séparés | Cosciotto | Nesadalītas kāju ceturdaļas |
| d) | Гърди, бяло месо или филе с кост | Pechuga | Prsa | Bryst | Brust, halbe Brust, halbierte Brust | Rind | Στήθος | Breast | Poitrine, blanc ou filet sur os | Petto con osso | Krūtiņa |
| e) | Бутче | Muslo y contramuslo | Stehno | Helt lår | Schenkel, Keule | Koib | Πόδι | Leg | Cuisse | Coscia | Kāja |
| f) | Бутче с част от гърба, прикрепен към него | Charto trasero de pollo | Stehno kuřete s částí zad | Kyllingelår med en del af ryggen | Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück | Koib koos seljaosaga | Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης | Chicken leg with a portion of the back | Cuisse de poulet avec une portion du dos | Coscetta | Cāļa kāja ar muguras daļu |
| g) | Бедро | Contramuslo | Horní stehno | Overlår | Oberschenkel, Oberkeule | Reis | Μηρός (μπούτι) | Thigh | Haut de cuisse | Sovraccoscia | Šķiņkis |
| h) | Подбедрица | Muslo | Dolní stehno
  (palička) | Underlår | Unterschenkel, Unterkeule | Sääretükk | Κνήμη | Drumstick | Pilon | Fuso | Stilbs |
| i) | Крило | Ala | Křídlo | Vinge | Flügel | Tiib | Φτερούγα | Wing | Aile | Ala | Spārns |
| j) | Неразделени крила | Alas unidas | Neoddělená křídla | Sammenhængende vinger | Beide Flügel, ungetrennt | Lahtilõikamata tiivad | Αδιαχώριστες φτερούγες | Unseparated wings | Ailes non séparées | Ali non separate | Nesadalīti spārni |
| k) | Филе от гърдите, бяло месо | Filete de pechuga | Prsní řízek | Brystfilet | Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet | Rinnafilee | Φιλέτο στήθους | Breast fillet | Filet de poitrine, blanc, filet, noix | Filetto, fesa (tacchino) | Krūtiņas fileja |
| l) | Филе от гърдите с „ядеца“ | Filete de pechuga con clavícula | Filety z prsou
  (Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti) | Brystfilet med ønskeben | Brustfilet mit Schlüsselbein | Rinnafilee koos harkluuga | Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο | Breast fillet with wishbone | Filet de poitrine avec clavicule | Petto (con forcella), fesa (con forcella) | Krūtiņas fileja ar krūšukaulu |
| m) | Нетлъсто филе | Magret, maigret | Magret, maigret
  (filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního) | Magret, maigret | Magret, Maigret | Rinnaliha
  („magret” või „maigret”) | Maigret, magret | Magret, maigret | Magret, maigret | Magret, maigret | Pīles krūtiņa |
| n) | Oбезкостен пуешки бут | Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada | U vykostěných krůtích stehen | Udbenet kød af hele kalkunlår | Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln | Kalkuni konditustatud koivaliha | Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο | Deboned turkey leg meat | Cuisse désossée de dinde | Carne di coscia di tacchino disossata | Atkaulotai tītara kāju gaļai |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Половинка

Medio

Půlka

Halvt

Hälfte oder Halbes

Pool

Μισά

Half

Demi ou moitié

Metà

Puse

b)

Четвъртинка

Charto

Čtvrtka

Kvart

(Vorder-, Hinter-)Viertel

Veerand

Τεταρτημόριο

Quarter

Quart

Quarto

Ceturdaļa

c)

Неразделени четвъртинки с бутчетата

Cuartos traseros unidos

Neoddělená zadní čtvrtka

Sammenhængende lårstykker

Hinterviertel am Stück

Lahtilõikamata koivad

Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών

Unseparated leg quarters

Quarts postérieurs non séparés

Cosciotto

Nesadalītas kāju ceturdaļas

d)

Гърди, бяло месо или филе с кост

Pechuga

Prsa

Bryst

Brust, halbe Brust, halbierte Brust

Rind

Στήθος

Breast

Poitrine, blanc ou filet sur os

Petto con osso

Krūtiņa

e)

Бутче

Muslo y contramuslo

Stehno

Helt lår

Schenkel, Keule

Koib

Πόδι

Leg

Cuisse

Coscia

Kāja

f)

Бутче с част от гърба, прикрепен към него

Charto trasero de pollo

Stehno kuřete s částí zad

Kyllingelår med en del af ryggen

Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück

Koib koos seljaosaga

Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης

Chicken leg with a portion of the back

Cuisse de poulet avec une portion du dos

Coscetta

Cāļa kāja ar muguras daļu

g)

Бедро

Contramuslo

Horní stehno

Overlår

Oberschenkel, Oberkeule

Reis

Μηρός (μπούτι)

Thigh

Haut de cuisse

Sovraccoscia

Šķiņkis

h)

Подбедрица

Muslo

Dolní stehno

(palička)

Underlår

Unterschenkel, Unterkeule

Sääretükk

Κνήμη

Drumstick

Pilon

Fuso

Stilbs

i)

Крило

Ala

Křídlo

Vinge

Flügel

Tiib

Φτερούγα

Wing

Aile

Ala

Spārns

j)

Неразделени крила

Alas unidas

Neoddělená křídla

Sammenhængende vinger

Beide Flügel, ungetrennt

Lahtilõikamata tiivad

Αδιαχώριστες φτερούγες

Unseparated wings

Ailes non séparées

Ali non separate

Nesadalīti spārni

k)

Филе от гърдите, бяло месо

Filete de pechuga

Prsní řízek

Brystfilet

Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet

Rinnafilee

Φιλέτο στήθους

Breast fillet

Filet de poitrine, blanc, filet, noix

Filetto, fesa (tacchino)

Krūtiņas fileja

l)

Филе от гърдите с „ядеца“

Filete de pechuga con clavícula

Filety z prsou

(Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti)

Brystfilet med ønskeben

Brustfilet mit Schlüsselbein

Rinnafilee koos harkluuga

Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο

Breast fillet with wishbone

Filet de poitrine avec clavicule

Petto (con forcella), fesa (con forcella)

Krūtiņas fileja ar krūšukaulu

m)

Нетлъсто филе

Magret, maigret

Magret, maigret

(filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního)

Magret, maigret

Magret, Maigret

Rinnaliha

(„magret” või „maigret”)

Maigret, magret

Magret, maigret

Magret, maigret

Magret, maigret

Pīles krūtiņa

n)

Oбезкостен пуешки бут

Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada

U vykostěných krůtích stehen

Udbenet kød af hele kalkunlår

Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln

Kalkuni konditustatud koivaliha

Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο

Deboned turkey leg meat

Cuisse désossée de dinde

Carne di coscia di tacchino disossata

Atkaulotai tītara kāju gaļai

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Pusė | Fél baromfi | Nofs | Helft | Połówka | Metade | Jumătăți | Polená hydina | Polovica | Puolikas | Halva |
| b) | Ketvirtis | Negyed baromfi | Kwart | Kwart | Ćwiartka | Quarto | Sferturi | Štvrťka hydiny | Četrt | Neljännes | Kvart |
| c) | Neatskirti kojų ketvirčiai | Összefüggő (egész) combnegyedek | Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati | Niet-gescheiden achterkwarten | Ćwiartka tylna w całości | Quartos da coxa não separados | Sferturi posterioare neseparate | Neoddelené hydinové stehná | Neločene četrti nog | Takaneljännes | Bakdelspart |
| d) | Krūtinėlė | Mell | Sidra | Borst | Pierś, połówka piersi | Peito | Piept | Prsia | Prsi | Rinta | Bröst |
| e) | Koja | Comb | Koxxa | Hele poot, hele dij | Noga | Perna inteira | Pulpă | Hydinové stehno | Bedro | Koipireisi | Klubba |
| f) | Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi | Csirkecomb a hát egy részével | Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar | Poot/dij met rugdeel (bout) | Noga kurczęca z częścią grzbietu | Perna inteira de frango com uma porção do dorso | Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată | Kuracie stehno s panvou | Piščančja bedra z delom hrbta | Koipireisi, jossa selkäosa | Kycklingklubba med del av ryggben |
| g) | Šlaunelė | Felsőcomb | Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa | Bovenpoot, bovendij | Udo | Coxa | Pulpă superioară | Horné hydinové stehno | Stegno | Reisi | Lår |
| h) | Blauzdelė | Alsócomb | Il-biċċa t’isfel tal-koxxa
  (drumstick) | Onderpoot, onderdij
  (Drumstick) | Podudzie | Perna | Pulpă inferioară | Dolné hydinové stehno | Krača | Koipi | Ben |
| i) | Sparnas | Szárny | Ġewnaħ | Vleugel | Skrzydło | Asa | Aripi | Hydinové krídelko | Peruti | Siipi | Vinge |
| j) | Neatskirti sparnai | Összefüggő (egész) szárnyak | Ġwienaħ mhux separati | Niet-gescheiden vleugels | Skrzydła w całości | Asas não separadas | Aripi neseparate | Neoddelené hydinové krídla | Neločene peruti | Siivet kiinni toisissaan | Sammanhängande vingar |
| k) | Krūtinėlės filė | Mellfilé | Flett tas-sidra | Borstfilet | Filet z piersi | Carne de peito | Piept dezosat | Hydinový rezeň | Prsni file | Rintafilee | Bröstfilé |
| l) | Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu | Mellfilé szegycsonttal | Flett tas-sidra bil-wishbone | Borstfilet met vorkbeen | Filet z piersi z obojczykiem | Carne de peito com fúrcula | Piept dezosat cu osul iadeș | Hydinový rezeň s kosťou | Prsni file s prsno kostjo | Rintafilee solisluineen | Bröstfilé med nyckelben |
| m) | Krūtinėlės filė be kiliojo raumens
  (magret) | Bőrös libamell-filé, (maigret) | Magret, maigret | Magret | Magret | Magret, maigret | Tacâm de pasăre, spinări de pasăre | Magret | Magret | Magret, maigret | Magret, maigret |
| n) | Kalakuto kojų mėsa be kaulų | Kicsontozott pulykacomb | Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat | Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been | Pozbawione kości mięso z nogi indyka | Carne desossada da perna inteira de peru | Pulpă dezosată de curcan | Vykostené morčacie stehno | Puranje bedro brez kosti | Kalkkunan luuton koipi-reisiliha | Urbenat kalkonkött av klubba |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Pusė

Fél baromfi

Nofs

Helft

Połówka

Metade

Jumătăți

Polená hydina

Polovica

Puolikas

Halva

b)

Ketvirtis

Negyed baromfi

Kwart

Kwart

Ćwiartka

Quarto

Sferturi

Štvrťka hydiny

Četrt

Neljännes

Kvart

c)

Neatskirti kojų ketvirčiai

Összefüggő (egész) combnegyedek

Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati

Niet-gescheiden achterkwarten

Ćwiartka tylna w całości

Quartos da coxa não separados

Sferturi posterioare neseparate

Neoddelené hydinové stehná

Neločene četrti nog

Takaneljännes

Bakdelspart

d)

Krūtinėlė

Mell

Sidra

Borst

Pierś, połówka piersi

Peito

Piept

Prsia

Prsi

Rinta

Bröst

e)

Koja

Comb

Koxxa

Hele poot, hele dij

Noga

Perna inteira

Pulpă

Hydinové stehno

Bedro

Koipireisi

Klubba

f)

Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi

Csirkecomb a hát egy részével

Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar

Poot/dij met rugdeel (bout)

Noga kurczęca z częścią grzbietu

Perna inteira de frango com uma porção do dorso

Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată

Kuracie stehno s panvou

Piščančja bedra z delom hrbta

Koipireisi, jossa selkäosa

Kycklingklubba med del av ryggben

g)

Šlaunelė

Felsőcomb

Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa

Bovenpoot, bovendij

Udo

Coxa

Pulpă superioară

Horné hydinové stehno

Stegno

Reisi

Lår

h)

Blauzdelė

Alsócomb

Il-biċċa t’isfel tal-koxxa

(drumstick)

Onderpoot, onderdij

(Drumstick)

Podudzie

Perna

Pulpă inferioară

Dolné hydinové stehno

Krača

Koipi

Ben

i)

Sparnas

Szárny

Ġewnaħ

Vleugel

Skrzydło

Asa

Aripi

Hydinové krídelko

Peruti

Siipi

Vinge

j)

Neatskirti sparnai

Összefüggő (egész) szárnyak

Ġwienaħ mhux separati

Niet-gescheiden vleugels

Skrzydła w całości

Asas não separadas

Aripi neseparate

Neoddelené hydinové krídla

Neločene peruti

Siivet kiinni toisissaan

Sammanhängande vingar

k)

Krūtinėlės filė

Mellfilé

Flett tas-sidra

Borstfilet

Filet z piersi

Carne de peito

Piept dezosat

Hydinový rezeň

Prsni file

Rintafilee

Bröstfilé

l)

Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu

Mellfilé szegycsonttal

Flett tas-sidra bil-wishbone

Borstfilet met vorkbeen

Filet z piersi z obojczykiem

Carne de peito com fúrcula

Piept dezosat cu osul iadeș

Hydinový rezeň s kosťou

Prsni file s prsno kostjo

Rintafilee solisluineen

Bröstfilé med nyckelben

m)

Krūtinėlės filė be kiliojo raumens

(magret)

Bőrös libamell-filé, (maigret)

Magret, maigret

Magret

Magret

Magret, maigret

Tacâm de pasăre, spinări de pasăre

Magret

Magret

Magret, maigret

Magret, maigret

n)

Kalakuto kojų mėsa be kaulų

Kicsontozott pulykacomb

Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat

Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been

Pozbawione kości mięso z nogi indyka

Carne desossada da perna inteira de peru

Pulpă dezosată de curcan

Vykostené morčacie stehno

Puranje bedro brez kosti

Kalkkunan luuton koipi-reisiliha

Urbenat kalkonkött av klubba

---

II LISA

Lõige, mis eraldab reie/koiva ja selja

| — | puusaliigese piiritlemine |
| --- | --- |

—

puusaliigese piiritlemine

Image

Lõige, mis eraldab reie ja sääretüki

| — | põlveliigese piiritlemine |
| --- | --- |

—

põlveliigese piiritlemine

Image

---

III LISA

Artikkel 10 –   jahutusmeetodid

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Въздушно охлаждане | Refrigeración por aire | Vzduchem (Chlazení vzduchem) | Luftkøling | Luftkühlung | Ōhkjahutus | Ψύξη με αέρα | Air chilling | Refroidissement à l'air | Raffreddamento ad aria | Dzesēšana ar gaisu |
| 2. | Въздушно-душово охлаждане | Refrigeración por aspersión ventilada | Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem | Luftspraykøling | Luft-Sprühkühlung | Ōhkpiserdusjahutus | Ψύξη με ψεκασμό | Air spray chilling | Refroidissement par aspersion ventilée | Raffreddamento per aspersione e ventilazione | Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu |
| 3. | Охлаждане чрез потапяне | Refrigeración por immersión | Ve vodní lázni ponořením | Neddypningskøling | Gegenstrom-Tauchkühlung | Sukeljahutus | Ψύξη με βύθιση | Immersion chilling | Refroidissement par immersion | Raffreddamento per immersione | Dzesēšana iegremdējot |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Въздушно охлаждане

Refrigeración por aire

Vzduchem (Chlazení vzduchem)

Luftkøling

Luftkühlung

Ōhkjahutus

Ψύξη με αέρα

Air chilling

Refroidissement à l'air

Raffreddamento ad aria

Dzesēšana ar gaisu

2.

Въздушно-душово охлаждане

Refrigeración por aspersión ventilada

Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem

Luftspraykøling

Luft-Sprühkühlung

Ōhkpiserdusjahutus

Ψύξη με ψεκασμό

Air spray chilling

Refroidissement par aspersion ventilée

Raffreddamento per aspersione e ventilazione

Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu

3.

Охлаждане чрез потапяне

Refrigeración por immersión

Ve vodní lázni ponořením

Neddypningskøling

Gegenstrom-Tauchkühlung

Sukeljahutus

Ψύξη με βύθιση

Immersion chilling

Refroidissement par immersion

Raffreddamento per immersione

Dzesēšana iegremdējot

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Atšaldymas ore | Levegős hűtés | Tkessih bl-arja | Luchtkoeling | Owiewowa | Refrigeração por ventilação | Refrigerare în aer | Chladené vzduchom | Zračno hlajenje | Ilmajäähdytys | Luftkylning |
| 2. | Atšaldymas pučiant orą | Permetezéses hűtés | Tkessih b'air spray | Lucht-sproeikoeling | Owiewowo-natryskowa | Refrigeração por aspersão e ventilação | Refrigerare prin dușare cu aer | Chladené sprejovaním | Hlajenje s pršenjem | Ilmasprayjäähdytys | Evaporativ kylning |
| 3. | Atšaldymas panardinant | Bemerítéses hűtés | Tkessiħ b’immersjoni | Dompelkoeling | Zanurzeniowa | Refrigeração por imersão | Refrigerare prin imersiune | Chladené vo vode | Hlajenje s potapljanjem | Vesijäähdytys | Vattenkylning |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Atšaldymas ore

Levegős hűtés

Tkessih bl-arja

Luchtkoeling

Owiewowa

Refrigeração por ventilação

Refrigerare în aer

Chladené vzduchom

Zračno hlajenje

Ilmajäähdytys

Luftkylning

2.

Atšaldymas pučiant orą

Permetezéses hűtés

Tkessih b'air spray

Lucht-sproeikoeling

Owiewowo-natryskowa

Refrigeração por aspersão e ventilação

Refrigerare prin dușare cu aer

Chladené sprejovaním

Hlajenje s pršenjem

Ilmasprayjäähdytys

Evaporativ kylning

3.

Atšaldymas panardinant

Bemerítéses hűtés

Tkessiħ b’immersjoni

Dompelkoeling

Zanurzeniowa

Refrigeração por imersão

Refrigerare prin imersiune

Chladené vo vode

Hlajenje s potapljanjem

Vesijäähdytys

Vattenkylning

---

IV LISA

Artikli 11 lõige 1 —   linnupidamisviisid

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранена с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena (čím) ... % (čeho) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Mast mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l’avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Barība ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l’intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l’extérieur | All’aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all’aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Pilnīgā brīvība |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранена с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena (čím) ... % (čeho) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Mast mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l’avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Barība ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l’intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l’extérieur

All’aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all’aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Pilnīgā brīvība

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ...%-ban ...-val etetett
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa b’... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bil-ħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu un % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  Husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... % ...
  gos krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Patalpose laisvai auginti paukščiai
  (Auginti tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Mrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Creștere în interior sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai laikomi paukščiai | Szabadtartás | Barra
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Barra (free range) tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Ulkoiluvapaus | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai | Teljes szabadtartás | Barra (free range) – liberta totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă – libertate totală – | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

...%-ban ...-val etetett

Zabbal etetett liba

Mitmugħa b’... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bil-ħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu un % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

Husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... % ...

gos krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Patalpose laisvai auginti paukščiai

(Auginti tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Mrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Creștere în interior sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai laikomi paukščiai

Szabadtartás

Barra

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Barra (free range) tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Ulkoiluvapaus

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai

Teljes szabadtartás

Barra (free range) – liberta totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă – libertate totală –

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet

---

V LISA

Artiklis 11 nimetatud tingimused:

| a) | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

  Viited järgmistele söödakomponentidele on lubatud üksnes järgmistel tingimustel:






  — | teraviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel ja mis võib sisaldada kuni 15 % teravilja kõrvalsaadusi, vähemalt 65 % massist. Kui viidatakse ühele kindlale teraviljale, peab seda kasutatavas söödasegus olema vähemalt 35 % ja maisi puhul vähemalt 50 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Viited järgmistele söödakomponentidele on lubatud üksnes järgmistel tingimustel:

—

teraviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel ja mis võib sisaldada kuni 15 % teravilja kõrvalsaadusi, vähemalt 65 % massist. Kui viidatakse ühele kindlale teraviljale, peab seda kasutatavas söödasegus olema vähemalt 35 % ja maisi puhul vähemalt 50 %;

| — | kaunviljade ja lehtköögiviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel, vähemalt 5 % massist, |
| --- | --- |

—

kaunviljade ja lehtköögiviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel, vähemalt 5 % massist,

| — | piimatoodete puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse söötmise lõppjärgus, vähemalt 5 % massist. |
| --- | --- |

—

piimatoodete puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse söötmise lõppjärgus, vähemalt 5 % massist.

Mõistet „kaeraga toidetud hani” võib siiski kasutada, kui hanedele on antud kolmenädalase lõpptoitmise ajal vähemalt 500 g kaeru päevas.

| b) | Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)

  Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:






  i) | loomkoormus ühe põrandaruutmeetri kohta ei ole suurem kui:






  — | kanade, noorte kukkede, kohikukkede puhul: 15 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)

Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:

i)

loomkoormus ühe põrandaruutmeetri kohta ei ole suurem kui:

—

kanade, noorte kukkede, kohikukkede puhul: 15 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi;

| — | partide, pärlkanade ja kalkunite puhul: 25 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

partide, pärlkanade ja kalkunite puhul: 25 kg eluskaalu järgi;

| — | hanede puhul: 15 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

hanede puhul: 15 kg eluskaalu järgi;

| ii) | linnud tapetakse järgmises vanuses:






  — | kanad: 56päevased või vanemad; |
| --- | --- | --- |

ii)

linnud tapetakse järgmises vanuses:

—

kanad: 56päevased või vanemad;

| — | kalkunid: 70päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

kalkunid: 70päevased või vanemad;

| — | haned: 112päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

haned: 112päevased või vanemad;

| — | pekingi pardid: 49päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

pekingi pardid: 49päevased või vanemad;

| — | muskuspardid: 70päevased või vanemad emaslinnud, 84päevased või vanemad isaslinnud; |
| --- | --- |

—

muskuspardid: 70päevased või vanemad emaslinnud, 84päevased või vanemad isaslinnud;

| — | emased mullardid: 65päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

emased mullardid: 65päevased või vanemad;

| — | pärlkanad: 82päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

pärlkanad: 82päevased või vanemad;

| — | noorhaned (hanepojad): 60päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

noorhaned (hanepojad): 60päevased või vanemad;

| — | noored kuked: 90päevased või vanemad; |
| --- | --- |

—

noored kuked: 90päevased või vanemad;

| — | kohikuked: 140päevased või vanemad. |
| --- | --- |

—

kohikuked: 140päevased või vanemad.

| c) | Vabapidamine

  Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:






  i) | hoone loomkoormus ja tapavanus jäävad punktis b kindlaksmääratud piiridesse, välja arvatud kanade puhul, keda võib olla 13, kuid kõige rohkem 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta, ja kohikukkede puhul, kelle loomkoormus ei ületa 7,5 lindu ja 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

Vabapidamine

Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:

i)

hoone loomkoormus ja tapavanus jäävad punktis b kindlaksmääratud piiridesse, välja arvatud kanade puhul, keda võib olla 13, kuid kõige rohkem 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta, ja kohikukkede puhul, kelle loomkoormus ei ületa 7,5 lindu ja 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta;

| ii) | lindudel on vähemalt poole eluea jooksul olnud terve päeva juurdepääs uiteväljale, millest suurem osa on kaetud taimkattega ja mille pindala on vähemalt:






  — | 1 m2 kana või pärlkana kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

lindudel on vähemalt poole eluea jooksul olnud terve päeva juurdepääs uiteväljale, millest suurem osa on kaetud taimkattega ja mille pindala on vähemalt:

—

1 m2 kana või pärlkana kohta;

| — | 2 m2 pardi või kohikuke kohta; |
| --- | --- |

—

2 m2 pardi või kohikuke kohta;

| — | 4 m2 kalkuni või hane kohta. |
| --- | --- |

—

4 m2 kalkuni või hane kohta.

Pärlkanade puhul võib uiteväljad asendada õrrekanalaga, mille põrandapindala on vähemalt võrdne hoone pindalaga ja mille kõrgus on vähemalt 2 m ning kus on kokku vähemalt 10 cm õrrepikkust ühe linnu kohta (hoones ja õrrekanalas);

| iii) | nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja; |
| --- | --- |

iii)

nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja;

| iv) | lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta. |
| --- | --- |

iv)

lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta.

| d) | Traditsiooniline vabapidamine

  Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:






  i) | loomkoormus ühe ruutmeetri kohta hoone sees ei ole suurem kui:






  — | tibude puhul: 12 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; teisaldatavate hoonete puhul, mille põrandapindala on kuni 150 m2 ja mis on ka öösel avatud, võib loomkoormus olla kuni 20 lindu, kuid mitte rohkem kui 40 kg eluskaalu järgi ühe ruutmeetri kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Traditsiooniline vabapidamine

Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui:

i)

loomkoormus ühe ruutmeetri kohta hoone sees ei ole suurem kui:

—

tibude puhul: 12 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; teisaldatavate hoonete puhul, mille põrandapindala on kuni 150 m2 ja mis on ka öösel avatud, võib loomkoormus olla kuni 20 lindu, kuid mitte rohkem kui 40 kg eluskaalu järgi ühe ruutmeetri kohta;

| — | kohikuked: 6,25 (kuni 91päevased: 12), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

kohikuked: 6,25 (kuni 91päevased: 12), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi;

| — | muskuspardid ja pekingi pardid: 8 isaslindu, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi, 10 emaslindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

muskuspardid ja pekingi pardid: 8 isaslindu, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi, 10 emaslindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi;

| — | mullardid: 8, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

mullardid: 8, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi;

| — | pärlkanad: 13, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

pärlkanad: 13, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi;

| — | kalkunid: 6,25 (kuni seitsmenädalased: 10), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

kalkunid: 6,25 (kuni seitsmenädalased: 10), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi;

| — | haned: 5 (kuni kuuenädalased: 10), 3 lindu nuumaperioodi kolmel viimasel nädalal, kui neid peetakse suletud ruumis, kuid kõige rohkem 30 kg eluskaalu järgi; |
| --- | --- |

—

haned: 5 (kuni kuuenädalased: 10), 3 lindu nuumaperioodi kolmel viimasel nädalal, kui neid peetakse suletud ruumis, kuid kõige rohkem 30 kg eluskaalu järgi;

| ii) | sama tootmisüksuse lindla kasutatav kogupindala ei ole üle 1 600 m2; |
| --- | --- |

ii)

sama tootmisüksuse lindla kasutatav kogupindala ei ole üle 1 600 m2;

| iii) | igas lindlas on kuni:






  — | 4 800 kana; |
| --- | --- | --- |

iii)

igas lindlas on kuni:

—

4 800 kana;

| — | 5 200 pärlkana; |
| --- | --- |

—

5 200 pärlkana;

| — | 4 000 emast muskusparti või pekingi parti või 3 200 isast muskusparti või pekingi parti või 3 200 mullardit; |
| --- | --- |

—

4 000 emast muskusparti või pekingi parti või 3 200 isast muskusparti või pekingi parti või 3 200 mullardit;

| — | 2 500 kohikukke, hane või kalkunit; |
| --- | --- |

—

2 500 kohikukke, hane või kalkunit;

| iv) | lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta; |
| --- | --- |

iv)

lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta;

| v) | lindudel on terve päev juurdepääs uiteväljale järgmisest vanusest alates:






  — | kuus nädalat kanade ja kohikukkede puhul; |
| --- | --- | --- |

v)

lindudel on terve päev juurdepääs uiteväljale järgmisest vanusest alates:

—

kuus nädalat kanade ja kohikukkede puhul;

| — | kaheksa nädalat partide, hanede, pärlkanade ja kalkunite puhul; |
| --- | --- |

—

kaheksa nädalat partide, hanede, pärlkanade ja kalkunite puhul;

| vi) | suurem osa uiteväljast on kaetud taimkattega ja selle pindala on vähemalt:






  — | 2 m2 kana, muskuspardi, pekingi pardi või pärlkana kohta; |
| --- | --- | --- |

vi)

suurem osa uiteväljast on kaetud taimkattega ja selle pindala on vähemalt:

—

2 m2 kana, muskuspardi, pekingi pardi või pärlkana kohta;

| — | 3 m2 mullardi kohta; |
| --- | --- |

—

3 m2 mullardi kohta;

| — | 4 m2 vähemalt 92päevase kohikuke kohta (2 m2 kuni 91päevase kohikuke kohta); |
| --- | --- |

—

4 m2 vähemalt 92päevase kohikuke kohta (2 m2 kuni 91päevase kohikuke kohta);

| — | 6 m2 kalkuni kohta; |
| --- | --- |

—

6 m2 kalkuni kohta;

| — | 10 m2 hane kohta. |
| --- | --- |

—

10 m2 hane kohta.

Pärlkanade puhul võib uiteväljad asendada õrrekanalaga, mille põrandapindala on hoone pindalast vähemalt kaks korda suurem ja kõrgus vähemalt 2 m. Linnu kohta on kokku vähemalt 10 cm õrrepikkust (hoones ja õrrekanalas);

| vii) | nuumatavad linnud on aeglase kasvuga tõust; |
| --- | --- |

vii)

nuumatavad linnud on aeglase kasvuga tõust;

| viii) | nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja; |
| --- | --- |

viii)

nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja;

| ix) | tapavanus on vähemalt:






  — | 81 päeva kanade puhul; |
| --- | --- | --- |

ix)

tapavanus on vähemalt:

—

81 päeva kanade puhul;

| — | 150 päeva kohikukkede puhul; |
| --- | --- |

—

150 päeva kohikukkede puhul;

| — | 49 päeva pekingi partide puhul; |
| --- | --- |

—

49 päeva pekingi partide puhul;

| — | 70 päeva emaste muskuspartide puhul; |
| --- | --- |

—

70 päeva emaste muskuspartide puhul;

| — | 84 päeva isaste muskuspartide puhul; |
| --- | --- |

—

84 päeva isaste muskuspartide puhul;

| — | 92 päeva mullardite puhul; |
| --- | --- |

—

92 päeva mullardite puhul;

| — | 94 päeva pärlkanade puhul; |
| --- | --- |

—

94 päeva pärlkanade puhul;

| — | 140 päeva tervelt küpsetamiseks turustatavate kalkunite ja hanede puhul; |
| --- | --- |

—

140 päeva tervelt küpsetamiseks turustatavate kalkunite ja hanede puhul;

| — | 98 päeva tükeldamiseks ettenähtud emaskalkunite puhul; |
| --- | --- |

—

98 päeva tükeldamiseks ettenähtud emaskalkunite puhul;

| — | 126 päeva tükeldamiseks ettenähtud isaskalkunite puhul; |
| --- | --- |

—

126 päeva tükeldamiseks ettenähtud isaskalkunite puhul;

| — | 95 päeva rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud hanede puhul; |
| --- | --- |

—

95 päeva rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud hanede puhul;

| — | noorhanede (hanepoegade) puhul 60 päeva; |
| --- | --- |

—

noorhanede (hanepoegade) puhul 60 päeva;

| x) | nuumaperioodi lõpp suletud ruumis ei ületa:






  — | üle 90päevaste tibude puhul: 15 päeva, kohikukkede puhul: |
| --- | --- | --- |

x)

nuumaperioodi lõpp suletud ruumis ei ületa:

—

üle 90päevaste tibude puhul: 15 päeva, kohikukkede puhul:

| — | 4 nädalat; |
| --- | --- |

—

4 nädalat;

| — | rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud üle 70päevaste hanede ja mullardite puhul: 4 nädalat. |
| --- | --- |

—

rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud üle 70päevaste hanede ja mullardite puhul: 4 nädalat.

| e) | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

  Selle mõiste kasutamiseks on vaja täita punktis d sätestatud tingimused ning lindudel peab terve päev olema juurdepääs piiramata alaga uiteväljale.
  Kui ühenduse õiguse alusel on inimeste ja loomade tervise kaitsmise huvides kehtestatud uitealal viibimise piirang (piirangu võivad kehtestada ka veterinaarasutused), võib linde (välja arvatud õrrekanalates peetavad pärlkanad), mida toodetakse esimese taande punktides c, d ja e kirjeldatud viisil, piirangu kehtimise ajal jätkuvalt turustada tootmisviisile viitava märkega, kuid mitte kauem kui 12 nädalat. |
| --- | --- |

e)

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Selle mõiste kasutamiseks on vaja täita punktis d sätestatud tingimused ning lindudel peab terve päev olema juurdepääs piiramata alaga uiteväljale.

Kui ühenduse õiguse alusel on inimeste ja loomade tervise kaitsmise huvides kehtestatud uitealal viibimise piirang (piirangu võivad kehtestada ka veterinaarasutused), võib linde (välja arvatud õrrekanalates peetavad pärlkanad), mida toodetakse esimese taande punktides c, d ja e kirjeldatud viisil, piirangu kehtimise ajal jätkuvalt turustada tootmisviisile viitava märkega, kuid mitte kauem kui 12 nädalat.

---

VI LISA

SULAMISKAO MÄÄRAMINE

(Nõrutamiskatse)

1.   Eesmärk ja reguleerimisala

Käesolevat meetodit kasutatakse külmutatud või sügavkülmutatud kanade sulatamisel eralduva vee hulga määramiseks. Kui kõnealune nõrgumiskadu, mis on väljendatud protsendina rümba massist (koos kogu pakendis oleva söödava rupsiga) ületab punktis 7 sätestatud piirnormi, käsitatakse üleliigset vett töötlemise jooksul imendununa.

2.   Mõiste

Käesoleva meetodiga määratud nõrgumiskadu väljendatakse protsendina külmutatud või sügavkülmutatud rümba massist, kaasa arvatud söödav rups.

3.   Põhimõte

Külmutatud või sügavkülmutatud rümp koos söödava rupsiga sulatatakse kontrollitavates tingimustes, mis võimaldavad eraldunud vee massi arvutamist.

4.   Seadmed

| 4.1. | Kaalud kuni 5 kg kaalumiseks, täpsusega vähemalt 1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Kaalud kuni 5 kg kaalumiseks, täpsusega vähemalt 1 g.

| 4.2. | Kilekotid, mis on piisavalt suured rümba mahutamiseks ja mis on varustatud vahendiga kottide kindlaks kinnitamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Kilekotid, mis on piisavalt suured rümba mahutamiseks ja mis on varustatud vahendiga kottide kindlaks kinnitamiseks.

| 4.3. | Termostaatiliselt juhitav veevann koos seadmetega, mis võimaldavad hoida rümpasid punktides 5.5 ja 5.6 kirjeldatud viisil. Veevannis oleva vee ruumala on vähemalt kaheksa korda suurem kui kontrollitava linnuliha ruumala ning vee temperatuur on 42 ± 2 °C. |
| --- | --- |

4.3.

Termostaatiliselt juhitav veevann koos seadmetega, mis võimaldavad hoida rümpasid punktides 5.5 ja 5.6 kirjeldatud viisil. Veevannis oleva vee ruumala on vähemalt kaheksa korda suurem kui kontrollitava linnuliha ruumala ning vee temperatuur on 42 ± 2 °C.

| 4.4. | Filterpaber või muud vett imavad paberrätikud. |
| --- | --- |

4.4.

Filterpaber või muud vett imavad paberrätikud.

5.   Meetod

| 5.1. | Kontrollitava linnuliha hulgast eraldatakse kakskümmend rümpa juhuslikul valikul. Kuni testimiseni punktides 5.2–5.11 kirjeldatud viisil hoitakse rümpasid temperatuuril mitte üle – 18 °C. |
| --- | --- |

5.1.

Kontrollitava linnuliha hulgast eraldatakse kakskümmend rümpa juhuslikul valikul. Kuni testimiseni punktides 5.2–5.11 kirjeldatud viisil hoitakse rümpasid temperatuuril mitte üle – 18 °C.

| 5.2. | Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Pakend ja selle sisu kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M0. |
| --- | --- |

5.2.

Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Pakend ja selle sisu kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M0.

| 5.3. | Rümbalt ja sellega koos müüdavalt söödavalt rupsilt eemaldatakse välispakend, mis kuivatatakse ja kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M1. |
| --- | --- |

5.3.

Rümbalt ja sellega koos müüdavalt söödavalt rupsilt eemaldatakse välispakend, mis kuivatatakse ja kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M1.

| 5.4. | Külmutatud rümba ja söödava rupsi mass saadakse M1 lahutamisel M0-st. |
| --- | --- |

5.4.

Külmutatud rümba ja söödava rupsi mass saadakse M1 lahutamisel M0-st.

| 5.5. | Rümp koos söödava rupsiga pannakse tugevasse veekindlasse kilekotti nii, et kõhuõõs on suunatud koti põhja (suletud osa) poole. Kott on piisavalt pikk, et seda saaks veebasseinis kindlalt kinnitada, kuid mitte nii lai, et rümpade püstine asend muutuks. |
| --- | --- |

5.5.

Rümp koos söödava rupsiga pannakse tugevasse veekindlasse kilekotti nii, et kõhuõõs on suunatud koti põhja (suletud osa) poole. Kott on piisavalt pikk, et seda saaks veebasseinis kindlalt kinnitada, kuid mitte nii lai, et rümpade püstine asend muutuks.

| 5.6. | Koti osa, milles on rümp ja söödav rups, kastetakse täielikult veebasseini ning jäetakse avatuks, et võimalikult suur hulk õhku pääseks välja. Kotti hoitakse püstiasendis, kasutades vajadusel tugivarbasid või kotti pandud lisaraskusi nii, et vesi ei pääseks vannist kotti. Kotid ei tohi üksteise vastu puutuda. |
| --- | --- |

5.6.

Koti osa, milles on rümp ja söödav rups, kastetakse täielikult veebasseini ning jäetakse avatuks, et võimalikult suur hulk õhku pääseks välja. Kotti hoitakse püstiasendis, kasutades vajadusel tugivarbasid või kotti pandud lisaraskusi nii, et vesi ei pääseks vannist kotti. Kotid ei tohi üksteise vastu puutuda.

| 5.7. | Kott jäetakse veevanni ja hoitakse kogu aja jooksul temperatuuril 42 ± 2 °C ning kotti või vett hoitakse pidevas liikumises kuni rümba termiline keskpunkt (rupsiga kanade puhul rinnalihase sügavaim osa rinnaluu lähedal või ilma rupsita kanade puhul rupsi keskosa) saavutab temperatuuri vähemalt + 4 °C, mõõdetuna kahes juhuslikult valitud rümbas. Rümbad ei tohiks olla veevannis kauem kui on vajalik temperatuuri + 4 °C saavutamiseks. Temperatuuril – 18 °C hoitud rümpade vees hoidmise ajavahemik on järgmine:








  Kaaluklass (g) | Rümba mass + rups (g) | Soovitav vees hoidmise aeg minutites |
| --- | --- | --- | --- |
| Rupsita tibud | Rupsiga tibud |
| < 800 | < 825 | 77 | 92 |
| 850 | 825–874 | 82 | 97 |
| 900 | 875–924 | 85 | 100 |
| 950 | 925–974 | 88 | 103 |
| 1 000 | 975–1 024 | 92 | 107 |
| 1 050 | 1 025–1 074 | 95 | 110 |
| 1 100 | 1 075–1 149 | 98 | 113 |
| 1 200 | 1 150–1 249 | 105 | 120 |
| 1 300 | 1 250–1 349 | 111 | 126 |
| 1 400 | 1 350–1 449 | 118 | 133 |

5.7.

Kott jäetakse veevanni ja hoitakse kogu aja jooksul temperatuuril 42 ± 2 °C ning kotti või vett hoitakse pidevas liikumises kuni rümba termiline keskpunkt (rupsiga kanade puhul rinnalihase sügavaim osa rinnaluu lähedal või ilma rupsita kanade puhul rupsi keskosa) saavutab temperatuuri vähemalt + 4 °C, mõõdetuna kahes juhuslikult valitud rümbas. Rümbad ei tohiks olla veevannis kauem kui on vajalik temperatuuri + 4 °C saavutamiseks. Temperatuuril – 18 °C hoitud rümpade vees hoidmise ajavahemik on järgmine:

Kaaluklass (g)

Rümba mass + rups (g)

Soovitav vees hoidmise aeg minutites

Rupsita tibud

Rupsiga tibud

< 800

< 825

77

92

850

825–874

82

97

900

875–924

85

100

950

925–974

88

103

1 000

975–1 024

92

107

1 050

1 025–1 074

95

110

1 100

1 075–1 149

98

113

1 200

1 150–1 249

105

120

1 300

1 250–1 349

111

126

1 400

1 350–1 449

118

133

Iga järgmise 100 g puhul pikendatakse ajavahemikku 7 minuti võrra. Kui vees hoidmise soovitatud ajavahemiku jooksul ei jõua kahe kontrollitud rümba temperatuur + 4 °C-ni, jätkatakse sulatamist, kuni rümpade termilise keskpunkti temperatuur on + 4 °C.

| 5.8. | Kott ja selle sisu eemaldatakse veevannist; koti põhja tehakse augud, et sulamisel tekkinud vesi saaks välja voolata. Kotil ja selle sisul lastakse nõrguda üks tund ümbritseva õhu temperatuuril + 18 kuni + 25 °C. |
| --- | --- |

5.8.

Kott ja selle sisu eemaldatakse veevannist; koti põhja tehakse augud, et sulamisel tekkinud vesi saaks välja voolata. Kotil ja selle sisul lastakse nõrguda üks tund ümbritseva õhu temperatuuril + 18 kuni + 25 °C.

| 5.9. | Sulanud rümp eemaldatakse ja kotid ja pakend rupsiga (kui see on olemas) eemaldatakse kõhuõõnest. Rümp kuivatatakse seest ja väljast filterpaberi või paberrätikute abil. Rupsi sisaldavasse kotti tehakse augud ja pärast seda, kui vesi on ära nõrgunud, kuivatatakse kott ja sulanud rups võimalikult hoolikalt. |
| --- | --- |

5.9.

Sulanud rümp eemaldatakse ja kotid ja pakend rupsiga (kui see on olemas) eemaldatakse kõhuõõnest. Rümp kuivatatakse seest ja väljast filterpaberi või paberrätikute abil. Rupsi sisaldavasse kotti tehakse augud ja pärast seda, kui vesi on ära nõrgunud, kuivatatakse kott ja sulanud rups võimalikult hoolikalt.

| 5.10. | Sulanud rümba, rupsi ja pakendi kogumass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M2-ga. |
| --- | --- |

5.10.

Sulanud rümba, rupsi ja pakendi kogumass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M2-ga.

| 5.11. | Rupsi sisaldava pakendi mass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M3-ga. |
| --- | --- |

5.11.

Rupsi sisaldava pakendi mass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M3-ga.

6.   Tulemuse arvutamine

Sulamisel eraldunud vee hulk, väljendatuna protsendina külmutatud või sügavkülmutatud rümba massist (koos rupsiga), arvutatakse järgmiselt:

((M0 – M1 – M2)/(M0 – M1 – M3)) × 100

7.   Tulemuse hindamine

Kui proovis oleva 20 rümba sulamisel eraldunud vee kogus ületab järgmisi protsente, ületab töötlemise käigus imendunud vee kogus piirmäära.

Protsendimäärad on järgmised:

| — | õhkjahutus: 1,5 %; |
| --- | --- |

—

õhkjahutus: 1,5 %;

| — | õhkpiserdusjahutus: 3,3 %; |
| --- | --- |

—

õhkpiserdusjahutus: 3,3 %;

| — | sukeljahutus: 5,1 %. |
| --- | --- |

—

sukeljahutus: 5,1 %.

---

VII LISA

KANADE KOGU VEESISALDUSE MÄÄRAMINE

(Keemiline katse)

1.   Eesmärk ja reguleerimisala

Käesolevat meetodit kasutatakse külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse määramiseks. Meetod hõlmab homogeenitud kodulinnurümpadest võetud proovide vee- ja proteiinisisalduse määramist. Määratud kogu veesisaldust võrreldakse punktis 6.4. osutatud valemina esitatud piirväärtusega, et teha kindlaks, kas töötlemisel on imendunud üleliigset vett. Kui analüüsija kahtlustab hindamist häiriva aine olemasolu, võtab ta vajalikud asjakohased abinõud.

2.   Mõisted

„Rümp” – kodulinnu rümp koos luude, kõhrede ja rümbas oleva rupsiga.

„Rups” – maks, süda, pärismagu ja kael.

3.   Põhimõte

Vee- ja proteiinisisaldus määratakse vastavalt tunnustatud ISO (Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni) meetoditele või vastavalt muudele meetoditele või analüüsidele, mille nõukogu on heaks kiitnud.

Rümpade suurim lubatav koguveesisaldus arvestatakse rümpade proteiinisisalduse alusel, mida saab seostada füsioloogilise veesisaldusega.

4.   Seadmed ja reaktiivid

| 4.1. | Kaalud rümpade ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Kaalud rümpade ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g.

| 4.2. | Lihakirves või saag rümpade lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks. |
| --- | --- |

4.2.

Lihakirves või saag rümpade lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks.

| 4.3. | Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha tervetest tükkidest ühtlase massi.
  Märkus:
  Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga. |
| --- | --- |

4.3.

Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha tervetest tükkidest ühtlase massi.

Märkus:

Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga.

| 4.4. | Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks. |
| --- | --- |

4.4.

Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks.

| 4.5. | Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks. |
| --- | --- |

4.5.

Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks.

5.   Menetlus

| 5.1. | Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult seitse rümpa ja hoitakse külmutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni.
  Analüüsi võib teha kas seitsme eri rümba analüüsidena või seitsmest rümbast koosneva liitproovi analüüsina. |
| --- | --- |

5.1.

Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult seitse rümpa ja hoitakse külmutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni.

Analüüsi võib teha kas seitsme eri rümba analüüsidena või seitsmest rümbast koosneva liitproovi analüüsina.

| 5.2. | Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast rümpade võtmist sügavkülmikust. |
| --- | --- |

5.2.

Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast rümpade võtmist sügavkülmikust.

| 5.3. | a) | Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga rümp kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast rümba lõikamist väiksemateks tükkideks ja söödava rupsi ümbert pakkimismaterjali eemaldamist määratakse grammi täpsusega rümba kogumass koos söödavate rupsidega ja rümbas oleva jää mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga rümp kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast rümba lõikamist väiksemateks tükkideks ja söödava rupsi ümbert pakkimismaterjali eemaldamist määratakse grammi täpsusega rümba kogumass koos söödavate rupsidega ja rümbas oleva jää mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi.

| b) | Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkti a kohaselt ettevalmistatud seitsme rümba kogumass P7. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkti a kohaselt ettevalmistatud seitsme rümba kogumass P7.

| 5.4. | a) | Kogu rümp massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga rümpa esindava proovi. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Kogu rümp massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga rümpa esindava proovi.

| b) | Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik seitse rümpa massiga P7 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta seitset rümpa esindavad kaks proovi. Neid kahte proovi analüüsitakse punktides 5.5. ja 5.6. kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik seitse rümpa massiga P7 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta seitset rümpa esindavad kaks proovi. Neid kahte proovi analüüsitakse punktides 5.5. ja 5.6. kirjeldatud viisil.

| 5.5. | Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442. |
| --- | --- |

5.5.

Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442.

| 5.6. | Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25.

6.   Tulemuste arvutamine

| 6.1. | a) | Vee mass (W) igas rümbas saadakse grammides väljendatuna valemiga aP1/100 ja proteiini mass (RP) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP1/100. Tehakse kindlaks seitsme analüüsitud rümba vee masside (W7) summa ja proteiini masside (RP7) summa. |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Vee mass (W) igas rümbas saadakse grammides väljendatuna valemiga aP1/100 ja proteiini mass (RP) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP1/100. Tehakse kindlaks seitsme analüüsitud rümba vee masside (W7) summa ja proteiini masside (RP7) summa.

| b) | Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Seitsme rümba vee mass (W7) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP7/100 ja proteiini mass (RP7) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP7/100. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Seitsme rümba vee mass (W7) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP7/100 ja proteiini mass (RP7) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP7/100.

| 6.2. | Vee keskmise massi (WA) ja proteiini keskmise massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W7 ja RP7 seitsmega. |
| --- | --- |

6.2.

Vee keskmise massi (WA) ja proteiini keskmise massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W7 ja RP7 seitsmega.

| 6.3. | Käesoleva meetodi abil määratud teoreetilise füsioloogilise veesisalduse grammides võib arvutada järgmise valemi abil:






  — | kanad: 3,53 × RPA + 23. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Käesoleva meetodi abil määratud teoreetilise füsioloogilise veesisalduse grammides võib arvutada järgmise valemi abil:

—

kanad: 3,53 × RPA + 23.

| 6.4. | a) | Õhkjahutus
  Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on 2 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisaldus (WG) grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):






  — | kanad: WG = 3,65 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

a)

Õhkjahutus

Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on 2 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisaldus (WG) grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):

—

kanad: WG = 3,65 × RPA + 42.

| b) | Õhkpiserdusjahutus
  Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 4,5 %, (2) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):






  — | kanad: WG = 3,79 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

b)

Õhkpiserdusjahutus

Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 4,5 %, (2) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):

—

kanad: WG = 3,79 × RPA + 42.

| c) | Sukeljahutus
  Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 7 %, (3) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):






  — | kanad: WG = 3,93 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

c)

Sukeljahutus

Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 7 %, (3) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):

—

kanad: WG = 3,93 × RPA + 42.

| 6.5. | Kui punkti 6.2. alusel arvutatud seitsme rümba keskmine veesisaldus (WA) ei ole suurem kui punktis 6.4. esitatud väärtus (WG), käsitatakse kontrollitavat linnuliha kogust standardile vastavana. |
| --- | --- |

6.5.

Kui punkti 6.2. alusel arvutatud seitsme rümba keskmine veesisaldus (WA) ei ole suurem kui punktis 6.4. esitatud väärtus (WG), käsitatakse kontrollitavat linnuliha kogust standardile vastavana.

---

(1)  Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett.

(2)  Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett.

(3)  Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett.

---

VIII LISA

LINNULIHA JAOTUSTÜKKIDE KOGU VEESISALDUSE MÄÄRAMINE

(Keemiline katse)

1.   Eesmärk ja reguleerimisala

Käesolevat meetodit kasutatakse teatavate linnuliha jaotustükkide kogu veesisalduse määramiseks. Meetod hõlmab homogeenitud linnuliha jaotustükkidest võetud proovide vee- ja proteiinisisalduse määramist. Määratud kogu veesisaldust võrreldakse punktis 6.4. osutatud valemina esitatud piirväärtusega, et teha kindlaks, kas töötlemisel on imendunud üleliigset vett. Kui analüüsija kahtlustab hindamist häiriva aine olemasolu, võtab ta vajalikud asjakohased abinõud.

2.   Mõisted ja proovivõtumeetodid

Artikli 1 punktis 2 esitatud mõisted kehtivad artiklis 20 osutatud linnuliha jaotustükkide puhul. Proovid peaksid olema vähemalt järgmise suurusega:

| — | kana rinnatükk: pool rinda; |
| --- | --- |

—

kana rinnatükk: pool rinda;

| — | kana rinnafilee: pool nahata konditustatud rinda; |
| --- | --- |

—

kana rinnafilee: pool nahata konditustatud rinda;

| — | kalkuni rinnatükk, kalkuni rinnafilee ja konditustatud koivaliha: umbes 100grammised tükid; |
| --- | --- |

—

kalkuni rinnatükk, kalkuni rinnafilee ja konditustatud koivaliha: umbes 100grammised tükid;

| — | muud jaotustükid: vastavalt artikli 1 punktile 2. |
| --- | --- |

—

muud jaotustükid: vastavalt artikli 1 punktile 2.

Üksikult pakkimata külmutatud või sügavkülmutatud toodete puhul võib suuri koguseid enne proovide võtmist hoida temperatuuril 0 °C seni, kuni on võimalik eraldada üksikuid jaotustükke.

3.   Põhimõte

Vee- ja proteiinisisaldus määratakse vastavalt tunnustatud ISO (Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni) meetoditele või vastavalt muudele meetoditele või analüüsidele, mille nõukogu on heaks kiitnud.

Linnuliha jaotustükkide suurim lubatav koguveesisaldus arvestatakse jaotustükkide proteiinisisalduse alusel, mida saab seostada füsioloogilise veesisaldusega.

4.   Seadmed ja reaktiivid

| 4.1. | Kaalud jaotustükkide ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Kaalud jaotustükkide ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g.

| 4.2. | Lihakirves või saag jaotustükkide lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks. |
| --- | --- |

4.2.

Lihakirves või saag jaotustükkide lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks.

| 4.3. | Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab linnuliha jaotustükkidest või nende osadest ühtlase massi.
  Märkus:
  Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust ka külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga. |
| --- | --- |

4.3.

Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab linnuliha jaotustükkidest või nende osadest ühtlase massi.

Märkus:

Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust ka külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga.

| 4.4. | Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks. |
| --- | --- |

4.4.

Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks.

| 4.5. | Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks. |
| --- | --- |

4.5.

Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks.

5.   Menetlus

| 5.1. | Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult viis jaotustükki ja hoitakse vastavalt olukorrale külmutatuna või jahutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni.
  Punktis 2. osutatud külmutatud või sügavkülmutatud pakkimata toodetest võetud proove võib hoida temperatuuril 0 °C kuni analüüsi alguseni.
  Analüüsi võib teha kas viie eri jaotustüki analüüsidena või viiest jaotustükist koosneva liitproovi analüüsina. |
| --- | --- |

5.1.

Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult viis jaotustükki ja hoitakse vastavalt olukorrale külmutatuna või jahutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni.

Punktis 2. osutatud külmutatud või sügavkülmutatud pakkimata toodetest võetud proove võib hoida temperatuuril 0 °C kuni analüüsi alguseni.

Analüüsi võib teha kas viie eri jaotustüki analüüsidena või viiest jaotustükist koosneva liitproovi analüüsina.

| 5.2. | Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast jaotustükkide võtmist sügavkülmikust või külmikust. |
| --- | --- |

5.2.

Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast jaotustükkide võtmist sügavkülmikust või külmikust.

| 5.3. | a) | Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga jaotustükk kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast jaotustükkide lõikamist väiksemateks tükkideks määratakse grammi täpsusega linnuliha jaotustüki mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga jaotustükk kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast jaotustükkide lõikamist väiksemateks tükkideks määratakse grammi täpsusega linnuliha jaotustüki mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi.

| b) | Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkt a kohaselt ettevalmistatud viie jaotustüki kogumass P5. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkt a kohaselt ettevalmistatud viie jaotustüki kogumass P5.

| 5.4. | a) | Kogu jaotustükk massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga jaotustükki esindava proovi. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Kogu jaotustükk massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga jaotustükki esindava proovi.

| b) | Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik viis jaotustükki massiga P5 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta viit jaotustükki esindavad kaks proovi. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik viis jaotustükki massiga P5 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta viit jaotustükki esindavad kaks proovi.

Neid kahte proovi analüüsitakse punktides 5.5. ja 5.6. kirjeldatud viisil.

| 5.5. | Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442. |
| --- | --- |

5.5.

Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442.

| 5.6. | Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25.

6.   Tulemuste arvutamine

| 6.1. | a) | Vee mass (W) igas jaotustükis esitatakse grammides väljendatuna suhtes aP1/100 ja proteiini mass (RP) esitatakse grammides väljendatuna suhtes bP1/100.
  Tehakse kindlaks viie analüüsitud jaotustüki vee masside summa (W5) ja proteiini masside summa (RP5). |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Vee mass (W) igas jaotustükis esitatakse grammides väljendatuna suhtes aP1/100 ja proteiini mass (RP) esitatakse grammides väljendatuna suhtes bP1/100.

Tehakse kindlaks viie analüüsitud jaotustüki vee masside summa (W5) ja proteiini masside summa (RP5).

| b) | Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Viie jaotustüki vee mass (W5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP5/100 ja proteiini mass (RP5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga bP5/100. |
| --- | --- |

b)

Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Viie jaotustüki vee mass (W5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP5/100 ja proteiini mass (RP5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga bP5/100.

| 6.2. | Vee keskmise massi (WA) ja keskmise proteiini massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W5 ja RP5 viiega. |
| --- | --- |

6.2.

Vee keskmise massi (WA) ja keskmise proteiini massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W5 ja RP5 viiega.

| 6.3. | Käesoleva meetodiga määratud keskmine füsioloogiline W/RP suhe on järgmine:






  — | kana rinnafilee: 3,19 ± 0,12; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Käesoleva meetodiga määratud keskmine füsioloogiline W/RP suhe on järgmine:

—

kana rinnafilee: 3,19 ± 0,12;

| — | kanakoivad ja tagaveerandid: 3,78 ± 0,19; |
| --- | --- |

—

kanakoivad ja tagaveerandid: 3,78 ± 0,19;

| — | kalkuni rinnafilee: 3,05 ± 0,15; |
| --- | --- |

—

kalkuni rinnafilee: 3,05 ± 0,15;

| — | kalkunikoivad: 3,58 ± 0,15; |
| --- | --- |

—

kalkunikoivad: 3,58 ± 0,15;

| — | kalkuni konditustatud koivaliha: 3,65 ± 0,17. |
| --- | --- |

—

kalkuni konditustatud koivaliha: 3,65 ± 0,17.

| 6.4. | Eeldusel et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on sõltuvalt toote tüübist ja kohaldatavast jahutusmeetodist 2 %, 4 % või 6 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kõrgeim lubatud W/RP suhe järgmine: | Õhkjahutus | Õhkpiserdusjahutus | Sukeljahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kana rinnafilee ilma nahata | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Kana rinnatükid koos nahaga | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Kana kintsu- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga | 4,05 | 4,15 | 4,30 |
| Kalkuni rinnafilee ilma nahata | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Kalkuni rinnatükid koos nahaga | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Kalkuni kintsu- ja sääretükid, koivad koos nahaga | 3,80 | 3,90 | 4,05 |
| Kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata | 3,95 | 3,95 | 3,95 |

6.4.

Eeldusel et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on sõltuvalt toote tüübist ja kohaldatavast jahutusmeetodist 2 %, 4 % või 6 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kõrgeim lubatud W/RP suhe järgmine:

Õhkjahutus

Õhkpiserdusjahutus

Sukeljahutus

Kana rinnafilee ilma nahata

3,40

3,40

3,40

Kana rinnatükid koos nahaga

3,40

3,50

3,60

Kana kintsu- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga

4,05

4,15

4,30

Kalkuni rinnafilee ilma nahata

3,40

3,40

3,40

Kalkuni rinnatükid koos nahaga

3,40

3,50

3,60

Kalkuni kintsu- ja sääretükid, koivad koos nahaga

3,80

3,90

4,05

Kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata

3,95

3,95

3,95

Kui punktis 6.2. esitatud väärtuste alusel arvutatud viie jaotustüki keskmine WA/RPA suhe ei ole suurem kui punktis 6.4. esitatud suhe, käsitatakse kontrollitavat linnuliha jaotustükkide kogust standardile vastavana.

---

(1)  Arvutatakse jaotustüki alusel, arvestamata imendunud vett. Kalkuni (nahata) filee ja konditustatud koivaliha puhul on kõnealune veesisaldus kõikide jahutusmeetodite korral 2 %.

---

IX LISA

VEEIMENDUMISE KONTROLLIMINE TOOTMISETTEVÕTTES

(Katsed tapamajades)

| 1. | Vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul:
  valitakse lahkamis-puhastusliinilt juhuslikult 25 rümpa kohe pärast siseelundite, rupsi ja rasva eemaldamist ning enne esimest sellele järgnevat pesemist. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul:

valitakse lahkamis-puhastusliinilt juhuslikult 25 rümpa kohe pärast siseelundite, rupsi ja rasva eemaldamist ning enne esimest sellele järgnevat pesemist.

| 2. | Vajadusel lõigatakse ära kael, jättes kaelanaha rümba külge. |
| --- | --- |

2.

Vajadusel lõigatakse ära kael, jättes kaelanaha rümba külge.

| 3. | Iga rümp märgistatakse. Kõik rümbad kaalutakse grammi täpsusega ja mass registreeritakse. |
| --- | --- |

3.

Iga rümp märgistatakse. Kõik rümbad kaalutakse grammi täpsusega ja mass registreeritakse.

| 4. | Proovi rümbad riputatakse uuesti lahkamis-puhastusliinile tavapärase pesemise, jahutamise, nõrutamise jne menetluste jätkamiseks. |
| --- | --- |

4.

Proovi rümbad riputatakse uuesti lahkamis-puhastusliinile tavapärase pesemise, jahutamise, nõrutamise jne menetluste jätkamiseks.

| 5. | Märgistatud rümbad eemaldatakse nõrutusliini lõpus, laskmata neil nõrguda kauem kui on tavapärane nõrgumisaeg linnuliha partii puhul, millest proovid on võetud. |
| --- | --- |

5.

Märgistatud rümbad eemaldatakse nõrutusliini lõpus, laskmata neil nõrguda kauem kui on tavapärane nõrgumisaeg linnuliha partii puhul, millest proovid on võetud.

| 6. | Proov koosneb 20st esimesena võetud rümbast. Need kaalutakse uuesti. Grammi täpsuseni ümardatud massi võrreldakse esimesel kaalumisel registreeritud massiga. Proov tühistatakse, kui on võetud alla 20 rümba. |
| --- | --- |

6.

Proov koosneb 20st esimesena võetud rümbast. Need kaalutakse uuesti. Grammi täpsuseni ümardatud massi võrreldakse esimesel kaalumisel registreeritud massiga. Proov tühistatakse, kui on võetud alla 20 rümba.

| 7. | Proovi rümpadelt eemaldatakse märgistus ning need pakitakse tavapäraselt. |
| --- | --- |

7.

Proovi rümpadelt eemaldatakse märgistus ning need pakitakse tavapäraselt.

| 8. | Niiskuse imendumise protsent määratakse samade rümpade pesemiseelse kogumassi lahutamisel nende kogumassist pärast pesemist, jahutamist ja nõrutamist, jagades erinevuse esialgse massiga ja korrutades 100ga. |
| --- | --- |

8.

Niiskuse imendumise protsent määratakse samade rümpade pesemiseelse kogumassi lahutamisel nende kogumassist pärast pesemist, jahutamist ja nõrutamist, jagades erinevuse esialgse massiga ja korrutades 100ga.

| 9. | Punktides 1–8 kirjeldatud käsitsi kaalumise asemel võib sama arvu rümpade niiskuse imendumise protsendi kindlakstegemiseks kasutada samade põhimõtete alusel automaatset kaalumisliini, tingimusel et pädev asutus on kõnealuse liini eelnevalt selleks otstarbeks heaks kiitnud. |
| --- | --- |

9.

Punktides 1–8 kirjeldatud käsitsi kaalumise asemel võib sama arvu rümpade niiskuse imendumise protsendi kindlakstegemiseks kasutada samade põhimõtete alusel automaatset kaalumisliini, tingimusel et pädev asutus on kõnealuse liini eelnevalt selleks otstarbeks heaks kiitnud.

| 10. | Tulemus ei tohi ületada järgmisi protsendimäärasid rümpade esialgsest massist ega muid lisatud vee sisalduse maksimaalseid lubatud väärtusi:








  — | : | õhkjahutus | : | 0 %; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | õhkpiserdusjahutus | : | 2 %; |
| — | : | sukeljahutus | : | 4,5 %. |

10.

Tulemus ei tohi ületada järgmisi protsendimäärasid rümpade esialgsest massist ega muid lisatud vee sisalduse maksimaalseid lubatud väärtusi:

—

:

õhkjahutus

:

0 %;

—

:

õhkpiserdusjahutus

:

2 %;

—

:

sukeljahutus

:

4,5 %.

---

X LISA

ARTIKLI 16 LÕIKES 6 NIMETATUD LAUSED

| – | : | bulgaaria keeles | : | Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | hispaania keeles | : | Contenido en agua superior al límite CE |
| – | : | tšehhi keeles | : | Obsah vody překračuje limit ES |
| – | : | taani keeles | : | Vandindhold overstiger EF-Normen |
| – | : | saksa keeles | : | Wassergehalt über dem EG-Höchstwert |
| – | : | eesti keeles | : | Veesisaldus ületab EÜ normi |
| – | : | kreeka keeles | : | Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ |
| – | : | inglise keeles | : | Water content exceeds EC limit |
| – | : | prantsuse keeles | : | Teneur en eau supérieure à la limite CE |
| – | : | itaalia keeles | : | Tenore d’acqua superiore al limite CE |
| – | : | läti keeles | : | Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu |
| – | : | leedu keeles | : | Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą |
| – | : | ungari keeles | : | Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket |
| – | : | malta keeles | : | Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE |
| – | : | hollandi keeles | : | Watergehalte hoger dan het EG-maximum |
| – | : | poola keeles | : | Zawartość wody przekracza normę WE |
| – | : | portugali keeles | : | Teor de água superior ao limite CE |
| – | : | rumeenia keeles | : | Conținutul de apă depășește limita CE |
| – | : | slovaki keeles | : | Obsah vody presahuje limit ES |
| – | : | sloveeni keeles | : | Vsebnost vode presega ES omejitev |
| – | : | soome keeles | : | Vesipitoisuus ylittää EY-normin |
| – | : | rootsi keeles | : | Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG. |

–

:

bulgaaria keeles

:

Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО

–

:

hispaania keeles

:

Contenido en agua superior al límite CE

–

:

tšehhi keeles

:

Obsah vody překračuje limit ES

–

:

taani keeles

:

Vandindhold overstiger EF-Normen

–

:

saksa keeles

:

Wassergehalt über dem EG-Höchstwert

–

:

eesti keeles

:

Veesisaldus ületab EÜ normi

–

:

kreeka keeles

:

Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ

–

:

inglise keeles

:

Water content exceeds EC limit

–

:

prantsuse keeles

:

Teneur en eau supérieure à la limite CE

–

:

itaalia keeles

:

Tenore d’acqua superiore al limite CE

–

:

läti keeles

:

Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu

–

:

leedu keeles

:

Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą

–

:

ungari keeles

:

Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket

–

:

malta keeles

:

Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE

–

:

hollandi keeles

:

Watergehalte hoger dan het EG-maximum

–

:

poola keeles

:

Zawartość wody przekracza normę WE

–

:

portugali keeles

:

Teor de água superior ao limite CE

–

:

rumeenia keeles

:

Conținutul de apă depășește limita CE

–

:

slovaki keeles

:

Obsah vody presahuje limit ES

–

:

sloveeni keeles

:

Vsebnost vode presega ES omejitev

–

:

soome keeles

:

Vesipitoisuus ylittää EY-normin

–

:

rootsi keeles

:

Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG.

---

XI LISA

LIIKMESRIIKIDE TUGILABORITE NIMEKIRI

Belgia

| Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| B-9090 Melle |

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

B-9090 Melle

Bulgaaria

| Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- |
| (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) |
| бул. „Пенчо Славейков“ 15 |
| (15, Pencho Slaveikov str.) |
| София–1606 |
| (Sofia–1606) |

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute)

бул. „Пенчо Славейков“ 15

(15, Pencho Slaveikov str.)

София–1606

(Sofia–1606)

Tšehhi Vabariik

| Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| CZ-586 05 Jihlava |

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

CZ-586 05 Jihlava

Taani

| Fødevarestyrelsen |
| --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| DK-4100 Ringsted |

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

DK-4100 Ringsted

Saksamaa

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach

Eesti

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| EE-51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

EE-51006 Tartu

Iirimaa

| National Food Centre |
| --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| IE-Dublin 15 |

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

IE-Dublin 15

Kreeka

| Ministry of Rural Development & Food |
| --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| GR-411 10 Larisa |

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

GR-411 10 Larisa

Hispaania

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| E-28023 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

E-28023 Madrid

Prantsusmaa

| SCL Laboratoire de Lyon |
| --- |
| 10, avenue des Saules |
| BP 74 |
| F-69922 Oullins |

SCL Laboratoire de Lyon

10, avenue des Saules

BP 74

F-69922 Oullins

Itaalia

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena

Küpros

| Agricultural Laboratory |
| --- |
| Department of Agriculture |
| Loukis Akritas Ave; 14 |
| CY-Lefcosia (Nicosia) |

Agricultural Laboratory

Department of Agriculture

Loukis Akritas Ave; 14

CY-Lefcosia (Nicosia)

Läti

| Pārtikas un veterinārā dienesta |
| --- |
| Nacionālais diagnostikas centrs |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas un veterinārā dienesta

Nacionālais diagnostikas centrs

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Leedu

| Nacionalinė veterinarijos laboratorija |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-2021 Vilnius |

Nacionalinė veterinarijos laboratorija

J. Kairiūkščio g. 10

LT-2021 Vilnius

Luksemburg

| Laboratoire National de Santé |
| --- |
| Rue du Laboratoire, 42 |
| L-1911 Luxembourg |

Laboratoire National de Santé

Rue du Laboratoire, 42

L-1911 Luxembourg

Ungari

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465 |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465

Malta

| Malta National Laboratory |
| --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann, SGN 09 |
| Malta |

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann, SGN 09

Malta

Madalmaad

| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- |
| Bornsesteeg 45, gebouw 123 |
| 6708 AE Wageningen |
| Nederland |

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Bornsesteeg 45, gebouw 123

6708 AE Wageningen

Nederland

Austria

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien |
| Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren |
| Spargelfeldstraße 191 |
| A-1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien

Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren

Spargelfeldstraße 191

A-1226 Wien

Poola

| Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| Polska |

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

Polska

Portugal

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE |
| --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA |
| Av. Conde Valbom, 98 |
| P-1050-070 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA

Av. Conde Valbom, 98

P-1050-070 Lisboa

Rumeenia

| Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 |
| București |

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2

București

Sloveenia

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

Slovakkia

| Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| Slovenská republika |

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

Slovenská republika

Soome

| Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

Rootsi

| Livsmedelsverket |
| --- |
| Box 622 |
| S-75126 Uppsala |

Livsmedelsverket

Box 622

S-75126 Uppsala

Ühendkuningriik

| Laboratory of the Government Chemist |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| United Kingdom |

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

United Kingdom

---

XII LISA

Linnuliha veesisalduse üle järelvalvet teostava ekspertide komitee ülesanded ja organisatsiooniline ülesehitus

Artiklis 19 osutatud ekspertide komitee vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | teabe edastamine liikmesriikide tugilaboritele linnuliha veesisalduse analüüsimeetodite ja võrdluskatsete kohta; |
| --- | --- |

a)

teabe edastamine liikmesriikide tugilaboritele linnuliha veesisalduse analüüsimeetodite ja võrdluskatsete kohta;

| b) | riiklikes tugilaborites punktis a osutatud meetodite rakendamise koordineerimine, korraldades võrdluskatseid ja eelkõige tasemekatseid; |
| --- | --- |

b)

riiklikes tugilaborites punktis a osutatud meetodite rakendamise koordineerimine, korraldades võrdluskatseid ja eelkõige tasemekatseid;

| c) | liikmesriikide tugilaborite toetamine tasemekatsete läbiviimisel, pakkudes teadusalast abi statistiliste andmete hindamisel ja aruandlusel; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide tugilaborite toetamine tasemekatsete läbiviimisel, pakkudes teadusalast abi statistiliste andmete hindamisel ja aruandlusel;

| d) | uute analüüsimeetodite väljatöötamise koordineerimine ja liikmesriikide tugilaborite teavitamine selles valdkonnas tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

d)

uute analüüsimeetodite väljatöötamise koordineerimine ja liikmesriikide tugilaborite teavitamine selles valdkonnas tehtud edusammudest;

| e) | komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine, eelkõige liikmesriikidevahelistes analüüsitulemusi käsitlevates vaidlusküsimustes. |
| --- | --- |

e)

komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine, eelkõige liikmesriikidevahelistes analüüsitulemusi käsitlevates vaidlusküsimustes.

Artiklis 19 osutatud ekspertide komitee luuakse järgmiselt:

Linnuliha veesisalduse üle järelevalvet teostavasse ekspertide komiteesse kuuluvad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM), põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja kolme liikmesriigi tugilabori esindajad. Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi esindaja on tegev komitee esimehena ja määrab liikmesriikide tugilaboreid komiteesse rotatsiooni põhimõttel. Liikmesriikide tugilaborite väljavalimise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused määravad seejärel komiteesse toidu veesisalduse järelevalve eksperdid. Iga-aastase rotatsiooni käigus asendatakse korraga üks komiteesse kuuluv liikmesriigi tugilabor, et tagada komitee järjepidevus. Käesoleva lisa käesolevas osas nimetatud ülesannete täitmisega seotud liikmesriikide ekspertide ja/või liikmesriikide tugilaborite kulud kannab asjaomane liikmesriik.

Riigi tugilaborite ülesanded

XI lisas osutatud liikmesriikide tugilaborid vastutavad järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | linnuliha veesisalduse analüüsimise eest vastutavate liikmesriikide laborite tegevuse koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

linnuliha veesisalduse analüüsimise eest vastutavate liikmesriikide laborite tegevuse koordineerimine;

| b) | liikmesriigi pädeva asutuse toetamine linnuliha veesisalduse järelevalvesüsteemi töö korraldamisel; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi pädeva asutuse toetamine linnuliha veesisalduse järelevalvesüsteemi töö korraldamisel;

| c) | osalemine punktis a osutatud eri liikmesriikide tugilaborite vahelistes võrdluskatsetes (tasemekatsed); |
| --- | --- |

c)

osalemine punktis a osutatud eri liikmesriikide tugilaborite vahelistes võrdluskatsetes (tasemekatsed);

| d) | ekspertide komitee esitatud teabe edastamise tagamine asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja punktis a osutatud liikmesriikide laboritele; |
| --- | --- |

d)

ekspertide komitee esitatud teabe edastamise tagamine asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja punktis a osutatud liikmesriikide laboritele;

| e) | koostöö ekspertide komiteega ja ekspertide komiteesse määramisel vajalike katseproovide ettevalmistamine, sealhulgas homogeensuse kontroll, ning asjakohase veo korraldamine. |
| --- | --- |

e)

koostöö ekspertide komiteega ja ekspertide komiteesse määramisel vajalike katseproovide ettevalmistamine, sealhulgas homogeensuse kontroll, ning asjakohase veo korraldamine.

---

XIII LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 1906/90 | Määrus (EMÜ) nr 1538/91 | Käesolev määrus |
| --- | --- | --- |
| | Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| | Artikli 1a sissejuhatav lause | Artikkel 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 2 punktid 2, 3 ja 4 | | Artikli 2 punktid b ja c |
| Artikli 2 punkt 8 | | Artikli 2 punkt d |
| | Artikli 1a esimene ja teine taane | Artikli 2 punktid e ja f |
| | Artikkel 2 | Artikli 3 lõiked 1–4 |
| Artikkel 4 | | Artikli 3 lõige 5 |
| | Artikkel 3 | Artikkel 4 |
| | Artikkel 4 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 5 lõiked 1–4 | | Artikli 5 lõiked 2–5 |
| Artikkel 6 | | Artikli 5 lõige 6 |
| | Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| | Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav lause |
| | Artikli 6 lõike 1 esimene kuni kuues taane | Artikli 7 lõike 1 punktid a–f |
| | Artikli 6 lõike 2 sissejuhatav lause | Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav lause |
| | Artikli 6 lõike 2 esimene kuni neljas taane | Artikli 7 lõike 2 punktid a–d |
| | Artikli 7 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| | Artikli 7 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 |
| | Artikli 7 lõige 4 | Artikli 8 lõige 3 |
| | Artikli 7 lõige 5 | Artikli 8 lõige 4 |
| | Artikli 7 lõige 6 | Artikli 8 lõige 5 |
| | Artikli 8 lõige 1 | Artikli 9 lõige 1 |
| | Artikli 8 lõige 2 | Artikli 9 lõige 2 |
| | Artikli 8 lõike 3 sissejuhatav lause | Artikli 9 lõike 3 sissejuhatav lause |
| | Artikli 8 lõike 3 esimene taane | Artikli 9 lõike 3 punkt a |
| | Artikli 8 lõike 3 teine taane | Artikli 9 lõike 3 punkt b |
| | Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 9 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| | Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane | Artikli 9 lõike 4 esimese lõigu punktid a–c |
| | Artikli 8 lõike 4 teine lõik | Artikli 9 lõike 4 teine lõik |
| | Artikli 8 lõiked 5–12 | Artikli 9 lõiked 5–12 |
| | Artikli 8 lõike 13 esimene lõik | — |
| | Artikli 8 lõike 13 teine lõik | Artikli 9 lõige 13 |
| | Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| | Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| | Artikli 11 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 12 lõike 1 sissejuhatav lause |
| | Artikli 11 lõike 1 esimene kuni neljas taane | Artikli 12 lõike 1 punktid a–d |
| | Artikli 11 lõige 2 | Artikli 12 lõige 2 |
| | Artikli 11 lõige 2a | Artikli 12 lõige 3 |
| | Artikli 11 lõige 2b | Artikli 12 lõige 4 |
| | Artikli 11 lõike 3 sissejuhatav osa | Artikli 12 lõike 5 sissejuhatav osa |
| | Artikli 11 lõike 3 esimene kuni neljas taane | Artikli 12 lõike 5 punktid a–d |
| | Artikli 11 lõige 4 | Artikli 12 lõige 6 |
| | Artikkel 12 | Artikkel 13 |
| | Artikkel 13 | Artikkel 14 |
| | Artikli 14a lõiked 1 ja 2 | Artikkel 15 |
| | Artikli 14a lõiked 3–5 | Artikli 16 lõiked 1–3 |
| | Artikli 14a lõige 5a | Artikli 16 lõige 4 |
| | Artikli 14a lõige 6 | Artikli 16 lõige 5 |
| | Artikli 14a lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 16 lõike 6 esimene lõik |
| | Artikli 14a lõike 7 esimese lõigu taanded | X lisa |
| | Artikli 14a lõike 7 teine ja kolmas lõik | Artikli 16 lõike 6 teine ja kolmas lõik |
| | Artikli 14a lõiked 8–12 | Artikli 17 lõiked 1–5 |
| | Artikli 14a lõige 12a | Artikli 18 lõige 1 |
| | Artikli 14a lõige 13 | Artikli 18 lõige 2 |
| | Artikli 14a lõige 14 | Artikkel 19 |
| | Artikli 14b lõige 1 | Artikli 20 lõige 1 |
| | Artikli 14b lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause | Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| | Artikli 14b lõike 2 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane | Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c |
| | Artikli 14b lõike 2 teine lõik | Artikli 20 lõike 2 teine lõik |
| | Artikli 14b lõiked 3–4 | Artikli 20 lõiked 3–4 |
| | Artikkel 15 | — |
| | — | Artikkel 21 |
| | — | Artikkel 22 |
| | I lisa | I lisa |
| | I A lisa | II lisa |
| | II lisa | III lisa |
| | III lisa | IV lisa |
| | IV lisa | V lisa |
| | V lisa | VI lisa |
| | VI lisa | VII lisa |
| | VIa lisa | VIII lisa |
| | VII lisa | IX lisa |
| | VIII lisa | XI lisa |
| | IX lisa | XII lisa |
| | — | XIII lisa |

Määrus (EMÜ) nr 1906/90

Määrus (EMÜ) nr 1538/91

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 1a sissejuhatav lause

Artikkel 2 sissejuhatav lause

Artikli 2 punktid 2, 3 ja 4

Artikli 2 punktid b ja c

Artikli 2 punkt 8

Artikli 2 punkt d

Artikli 1a esimene ja teine taane

Artikli 2 punktid e ja f

Artikkel 2

Artikli 3 lõiked 1–4

Artikkel 4

Artikli 3 lõige 5

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõiked 1–4

Artikli 5 lõiked 2–5

Artikkel 6

Artikli 5 lõige 6

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 6 lõike 1 esimene kuni kuues taane

Artikli 7 lõike 1 punktid a–f

Artikli 6 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 6 lõike 2 esimene kuni neljas taane

Artikli 7 lõike 2 punktid a–d

Artikli 7 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 7 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

Artikli 7 lõige 4

Artikli 8 lõige 3

Artikli 7 lõige 5

Artikli 8 lõige 4

Artikli 7 lõige 6

Artikli 8 lõige 5

Artikli 8 lõige 1

Artikli 9 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

Artikli 9 lõige 2

Artikli 8 lõike 3 sissejuhatav lause

Artikli 9 lõike 3 sissejuhatav lause

Artikli 8 lõike 3 esimene taane

Artikli 9 lõike 3 punkt a

Artikli 8 lõike 3 teine taane

Artikli 9 lõike 3 punkt b

Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 9 lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane

Artikli 9 lõike 4 esimese lõigu punktid a–c

Artikli 8 lõike 4 teine lõik

Artikli 9 lõike 4 teine lõik

Artikli 8 lõiked 5–12

Artikli 9 lõiked 5–12

Artikli 8 lõike 13 esimene lõik

—

Artikli 8 lõike 13 teine lõik

Artikli 9 lõige 13

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikli 11 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 12 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 11 lõike 1 esimene kuni neljas taane

Artikli 12 lõike 1 punktid a–d

Artikli 11 lõige 2

Artikli 12 lõige 2

Artikli 11 lõige 2a

Artikli 12 lõige 3

Artikli 11 lõige 2b

Artikli 12 lõige 4

Artikli 11 lõike 3 sissejuhatav osa

Artikli 12 lõike 5 sissejuhatav osa

Artikli 11 lõike 3 esimene kuni neljas taane

Artikli 12 lõike 5 punktid a–d

Artikli 11 lõige 4

Artikli 12 lõige 6

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikli 14a lõiked 1 ja 2

Artikkel 15

Artikli 14a lõiked 3–5

Artikli 16 lõiked 1–3

Artikli 14a lõige 5a

Artikli 16 lõige 4

Artikli 14a lõige 6

Artikli 16 lõige 5

Artikli 14a lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 16 lõike 6 esimene lõik

Artikli 14a lõike 7 esimese lõigu taanded

X lisa

Artikli 14a lõike 7 teine ja kolmas lõik

Artikli 16 lõike 6 teine ja kolmas lõik

Artikli 14a lõiked 8–12

Artikli 17 lõiked 1–5

Artikli 14a lõige 12a

Artikli 18 lõige 1

Artikli 14a lõige 13

Artikli 18 lõige 2

Artikli 14a lõige 14

Artikkel 19

Artikli 14b lõige 1

Artikli 20 lõige 1

Artikli 14b lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikli 14b lõike 2 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane

Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c

Artikli 14b lõike 2 teine lõik

Artikli 20 lõike 2 teine lõik

Artikli 14b lõiked 3–4

Artikli 20 lõiked 3–4

Artikkel 15

—

—

Artikkel 21

—

Artikkel 22

I lisa

I lisa

I A lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

V lisa

V lisa

VI lisa

VI lisa

VII lisa

VIa lisa

VIII lisa

VII lisa

IX lisa

VIII lisa

XI lisa

IX lisa

XII lisa

—

XIII lisa

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/88

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 544/2008,

13. juuni 2008,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük püügipiirkonna IIa ja IV EÜ vetes ning püügipiirkonna VI EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuni 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 11/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | GHL/2A-C46 |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Piirkond | IIa ja IV piirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 12.5.2008 |

Nr

11/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

GHL/2A-C46

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Piirkond

IIa ja IV piirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

12.5.2008

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/90 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/90

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 545/2008,

16. juuni 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 526/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 526/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 155, 13.6.2008, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 17. juunist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 23,80 | 13,75 |
| 1701 99 10 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1701 99 90 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1702 90 95 (3) | 0,24 | 0,40 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

23,80

13,75

1701 99 10 (2)

23,80

8,81

1701 99 90 (2)

23,80

8,81

1702 90 95 (3)

0,24

0,40

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/92

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 546/2008,

16. juuni 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1399/2007 alusel avatud Šveitsist pärit teatavate lihatoodete tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1399/2007, milles sätestatakse Šveitsist pärit vorstide ja teatavate lihatoodete tariifikvootide avamine ja haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1399/2007 on avatud tariifikvoodid teatavate lihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1399/2007 on avatud tariifikvoodid teatavate lihatoodete importimiseks.

| (2) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta impordilitsentsitaotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4180 ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 1399/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2008, on 1 390 000 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 311, 29.11.2007, lk 7.

2

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/93

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 547/2008,

16. juuni 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1382/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1382/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sealiha ühendusse importimise korraga, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1382/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1382/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta impordilitsentsitaotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4046 ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 1382/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2008, on 5 250 000 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 28.

2

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/94

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 548/2008,

16. juuni 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 812/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 812/2007, millega avatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud sealiha tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 812/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 812/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete impordiks.

| (2) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seepärast tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seepärast tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta impordilitsentsitaotlusi kvoodile järjekorranumbriga 09.4170 ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 812/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2008, on 600 500 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 182, 12.7.2007, lk 7.

2

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/95

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 549/2008,

16. juuni 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 979/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 21. augusti 2007. aasta määrust (EÜ) nr 979/2007, millega avatakse Kanadast pärit sealiha impordi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 979/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 979/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta impordilitsentsitaotlusi kvoodile järjekorranumbriga 09.4204 ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 979/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2008, on 1 156 000 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 217, 22.8.2007, lk 12. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1564/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 36).

2

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/96

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 550/2008,

16. juuni 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul määruse (EÜ) nr 806/2007 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 806/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine sealihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 806/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 806/2007 on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete impordiks.

| (2) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (3) | 2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele, |
| --- | --- |

(3)

2008. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 806/2007 kohaselt alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 806/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2008, on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 181, 11.7.2007, lk 3.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk nr | Alaperioodiks 1.7.2008-30.9.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient
  (%) | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| G2 | 09.4038 | 85,853052 | — |
| G3 | 09.4039 | (2) | 738 000 |
| G4 | 09.4071 | (1) | 750 500 |
| G5 | 09.4072 | (1) | 1 540 250 |
| G6 | 09.4073 | (1) | 3 766 750 |
| G7 | 09.4074 | (2) | 1 119 750 |

Rühma nr

Jrk nr

Alaperioodiks 1.7.2008-30.9.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient

(%)

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008

(kg)

G2

09.4038

85,853052

—

G3

09.4039

(2)

738 000

G4

09.4071

(1)

750 500

G5

09.4072

(1)

1 540 250

G6

09.4073

(1)

3 766 750

G7

09.4074

(2)

1 119 750

---

(1)  Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

(2)  Ei kohaldata: taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/98

---

KOMISJONI OTSUS,

23. mai 2008,

Taani teatatud riiklike sätete kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2168 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2008/448/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

I.   FAKTID JA MENETLUS

| (1) | Oma 21. novembri 2007. aasta kirjaga, mis jõudis komisjoni 23. novembril 2007, teatas Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 oma riiklikest sätetest, mis käsitlevad nitritite lisamist teatavatele lihatoodetele. Taani Kuningriik peab vajalikuks säilitada need sätted hoolimata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/52/EÜ (millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ja direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta) (1) vastuvõtmisest ega kavatse riiklikku õigusesse üle võtta direktiivi 2006/52/EÜ osas, mis käsitleb nitritite lisamist lihatoodetele. |
| --- | --- |

(1)

Oma 21. novembri 2007. aasta kirjaga, mis jõudis komisjoni 23. novembril 2007, teatas Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 oma riiklikest sätetest, mis käsitlevad nitritite lisamist teatavatele lihatoodetele. Taani Kuningriik peab vajalikuks säilitada need sätted hoolimata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/52/EÜ (millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ja direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta) (1) vastuvõtmisest ega kavatse riiklikku õigusesse üle võtta direktiivi 2006/52/EÜ osas, mis käsitleb nitritite lisamist lihatoodetele.

1.   ÜHENDUSE ÕIGUSAKTID

1.1.   EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 95 LÕIKED 4 JA 6

| (2) | EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 4 sätestatakse: „Kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada riiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.” |
| --- | --- |

(2)

EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 4 sätestatakse: „Kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada riiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.”

| (3) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

1.2.   DIREKTIIV 2006/52/EÜ

| (4) | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ (toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) üldpõhimõtete kohaselt võidakse lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, vastuvõetavus tervise seisukohast ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ (toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) üldpõhimõtete kohaselt võidakse lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, vastuvõetavus tervise seisukohast ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat.

| (5) | Nitriteid on lihas ja lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas Clostridium botulinum’i, eluohtliku botulismitekitaja paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, mis on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist. |
| --- | --- |

(5)

Nitriteid on lihas ja lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas Clostridium botulinum’i, eluohtliku botulismitekitaja paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, mis on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta, (3) nagu see algselt vastu võeti, sätestati nitritite ja nitraatide jääkide piirnormid eri lihatoodetes, samuti „soovituslikud lisatavad kogused”. Direktiivi 2006/52/EÜ I lisa 3. osa punktiga c muudetakse direktiivi 95/2/EÜ III lisa C osa seoses lisaainetega E 249 (kaaliumnitrit) ja E 250 (naatriumnitrit). |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta, (3) nagu see algselt vastu võeti, sätestati nitritite ja nitraatide jääkide piirnormid eri lihatoodetes, samuti „soovituslikud lisatavad kogused”. Direktiivi 2006/52/EÜ I lisa 3. osa punktiga c muudetakse direktiivi 95/2/EÜ III lisa C osa seoses lisaainetega E 249 (kaaliumnitrit) ja E 250 (naatriumnitrit).

| (7) | Erinevalt direktiivist 95/2/EÜ näidatakse direktiivis 2006/52/EÜ üldjuhul ära kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimaalsed kogused, mida võib lihale töötlemise ajal lisada. Maksimaalne lisatav kogus on 150 mg/kg lihatoodetele üldiselt ja 100 mg/kg steriliseeritud lihatoodetele. Mõnede üksikute teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatavate soolatud lihatoodete puhul on piirnorm 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(7)

Erinevalt direktiivist 95/2/EÜ näidatakse direktiivis 2006/52/EÜ üldjuhul ära kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimaalsed kogused, mida võib lihale töötlemise ajal lisada. Maksimaalne lisatav kogus on 150 mg/kg lihatoodetele üldiselt ja 100 mg/kg steriliseeritud lihatoodetele. Mõnede üksikute teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatavate soolatud lihatoodete puhul on piirnorm 180 mg/kg.

| (8) | See vastab toidu teaduskomitee 1990. (4) ja 1995. (5) aasta arvamusele, samuti Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusele, (6) milles sedastati, et lisatud nitritikogus – ja mitte jääkkogus – aitab pärssida C. botulinum’it, ning soovitati „soovituslikud lisatavad kogused” asendada „maksimaalsete lisatavate kogustega”. Samuti võetakse arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-3/00 (Taani vs. komisjon) Euroopa ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel Taani esitatud eelmise taotluse kohta, mille puhul kohus otsustas, et komisjon ei võtnud Taani taotlust nitritite kasutamise kohta lihatoodetes tagasi lükates piisavalt arvesse toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamust, milles on seatud kahtluse alla direktiiviga 95/2/EÜ (7) lubatud nitritikoguste asjakohasus. |
| --- | --- |

(8)

See vastab toidu teaduskomitee 1990. (4) ja 1995. (5) aasta arvamusele, samuti Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusele, (6) milles sedastati, et lisatud nitritikogus – ja mitte jääkkogus – aitab pärssida C. botulinum’it, ning soovitati „soovituslikud lisatavad kogused” asendada „maksimaalsete lisatavate kogustega”. Samuti võetakse arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-3/00 (Taani vs. komisjon) Euroopa ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel Taani esitatud eelmise taotluse kohta, mille puhul kohus otsustas, et komisjon ei võtnud Taani taotlust nitritite kasutamise kohta lihatoodetes tagasi lükates piisavalt arvesse toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamust, milles on seatud kahtluse alla direktiiviga 95/2/EÜ (7) lubatud nitritikoguste asjakohasus.

| (9) | Erandina üldreeglist sätestatakse direktiivis 2006/52/EÜ jääkide piirnormid teatavate traditsiooniliste soolatud lihatoodete puhul, mida toodetakse vastavalt traditsioonilistele valmistamisviisidele. Nimetatud tooterühmade suhtes kohaldatakse jäägi piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire bacon’i, dry cured bacon’i ja samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire ham’i ja samalaadsete toodete puhul. Nende toodete puhul on kehtestatud maksimaalsed jääkide kogused seepärast, et asjaomaste toodete valmistamisprotsessi laadi tõttu ei ole võimalik kontrollida lihasse imenduvate soolade kogust. Direktiivis kirjeldatakse nimetatud toodete valmistamisprotsessi, et oleks võimalik tuvastada „samalaadseid tooteid” ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad. Allpool olev tabel sisaldab direktiiviga 2006/52/EÜ (8) kehtestatud piirnorme.









  E nr | Nimetus | Toiduaine | Maksimaalne kogus, mida võib töötlemise ajal lisada
  (väljendatud kui NaNO3) | Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus
  (väljendatud kui NaNO3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E 249 | Kaaliumnitrit (x) | Lihatooted | 150 mg/kg | |
| E 250 | Naatriumnitrit (x) | Steriliseeritud lihatooted (Fo > 3,00) (y) | 100 mg/kg | |
| Traditsioonilised märgsoolatud lihatooted (1): | | |
| Wiltshire bacon (1.1); | | |
| Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira et cabeça (salgados) | | 175 mg/kg |
| Toucinho fumado (1.2) | | |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Wiltshire ham (1.1) | | 100 mg/kg |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Rohschinken, nassgepökelt (1.6) | | 50 mg/kg |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Cured tongue (1.3) | | 50 mg/kg |
| Traditsioonilised kuivsoolatud lihatooted (2): | | |
| Dry cured bacon (2.1) | | 175 mg/kg |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Dry cured ham (2.1); | | 100 mg/kg |
| Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2); | | |
| Presunto, presunto da pá ja paio do lomb (2.3) | | |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Rohschinken, trockengepökelt (2.5) | | 50 mg/kg |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Muud traditsioonilised soolatud lihatooted (3): | | |
| Vysočina | 180 mg/kg | |
| Selský salám | | |
| Turistický trvanlivý salám | | |
| Poličan | | |
| Herkules | | |
| Lovecký salám | | |
| Dunajská klobása | | |
| Paprikáš (3.5) | | |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1) | | 50 mg/kg |
| ja samalaadsed tooted | | |
| Jellied veal and brisket (3.2) | | |

(9)

Erandina üldreeglist sätestatakse direktiivis 2006/52/EÜ jääkide piirnormid teatavate traditsiooniliste soolatud lihatoodete puhul, mida toodetakse vastavalt traditsioonilistele valmistamisviisidele. Nimetatud tooterühmade suhtes kohaldatakse jäägi piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire bacon’i, dry cured bacon’i ja samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire ham’i ja samalaadsete toodete puhul. Nende toodete puhul on kehtestatud maksimaalsed jääkide kogused seepärast, et asjaomaste toodete valmistamisprotsessi laadi tõttu ei ole võimalik kontrollida lihasse imenduvate soolade kogust. Direktiivis kirjeldatakse nimetatud toodete valmistamisprotsessi, et oleks võimalik tuvastada „samalaadseid tooteid” ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad. Allpool olev tabel sisaldab direktiiviga 2006/52/EÜ (8) kehtestatud piirnorme.

E nr

Nimetus

Toiduaine

Maksimaalne kogus, mida võib töötlemise ajal lisada

(väljendatud kui NaNO3)

Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus

(väljendatud kui NaNO3)

E 249

Kaaliumnitrit (x)

Lihatooted

150 mg/kg

E 250

Naatriumnitrit (x)

Steriliseeritud lihatooted (Fo > 3,00) (y)

100 mg/kg

Traditsioonilised märgsoolatud lihatooted (1):

Wiltshire bacon (1.1);

Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira et cabeça (salgados)

175 mg/kg

Toucinho fumado (1.2)

ja samalaadsed tooted

Wiltshire ham (1.1)

100 mg/kg

ja samalaadsed tooted

Rohschinken, nassgepökelt (1.6)

50 mg/kg

ja samalaadsed tooted

Cured tongue (1.3)

50 mg/kg

Traditsioonilised kuivsoolatud lihatooted (2):

Dry cured bacon (2.1)

175 mg/kg

ja samalaadsed tooted

Dry cured ham (2.1);

100 mg/kg

Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2);

Presunto, presunto da pá ja paio do lomb (2.3)

ja samalaadsed tooted

Rohschinken, trockengepökelt (2.5)

50 mg/kg

ja samalaadsed tooted

Muud traditsioonilised soolatud lihatooted (3):

Vysočina

180 mg/kg

Selský salám

Turistický trvanlivý salám

Poličan

Herkules

Lovecký salám

Dunajská klobása

Paprikáš (3.5)

ja samalaadsed tooted

Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1)

50 mg/kg

ja samalaadsed tooted

Jellied veal and brisket (3.2)

| (10) | Nagu toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet on eespool nimetatud arvamustes soovitanud, põhineb direktiiv 2006/52/EÜ maksimaalsete lisatavate koguste kehtestamisel ning kajastab nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikke, sätestades, et steriliseeritud lihatoodetes on lubatud nitritikogus kuni 100 mg/kg ja muudes lihatoodetes 150 mg/kg. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust ühenduses, oli ühenduse õiguslooja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata. |
| --- | --- |

(10)

Nagu toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet on eespool nimetatud arvamustes soovitanud, põhineb direktiiv 2006/52/EÜ maksimaalsete lisatavate koguste kehtestamisel ning kajastab nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikke, sätestades, et steriliseeritud lihatoodetes on lubatud nitritikogus kuni 100 mg/kg ja muudes lihatoodetes 150 mg/kg. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust ühenduses, oli ühenduse õiguslooja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata.

| (11) | Maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitleva eeskirja erandid on piiratud. Need kehtivad teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamisviisiga kaasneva soolade imendumise tõttu lihasse. Traditsioonilised tooted, mille puhul neid kohaldatakse, on määratletud eelkõige valmistamisviisi kirjelduse kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitleva eeskirja erandid on piiratud. Need kehtivad teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamisviisiga kaasneva soolade imendumise tõttu lihasse. Traditsioonilised tooted, mille puhul neid kohaldatakse, on määratletud eelkõige valmistamisviisi kirjelduse kaudu.

| (12) | Direktiivi 2006/52/EÜ pidid liikmesriigid üle võtma 15. veebruariks 2008, et võimaldada selle direktiivi nõuetele 15. veebruari 2008. aasta seisuga vastavate toodetega kauplemist ja nende kasutamist ning keelata 15. augusti 2008. aasta seisuga selle direktiivi nõuetele mittevastavate toodetega kauplemine ja nende kasutamine. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2006/52/EÜ pidid liikmesriigid üle võtma 15. veebruariks 2008, et võimaldada selle direktiivi nõuetele 15. veebruari 2008. aasta seisuga vastavate toodetega kauplemist ja nende kasutamist ning keelata 15. augusti 2008. aasta seisuga selle direktiivi nõuetele mittevastavate toodetega kauplemine ja nende kasutamine.

2.   TEATATUD RIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

| (13) | Taani teatatud riiklikud õigusnormid on 11. jaanuari 2005. aasta korraldus nr 22 lisaainete kohta (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ja positiivne loetelu Taanis lubatud toidu lisaainete kohta (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”). |
| --- | --- |

(13)

Taani teatatud riiklikud õigusnormid on 11. jaanuari 2005. aasta korraldus nr 22 lisaainete kohta (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ja positiivne loetelu Taanis lubatud toidu lisaainete kohta (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”).

| (14) | Korraldus nr 22 sisaldab põhimõtet, et toiduainetes võib kasutada ainult positiivses loetelus olevaid lisaaineid kindlatel tingimustel ning kindlate eesmärkide ja piirangutega. (9) Lisaks sätestatakse, et kui ei ole nähtud ette teisiti, viitavad positiivses loetelus toodud maksimaalsed väärtused maksimaalsele lisaainekogusele, mida võib lõplik toiduaine kaubaartiklina sisaldada. (10) Selle tulemusena võib Taani turul müüa ainult korralduse nr 22 ja positiivse loetelu nõuetele vastavaid toiduaineid. Taani veterinaar- ja toiduameti poolt korralduse nr 22 alusel kehtestatud positiivses loetelus määratakse, milliseid lisaaineid võib igas toiduaines kasutada ja millises koguses. Teatatud redaktsioon hakkas kehtima 29. jaanuaril 2005. |
| --- | --- |

(14)

Korraldus nr 22 sisaldab põhimõtet, et toiduainetes võib kasutada ainult positiivses loetelus olevaid lisaaineid kindlatel tingimustel ning kindlate eesmärkide ja piirangutega. (9) Lisaks sätestatakse, et kui ei ole nähtud ette teisiti, viitavad positiivses loetelus toodud maksimaalsed väärtused maksimaalsele lisaainekogusele, mida võib lõplik toiduaine kaubaartiklina sisaldada. (10) Selle tulemusena võib Taani turul müüa ainult korralduse nr 22 ja positiivse loetelu nõuetele vastavaid toiduaineid. Taani veterinaar- ja toiduameti poolt korralduse nr 22 alusel kehtestatud positiivses loetelus määratakse, milliseid lisaaineid võib igas toiduaines kasutada ja millises koguses. Teatatud redaktsioon hakkas kehtima 29. jaanuaril 2005.

| (15) | Nitritite E 249 ja E 250 kasutamise kohta lihas ja lihatoodetes sätestatakse Taani positiivses loetelus lisatavad kogused eraldi ning see sisaldab järgmisi maksimaalseid koguseid.






  Toiduaine | Lisatav nitritikogus
  (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.2.1. | Kuumtöötlemata lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud tervet lihatükki, sealhulgas üldjuhul ka toote viilud |

(15)

Nitritite E 249 ja E 250 kasutamise kohta lihas ja lihatoodetes sätestatakse Taani positiivses loetelus lisatavad kogused eraldi ning see sisaldab järgmisi maksimaalseid koguseid.

Toiduaine

Lisatav nitritikogus

(mg/kg)

8.2.1.

Kuumtöötlemata lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud tervet lihatükki, sealhulgas üldjuhul ka toote viilud

60

Wiltshire’ tüüpi peekon ja viilud, sealhulgas soolasink

150

| 8.2.2. | Kuumtöödeldud lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud tervet lihatükki, sealhulgas ka toote viilud (üldjuhul) |
| --- | --- |

8.2.2.

Kuumtöödeldud lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud tervet lihatükki, sealhulgas ka toote viilud (üldjuhul)

60

Rullepølse (lihast rulaadvorst)

100

Täielikult või poolkonserveeritud tooted, Wiltshire’ tüüpi peekonid ja selle viilud, sealhulgas soolasink

150

| 8.3.1. | Kuumtöötlemata lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud hakkliha, sealhulgas ka toote viilud (üldjuhul) |
| --- | --- |

8.3.1.

Kuumtöötlemata lihatooted, mille valmistamisel on kasutatud hakkliha, sealhulgas ka toote viilud (üldjuhul)

60

Fermenteeritud salaamivorstid

100

Täielikult või poolkonserveeritud kuumtöötlemata lihatooted, mis on valmistatud hakklihast

150

| 8.3.2. | Kuumtöödeldud lihatooted, mis on valmistatud hakklihast |
| --- | --- |

8.3.2.

Kuumtöödeldud lihatooted, mis on valmistatud hakklihast

60

Lihapallid ja maksapasteet (kødboller ja leverpostej)

0

Täielikult või poolkonserveeritud kuumtöödeldud lihatooted, mis on valmistatud hakklihast

150

| (16) | Seega selgub, et paljude lihatoodete puhul kehtib piirnorm 60 mg/kg, (11) samal ajal kui direktiivi 2006/52/EÜ piirnormid on 100 või 150 mg/kg. Teatavate vorstide puhul on Taanis aktsepteeritud piirnorm 100 mg/kg. Teatavate täielikult või poolkonserveeritud lihatoodete, sealhulgas Wiltshire’ tüüpi peekoni ja selle viilude puhul on piirnorm 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Seega selgub, et paljude lihatoodete puhul kehtib piirnorm 60 mg/kg, (11) samal ajal kui direktiivi 2006/52/EÜ piirnormid on 100 või 150 mg/kg. Teatavate vorstide puhul on Taanis aktsepteeritud piirnorm 100 mg/kg. Teatavate täielikult või poolkonserveeritud lihatoodete, sealhulgas Wiltshire’ tüüpi peekoni ja selle viilude puhul on piirnorm 150 mg/kg.

3.   MENETLUS

| (17) | 17. augustil 2007 sai komisjon Taani Kuningriigilt esimese, 14. augusti 2007. aasta kuupäevaga teatise, milles Taani kritiseeris direktiivi 2006/52/EÜ eri aspekte ning teatas komisjonile, et ei kavatse direktiivi 2006/52/EÜ võtta üle osas, mis käsitleb lihatoodetes sisalduvaid nitriteid. Taani ei teatanud aga oma riiklikest sätetest, mida ta soovib säilitada. 13. novembri 2007. aasta kirjas juhtis komisjon sellele Taani valitsuse tähelepanu. Oma 21. novembri 2007. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 23. novembril 2007, teavitas Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjoni asjaomastest riiklikest sätetest. Täiendavas, 22. novembri 2007. aasta kirjas, mille komisjon sai kätte 27. novembril 2007 ja mis sisaldab riikliku toiduinstituudi 30. oktoobri 2007. aasta aruannet, põhjendas Taani oma taotlust. |
| --- | --- |

(17)

17. augustil 2007 sai komisjon Taani Kuningriigilt esimese, 14. augusti 2007. aasta kuupäevaga teatise, milles Taani kritiseeris direktiivi 2006/52/EÜ eri aspekte ning teatas komisjonile, et ei kavatse direktiivi 2006/52/EÜ võtta üle osas, mis käsitleb lihatoodetes sisalduvaid nitriteid. Taani ei teatanud aga oma riiklikest sätetest, mida ta soovib säilitada. 13. novembri 2007. aasta kirjas juhtis komisjon sellele Taani valitsuse tähelepanu. Oma 21. novembri 2007. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 23. novembril 2007, teavitas Taani Kuningriigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjoni asjaomastest riiklikest sätetest. Täiendavas, 22. novembri 2007. aasta kirjas, mille komisjon sai kätte 27. novembril 2007 ja mis sisaldab riikliku toiduinstituudi 30. oktoobri 2007. aasta aruannet, põhjendas Taani oma taotlust.

| (18) | 21. detsembri 2007. aasta kirjas kinnitas komisjon, et sai teatise kätte ning et selle läbivaatamise kuuekuuline periood vastavalt artikli 95 lõikele 6 algas 24. novembril 2007, päev pärast teatise kättesaamist. |
| --- | --- |

(18)

21. detsembri 2007. aasta kirjas kinnitas komisjon, et sai teatise kätte ning et selle läbivaatamise kuuekuuline periood vastavalt artikli 95 lõikele 6 algas 24. novembril 2007, päev pärast teatise kättesaamist.

| (19) | 31. märtsi 2008. aasta kirjaga esitas Taani andmed lihatoodete tarbimise kohta Taanis. |
| --- | --- |

(19)

31. märtsi 2008. aasta kirjaga esitas Taani andmed lihatoodete tarbimise kohta Taanis.

| (20) | 31. jaanuari 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon teisi liikmesriike ja EFTA riike teatisest ning andis neile võimaluse esitada selle kohta 30 päeva jooksul kommentaare. Samuti avaldas komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas, (12) et teavitada muid huvitatud pooli Taani riiklikest sätetest, samuti taotluse põhjendustest. Komisjon sai kommentaare Eestilt, Prantsusmaalt, Ungarilt ja Norralt. (13)







  — | Eesti rõhutab, et arvestades Taani õigusaktide piiravat mõju kaubandusele, on oluline, et piirangud oleksid teaduslikult põhjendatud. |
| --- | --- | --- |

(20)

31. jaanuari 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon teisi liikmesriike ja EFTA riike teatisest ning andis neile võimaluse esitada selle kohta 30 päeva jooksul kommentaare. Samuti avaldas komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas, (12) et teavitada muid huvitatud pooli Taani riiklikest sätetest, samuti taotluse põhjendustest. Komisjon sai kommentaare Eestilt, Prantsusmaalt, Ungarilt ja Norralt. (13)

—

Eesti rõhutab, et arvestades Taani õigusaktide piiravat mõju kaubandusele, on oluline, et piirangud oleksid teaduslikult põhjendatud.

| — | Prantsusmaa rõhutab, et nitritid pärsivad tugevasti teatavate bakterite, sealhulgas Clostridium botulinum’i vohamist ning on seepärast olulised tegurid toidumürgituse ärahoidmiseks, samuti et lihatoodete puhul ei ole nitrititele alternatiive. Tema arvates põhineb direktiiv 2006/52/EÜ Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusel ja piirab maksimaalselt nitrosamiinide võimalikku kuhjumist, tagades samas mikrobioloogilise ohutuse. Euroopa Toiduohutusameti soovitusel reguleeritakse selles lisatavaid koguseid. Ta viitab maksimaalsetele jääkkogustele ainult erandina ja ainult juhul, kui maksimaalset lisatavat kogust ei olnud võimalik sätestada. Uus analüüs tuleks läbi viia alles siis, kui on kättesaadavad liikmesriikide uued uuringud lisaainete tarbimise kohta uute eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa rõhutab, et nitritid pärsivad tugevasti teatavate bakterite, sealhulgas Clostridium botulinum’i vohamist ning on seepärast olulised tegurid toidumürgituse ärahoidmiseks, samuti et lihatoodete puhul ei ole nitrititele alternatiive. Tema arvates põhineb direktiiv 2006/52/EÜ Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusel ja piirab maksimaalselt nitrosamiinide võimalikku kuhjumist, tagades samas mikrobioloogilise ohutuse. Euroopa Toiduohutusameti soovitusel reguleeritakse selles lisatavaid koguseid. Ta viitab maksimaalsetele jääkkogustele ainult erandina ja ainult juhul, kui maksimaalset lisatavat kogust ei olnud võimalik sätestada. Uus analüüs tuleks läbi viia alles siis, kui on kättesaadavad liikmesriikide uued uuringud lisaainete tarbimise kohta uute eeskirjade alusel.

| — | Toetades nitritite ja nitrosamiinidega kokkupuute vähendamist kõikvõimalike vahenditega, rõhutab Ungari vajadust määrata kogu ELis kohased nitritite kogused, sealhulgas traditsioonilistes soolatud lihatoodetes, mis võivad erineda Taani lihatoodetest ja mille puhul suuremate nitritikoguste lisamine võib olla õigustatud. Ta seab kahtluse alla Taani väite, et direktiivi 2006/52/EÜ ülevõtmine võib tuua kaasa nitritite kasutamise 2,3–2,4kordse suurenemise Taanis, võttes arvesse, et tootjad on kohustatud kasutama lubatud maksimumkogusest väiksemat kogust, kui nad suudavad tagada nõutava mikrobioloogilise ohutuse. Euroopa kultuur muutuks vaesemaks, kui traditsioonilised soolatud lihatooted kaoksid turult. |
| --- | --- |

—

Toetades nitritite ja nitrosamiinidega kokkupuute vähendamist kõikvõimalike vahenditega, rõhutab Ungari vajadust määrata kogu ELis kohased nitritite kogused, sealhulgas traditsioonilistes soolatud lihatoodetes, mis võivad erineda Taani lihatoodetest ja mille puhul suuremate nitritikoguste lisamine võib olla õigustatud. Ta seab kahtluse alla Taani väite, et direktiivi 2006/52/EÜ ülevõtmine võib tuua kaasa nitritite kasutamise 2,3–2,4kordse suurenemise Taanis, võttes arvesse, et tootjad on kohustatud kasutama lubatud maksimumkogusest väiksemat kogust, kui nad suudavad tagada nõutava mikrobioloogilise ohutuse. Euroopa kultuur muutuks vaesemaks, kui traditsioonilised soolatud lihatooted kaoksid turult.

| — | Norra on seisukohal, et Taani meede on õigustatud artiklis 30 osutatud oluliste vajaduste tõttu. Tema arvates on meetme eesmärk tagada inimeste tervise kaitse parimal võimalikul moel vastavalt teaduslikele soovitustele ning see ei ole meelevaldne diskrimineerimine ega kaubanduse varjatud piiramine. Ta väidab, et sellest põhjustatud siseturu toimimise takistus on vajalik ja proportsionaalne. Norra nõustub Taaniga selles, et lihatoodetes leiduvate nitritite puhul ei kajasta direktiiv 2006/52/EÜ täielikult teaduslikke soovitusi selles mõttes, et see ei taga mitmete lihatoodete puhul soovitud tulemuse saavutamiseks vajaliku vähima nitritikoguse kasutamist ega jääkkoguste kehtestamist. |
| --- | --- |

—

Norra on seisukohal, et Taani meede on õigustatud artiklis 30 osutatud oluliste vajaduste tõttu. Tema arvates on meetme eesmärk tagada inimeste tervise kaitse parimal võimalikul moel vastavalt teaduslikele soovitustele ning see ei ole meelevaldne diskrimineerimine ega kaubanduse varjatud piiramine. Ta väidab, et sellest põhjustatud siseturu toimimise takistus on vajalik ja proportsionaalne. Norra nõustub Taaniga selles, et lihatoodetes leiduvate nitritite puhul ei kajasta direktiiv 2006/52/EÜ täielikult teaduslikke soovitusi selles mõttes, et see ei taga mitmete lihatoodete puhul soovitud tulemuse saavutamiseks vajaliku vähima nitritikoguse kasutamist ega jääkkoguste kehtestamist.

4.   EUROOPA TOIDUOHUTUSAMETILE ESITATUD TAOTLUS

| (21) | Oma 10. märtsi 2008. aasta kirjas palus tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat, et Euroopa Toiduohutusamet esitaks teadusliku arvamuse selle kohta, kas toidu teaduskomitee varasemad, 1990. ja 1995. aasta arvamused ning Euroopa Toiduohutusameti 2003. aasta arvamus on Taani esitatud teavet arvestades endiselt kehtivad. Oma 28. märtsi 2008. aasta vastuses kinnitas Euroopa Toiduohutusamet, et toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti arvamused on Taani esitatud teavet silmas pidades endiselt kehtivad. |
| --- | --- |

(21)

Oma 10. märtsi 2008. aasta kirjas palus tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat, et Euroopa Toiduohutusamet esitaks teadusliku arvamuse selle kohta, kas toidu teaduskomitee varasemad, 1990. ja 1995. aasta arvamused ning Euroopa Toiduohutusameti 2003. aasta arvamus on Taani esitatud teavet arvestades endiselt kehtivad. Oma 28. märtsi 2008. aasta vastuses kinnitas Euroopa Toiduohutusamet, et toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti arvamused on Taani esitatud teavet silmas pidades endiselt kehtivad.

| (22) | Seoses nitritite/nitraatide mõjuga lihatoodete mikrobioloogilisele ohutusele viitab Euroopa Toiduohutusamet oma bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni 26. novembri 2003. aasta arvamusele. Arvamuses öeldi, et lihatoodete ohutusele aitavad kaasa mitmed tegurid (keetmisprotsess, soolasisaldus, vee aktiivsus jms ning et lisatav nitritikogus on mikrobioloogilise ohutuse jaoks oluline, mistõttu tulekski piirata lisatavaid koguseid (mitte aga jääkkoguseid). Samuti viitab Euroopa Toiduohutusamet asjaolule, et ameti juurde kuuluv bioloogiliste ohtude teaduskomisjon on nõustunud toidu teaduskomitee seisukohaga, et 50–100 mg nitriti lisamine liha kilogrammi kohta võib olla paljude toodete puhul piisav ning et muude toodete, eelkõige väikese soolasisalduse ja pika kõlblikkusajaga toodete puhul on C. botulinum’i vohamise takistamiseks vaja lisada 50–150 mg nitritit kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(22)

Seoses nitritite/nitraatide mõjuga lihatoodete mikrobioloogilisele ohutusele viitab Euroopa Toiduohutusamet oma bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni 26. novembri 2003. aasta arvamusele. Arvamuses öeldi, et lihatoodete ohutusele aitavad kaasa mitmed tegurid (keetmisprotsess, soolasisaldus, vee aktiivsus jms ning et lisatav nitritikogus on mikrobioloogilise ohutuse jaoks oluline, mistõttu tulekski piirata lisatavaid koguseid (mitte aga jääkkoguseid). Samuti viitab Euroopa Toiduohutusamet asjaolule, et ameti juurde kuuluv bioloogiliste ohtude teaduskomisjon on nõustunud toidu teaduskomitee seisukohaga, et 50–100 mg nitriti lisamine liha kilogrammi kohta võib olla paljude toodete puhul piisav ning et muude toodete, eelkõige väikese soolasisalduse ja pika kõlblikkusajaga toodete puhul on C. botulinum’i vohamise takistamiseks vaja lisada 50–150 mg nitritit kilogrammi kohta.

II.   HINDAMINE

1.   VASTUVÕETAVUS

| (23) | EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning komisjon kiidab taotluse heaks. |
| --- | --- |

(23)

EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist artiklis 30 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning komisjon kiidab taotluse heaks.

| (24) | Taani teatis käsitleb riiklikke sätteid, mis kalduvad kõrvale direktiivi 2006/52/EÜ I lisa punkti 3 alapunkti c (millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ III lisa C osa seoses lisaainetega E 249 ja E 250) sätetest. Taanis praegu kohaldatavad sätted kehtisid juba direktiivi 2006/52/EÜ vastuvõtmise ajal. |
| --- | --- |

(24)

Taani teatis käsitleb riiklikke sätteid, mis kalduvad kõrvale direktiivi 2006/52/EÜ I lisa punkti 3 alapunkti c (millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ III lisa C osa seoses lisaainetega E 249 ja E 250) sätetest. Taanis praegu kohaldatavad sätted kehtisid juba direktiivi 2006/52/EÜ vastuvõtmise ajal.

| (25) | Korraldus nr 22 ja Taani positiivne loetelu sisaldavad lihas ja lihatoodetes nitritite kasutamise kohta rangemaid sätteid kui direktiiv 2006/52/EÜ selle poolest, et nendes sätestatakse mitmete tooteliikide puhul väiksemad maksimaalsed lisatavad kogused kui direktiivis 2006/52/EÜ (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja sedavõrd, et nendega ei lubata erinevalt direktiivist 2006/52/EÜ tuua teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule maksimaalsete jääkkoguste alusel. |
| --- | --- |

(25)

Korraldus nr 22 ja Taani positiivne loetelu sisaldavad lihas ja lihatoodetes nitritite kasutamise kohta rangemaid sätteid kui direktiiv 2006/52/EÜ selle poolest, et nendes sätestatakse mitmete tooteliikide puhul väiksemad maksimaalsed lisatavad kogused kui direktiivis 2006/52/EÜ (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja sedavõrd, et nendega ei lubata erinevalt direktiivist 2006/52/EÜ tuua teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule maksimaalsete jääkkoguste alusel.

| (26) | Vastavalt artikli 95 lõikele 4 lisati teatisele põhjendus ühe või mitme artiklis 30 märgitud olulise vajaduse või keskkonna või töökeskkonna kaitse kohta, käesoleval juhul seoses vajadusega kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani seisukohta selgitatakse üksikasjalikumalt Taani toiduinstituudi 30. oktoobri 2007. aasta aruandes, mis esitati 27. novembril 2007, samuti muudes eespool punktides 17 ja 19 osutatud dokumentides. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt artikli 95 lõikele 4 lisati teatisele põhjendus ühe või mitme artiklis 30 märgitud olulise vajaduse või keskkonna või töökeskkonna kaitse kohta, käesoleval juhul seoses vajadusega kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani seisukohta selgitatakse üksikasjalikumalt Taani toiduinstituudi 30. oktoobri 2007. aasta aruandes, mis esitati 27. novembril 2007, samuti muudes eespool punktides 17 ja 19 osutatud dokumentides.

| (27) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid, leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba oma riiklike sätete säilitamiseks nitritite kasutamise kohta lihas ja lihatoodetes, on EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel vastuvõetav. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid, leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba oma riiklike sätete säilitamiseks nitritite kasutamise kohta lihas ja lihatoodetes, on EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 4 alusel vastuvõetav.

2.   PÕHJENDUSTE HINDAMINE

| (28) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada kõnealuses artiklis sätestatud ühenduse ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud normid, on täidetud. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada kõnealuses artiklis sätestatud ühenduse ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud normid, on täidetud.

| (29) | Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud asutamislepingu artiklis 30 sätestatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud normid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta asutamislepingu artikli 95 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud normid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(29)

Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud asutamislepingu artiklis 30 sätestatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud normid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta asutamislepingu artikli 95 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud normid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (30) | EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 95 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. See tähendab, et vastavalt asutamislepingu sätetele peab riiklike meetmete põhjendatust tõendama nende säilitamise taotluse esitanud liikmesriik. Arvestades EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigetes 4 ja 6 sätestatud menetlusraamistikku, sealhulgas eriti otsuse vastuvõtmise ranget tähtaega, peab komisjon tavaliselt piirduma taotleva liikmesriigi esitatud asjaolude asjakohasuse uurimisega ning mitte otsima ise võimalikke põhjuseid või õigustusi. |
| --- | --- |

(30)

EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 95 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. See tähendab, et vastavalt asutamislepingu sätetele peab riiklike meetmete põhjendatust tõendama nende säilitamise taotluse esitanud liikmesriik. Arvestades EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigetes 4 ja 6 sätestatud menetlusraamistikku, sealhulgas eriti otsuse vastuvõtmise ranget tähtaega, peab komisjon tavaliselt piirduma taotleva liikmesriigi esitatud asjaolude asjakohasuse uurimisega ning mitte otsima ise võimalikke põhjuseid või õigustusi.

| (31) | Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et ühenduse ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud normid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike normide hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(31)

Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et ühenduse ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud normid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike normide hindamisel arvesse võtta.

2.1.   TAANI SEISUKOHT

| (32) | Taani Kuningriik väidab, et tema õigusaktid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et nendes sätestatakse lisaainete E 249 (kaaliumnitrit) ja E 250 (naatriumnitrit) väiksem maksimaalne lisatav kogus kui direktiiviga 2006/52/EÜ ette nähtud ega lubata turule tuua traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani on seisukohal, et tema sätted on täielikult kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta soovitustega ning Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusega, sest need ei sisalda erandeid maksimaalse lisatava koguse põhimõttest, vaid jääkide piirnormidest, ning nendes sätestatakse lihatoodete teatavate rühmade kohta paremini diferentseeritud maksimaalsed kogused. |
| --- | --- |

(32)

Taani Kuningriik väidab, et tema õigusaktid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et nendes sätestatakse lisaainete E 249 (kaaliumnitrit) ja E 250 (naatriumnitrit) väiksem maksimaalne lisatav kogus kui direktiiviga 2006/52/EÜ ette nähtud ega lubata turule tuua traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani on seisukohal, et tema sätted on täielikult kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta soovitustega ning Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusega, sest need ei sisalda erandeid maksimaalse lisatava koguse põhimõttest, vaid jääkide piirnormidest, ning nendes sätestatakse lihatoodete teatavate rühmade kohta paremini diferentseeritud maksimaalsed kogused.

| (33) | Taani tunnistab, et teatavates aspektides vastab direktiiv 2006/52/EÜ toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti teaduslikele soovitustele, eelkõige selle poolest, et erinevalt direktiivi 95/2/EÜ algversioonist sätestatakse selles „maksimaalsed lisatavad kogused” erinevalt jääkkogustest ja „soovituslikest lisatavatest kogustest”. Taani on aga kriitiline selle suhtes, et mainitud põhimõttest on erandeid, mille tagajärjel määratakse mitmete traditsiooniliselt valmistatavate lihatoodete puhul endiselt jääkkogused, ning leiab, et see võib inimeste tervist ohustada. Ta rõhutab, et nitriti jääksisaldus on lisatud nitriti suhtes väga ebakindel näitaja, ning viitab uuringutele, mis on näidanud, et jääkkogused võivad isegi varjata väga suures koguses lisatud nitriteid, mis toob kaasa N-nitrosoühendite moodustumise ettearvamatult suures koguses. |
| --- | --- |

(33)

Taani tunnistab, et teatavates aspektides vastab direktiiv 2006/52/EÜ toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti teaduslikele soovitustele, eelkõige selle poolest, et erinevalt direktiivi 95/2/EÜ algversioonist sätestatakse selles „maksimaalsed lisatavad kogused” erinevalt jääkkogustest ja „soovituslikest lisatavatest kogustest”. Taani on aga kriitiline selle suhtes, et mainitud põhimõttest on erandeid, mille tagajärjel määratakse mitmete traditsiooniliselt valmistatavate lihatoodete puhul endiselt jääkkogused, ning leiab, et see võib inimeste tervist ohustada. Ta rõhutab, et nitriti jääksisaldus on lisatud nitriti suhtes väga ebakindel näitaja, ning viitab uuringutele, mis on näidanud, et jääkkogused võivad isegi varjata väga suures koguses lisatud nitriteid, mis toob kaasa N-nitrosoühendite moodustumise ettearvamatult suures koguses.

| (34) | Taani rõhutab ka, et nitrosamiinid, mille tekkimine oleneb lihatoodete nitritisisaldusest, on genotoksilised ja kantserogeensed, mistõttu tuleks nitritite kasutamist lubada ainult absoluutselt vajalikus koguses. Taani on seisukohal, et direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud maksimaalsed lisatavad kogused on tervise seisukohast liiga suured ning et nende koguste tehnoloogiline vajalikkus ei ole dokumenteeritud. Ta väidab, et ühenduse teadusorganite nõuandeid arvestades on võimalik Clostridium botulinum’i vohamist pärssida, piirdudes 50–150 mg/kg nitritiga ja määrates iga lihatootekategooria kohta koguse, mille vajadus on teaduslikult tõestatud. |
| --- | --- |

(34)

Taani rõhutab ka, et nitrosamiinid, mille tekkimine oleneb lihatoodete nitritisisaldusest, on genotoksilised ja kantserogeensed, mistõttu tuleks nitritite kasutamist lubada ainult absoluutselt vajalikus koguses. Taani on seisukohal, et direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud maksimaalsed lisatavad kogused on tervise seisukohast liiga suured ning et nende koguste tehnoloogiline vajalikkus ei ole dokumenteeritud. Ta väidab, et ühenduse teadusorganite nõuandeid arvestades on võimalik Clostridium botulinum’i vohamist pärssida, piirdudes 50–150 mg/kg nitritiga ja määrates iga lihatootekategooria kohta koguse, mille vajadus on teaduslikult tõestatud.

| (35) | Arvestades, et ligikaudu 90 % Taanis söödavatest soolatud lihatoodetest on tooted, mille puhul kehtib praegu nitriti maksimaalse lisatava kogusena 60 mg/kg, juhib Taani tähelepanu sellele, et direktiivi ülevõtmine ja üldise normi 150 mg/kg kehtestamine kõigi soolatud lihatoodete suhtes võib tuua Taanis kaasa nitritite tarbimise 2,3–2,4kordse kasvu, mis võib omakorda tuua kaasa sama suure kasvu moodustunud nitrosamiinide tarbimises. |
| --- | --- |

(35)

Arvestades, et ligikaudu 90 % Taanis söödavatest soolatud lihatoodetest on tooted, mille puhul kehtib praegu nitriti maksimaalse lisatava kogusena 60 mg/kg, juhib Taani tähelepanu sellele, et direktiivi ülevõtmine ja üldise normi 150 mg/kg kehtestamine kõigi soolatud lihatoodete suhtes võib tuua Taanis kaasa nitritite tarbimise 2,3–2,4kordse kasvu, mis võib omakorda tuua kaasa sama suure kasvu moodustunud nitrosamiinide tarbimises.

| (36) | Taani rõhutab, et olenemata sellest, et eeskirjad, milles nähakse ette väiksemas koguses nitritite lisamine, on kehtinud juba kaua, on need osutunud botulismi vältimiseks piisavaks. Taani valitsus juhib tähelepanu, et eeskirjad ei ole kunagi tekitanud probleeme seoses asjaomaste toodete säilitamisega ning et teiste liikmesriikidega võrreldes on Taanis vorstidest põhjustatud toidumürgituste esinemissagedus väga väike. Ta märgib, et botulismijuhte on Taanis vähem kui enamikus teistes liikmesriikides. 1999. aasta jaanuarikuu Eurosurveillance’i Euroopa Nakkushaiguste Teataja andmetel (eriväljaanne botulismi kohta Euroopas), esineb botulismi Taanis väga harva. Taani meditsiinilise järelevalve asutus Statens Serum teatab oma kodulehel, et pärast 1980. aastat on Taani elanikkonna hulgas ette tulnud ainult viis botulismijuhtu, millest ükski ei olnud põhjustatud lihatoodete tarbimisest. |
| --- | --- |

(36)

Taani rõhutab, et olenemata sellest, et eeskirjad, milles nähakse ette väiksemas koguses nitritite lisamine, on kehtinud juba kaua, on need osutunud botulismi vältimiseks piisavaks. Taani valitsus juhib tähelepanu, et eeskirjad ei ole kunagi tekitanud probleeme seoses asjaomaste toodete säilitamisega ning et teiste liikmesriikidega võrreldes on Taanis vorstidest põhjustatud toidumürgituste esinemissagedus väga väike. Ta märgib, et botulismijuhte on Taanis vähem kui enamikus teistes liikmesriikides. 1999. aasta jaanuarikuu Eurosurveillance’i Euroopa Nakkushaiguste Teataja andmetel (eriväljaanne botulismi kohta Euroopas), esineb botulismi Taanis väga harva. Taani meditsiinilise järelevalve asutus Statens Serum teatab oma kodulehel, et pärast 1980. aastat on Taani elanikkonna hulgas ette tulnud ainult viis botulismijuhtu, millest ükski ei olnud põhjustatud lihatoodete tarbimisest.

| (37) | Veelgi enam, Taani on seisukohal, et riigi nitritit käsitlevad sätted ei takista kaubandust, viidates arvandmetele, mis näitavad, et lihatoodete import teistest liikmesriikidest jätkub ning on viimastel aastatel isegi kasvanud. |
| --- | --- |

(37)

Veelgi enam, Taani on seisukohal, et riigi nitritit käsitlevad sätted ei takista kaubandust, viidates arvandmetele, mis näitavad, et lihatoodete import teistest liikmesriikidest jätkub ning on viimastel aastatel isegi kasvanud.

| (38) | Kokkuvõttes loeb Taani õiguspäraseks vähendada nitrosamiinidega kokkupuutest inimeste tervisele tulenevat ohtu direktiivi 2006/52/EÜ nõuetest rangemalt, jätkates oma õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(38)

Kokkuvõttes loeb Taani õiguspäraseks vähendada nitrosamiinidega kokkupuutest inimeste tervisele tulenevat ohtu direktiivi 2006/52/EÜ nõuetest rangemalt, jätkates oma õigusaktide kohaldamist.

2.2.   TAANI SEISUKOHA HINNANG

2.2.1.   Olulistel vajadustel rajanev põhjendus

| (39) | Taani õigusaktide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes, ning seepärast on õigusaktides kehtestatud paljude lihatoodete suhtes nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus ning keelatud on tuua turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid maksimaalsed jääkkogused. |
| --- | --- |

(39)

Taani õigusaktide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes, ning seepärast on õigusaktides kehtestatud paljude lihatoodete suhtes nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus ning keelatud on tuua turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid maksimaalsed jääkkogused.

| (40) | Et hinnata, kas Taani õigusaktid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt see, mis on seotud nitrosamiinide sisaldumisega lihatoodetes, ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka omaette võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmetest teguritest, millele on toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet asjaomastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms. |
| --- | --- |

(40)

Et hinnata, kas Taani õigusaktid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt see, mis on seotud nitrosamiinide sisaldumisega lihatoodetes, ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka omaette võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmetest teguritest, millele on toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet asjaomastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms.

| (41) | Võttes arvesse eelmisi kaalutlusi ja eespool punktides 9 ja 10 esitatud kaalutlusi, on komisjon seisukohal, et direktiiv 2006/52/EÜ tasakaalustab põhimõtteliselt omavahel asjakohaselt kaks vastuolulist terviseriski, arvestades lihatoodete sortimendi kirjusust kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse eelmisi kaalutlusi ja eespool punktides 9 ja 10 esitatud kaalutlusi, on komisjon seisukohal, et direktiiv 2006/52/EÜ tasakaalustab põhimõtteliselt omavahel asjakohaselt kaks vastuolulist terviseriski, arvestades lihatoodete sortimendi kirjusust kogu ühenduses.

| (42) | Teisest küljest peab komisjon hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemissageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani näidanud, et ta on siiamaani saavutanud oma õigusaktidega rahuldava tulemuse. Need andmed osutavad, et Taani õigusaktides sätestatud maksimaalsed kogused on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(42)

Teisest küljest peab komisjon hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemissageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani näidanud, et ta on siiamaani saavutanud oma õigusaktidega rahuldava tulemuse. Need andmed osutavad, et Taani õigusaktides sätestatud maksimaalsed kogused on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad.

| (43) | Komisjon märgib, et Taani õigusaktid sobivad kokku ühenduse teadusorganite asjaomaste teaduslike arvamustega. See põhineb maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastab nendes arvamustes osutatud nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul direktiiviga võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märgib, et Taani õigusaktid sobivad kokku ühenduse teadusorganite asjaomaste teaduslike arvamustega. See põhineb maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastab nendes arvamustes osutatud nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul direktiiviga võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise.

| (44) | Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamiku lihatooteid, ligikaudu 90 %, toodetena, mille puhul on praegu kehtestatud norm 60 mg/kg ja mis tuleks asendada normiga 100 või 150 mg/kg. Kuivõrd Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama direktiivis 2006/52/EÜ osutatud maksimaalse koguseni, ei ole tõenäoline, et Taani elanikkonna kokkupuude lihatoodetes sisalduvate nitrititega suureneb Taani esildises osutatud määral, s.o 2,3–2,4 korda. Siiski ei ole võimalik Taani elanikkonna suuremat kokkupuudet nitrititega välistada. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamiku lihatooteid, ligikaudu 90 %, toodetena, mille puhul on praegu kehtestatud norm 60 mg/kg ja mis tuleks asendada normiga 100 või 150 mg/kg. Kuivõrd Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama direktiivis 2006/52/EÜ osutatud maksimaalse koguseni, ei ole tõenäoline, et Taani elanikkonna kokkupuude lihatoodetes sisalduvate nitrititega suureneb Taani esildises osutatud määral, s.o 2,3–2,4 korda. Siiski ei ole võimalik Taani elanikkonna suuremat kokkupuudet nitrititega välistada.

| (45) | Lähtudes praegu kättesaadavast teabest, on komisjon seisukohal, et taotluse säilitada direktiivist 2006/52/EÜ rangemad meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega. |
| --- | --- |

(45)

Lähtudes praegu kättesaadavast teabest, on komisjon seisukohal, et taotluse säilitada direktiivist 2006/52/EÜ rangemad meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega.

2.2.2.   Suvalise diskrimineerimise vahendite, liikmesriikide-vahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

2.2.2.1.   Suvalise diskrimineerimise puudumine

| (46) | Artikli 95 lõige 6 kohustab komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata suvalise diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi. |
| --- | --- |

(46)

Artikli 95 lõige 6 kohustab komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata suvalise diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi.

| (47) | Taani riiklikud eekirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise korral võib järeldada, et riiklikud sätted ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid. |
| --- | --- |

(47)

Taani riiklikud eekirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise korral võib järeldada, et riiklikud sätted ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid.

2.2.2.2.   Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

| (48) | Riiklikud normid, mis on toodete kasutuse suhtes ühenduse direktiivi sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud ühenduses seaduslikult turule viia ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule viia. EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 6 sätestatud tingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute rakendamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut. |
| --- | --- |

(48)

Riiklikud normid, mis on toodete kasutuse suhtes ühenduse direktiivi sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud ühenduses seaduslikult turule viia ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule viia. EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 6 sätestatud tingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute rakendamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut.

| (49) | Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade reguleerimisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et artikli 95 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult riiklikku meedet, mis kujutab olulist takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, mis näitavad, et lihatooteid on teistest liikmesriikidest imporditud Taani õigusaktidest hoolimata ning import on viimastel aastatel isegi kasvanud. |
| --- | --- |

(49)

Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade reguleerimisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et artikli 95 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult riiklikku meedet, mis kujutab olulist takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, mis näitavad, et lihatooteid on teistest liikmesriikidest imporditud Taani õigusaktidest hoolimata ning import on viimastel aastatel isegi kasvanud.

| (50) | Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud sätted kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikide-vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(50)

Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud sätted kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikide-vahelist kaubandust.

2.2.2.3.   Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

| (51) | Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see kinnitada mis tahes riiklikku meedet, mis võib mõjutada siseturu rajamist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asutamislepingu artiklis 95 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks peab siseturu toimimise takistamist artikli 95 lõike 6 raames mõistma kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(51)

Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see kinnitada mis tahes riiklikku meedet, mis võib mõjutada siseturu rajamist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asutamislepingu artiklis 95 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks peab siseturu toimimise takistamist artikli 95 lõike 6 raames mõistma kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

| (52) | Võttes arvesse Taani valitsuse mainitud kasu tervisele, mis tuleneb nitrititega kokkupuute vähendamisest lihatoodetes ja asjaolust, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadavate arvandmete alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ning ei kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse Taani valitsuse mainitud kasu tervisele, mis tuleneb nitrititega kokkupuute vähendamisest lihatoodetes ja asjaolust, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadavate arvandmete alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ning ei kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 tähenduses.

| (53) | Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(53)

Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud.

2.2.3.   Ajaline piiratus

| (54) | Eespool osutatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige arvandmetel, mis näitavad, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal oluliselt kaubandust. |
| --- | --- |

(54)

Eespool osutatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige arvandmetel, mis näitavad, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal oluliselt kaubandust.

| (55) | Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses direktiivi 2006/52/EÜ kohaldamine võib kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja nende kaudu nitrosamiinidega. |
| --- | --- |

(55)

Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses direktiivi 2006/52/EÜ kohaldamine võib kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja nende kaudu nitrosamiinidega.

| (56) | Kuna ei ole võimalik piisava kindlusega ennustada, et need tegurid aja jooksul olulisel määral ei muutu, peab komisjon kohaseks vaadata olukord ajakohastatud teabe põhjal hiljemalt kahe aasta pärast uuesti läbi. |
| --- | --- |

(56)

Kuna ei ole võimalik piisava kindlusega ennustada, et need tegurid aja jooksul olulisel määral ei muutu, peab komisjon kohaseks vaadata olukord ajakohastatud teabe põhjal hiljemalt kahe aasta pärast uuesti läbi.

| (57) | Kaheaastane periood võimaldab Taani valitsusel esitada aegsasti uue taotluse ning täiendavaid asjakohaseid andmeid selle kohta, et direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud taseme kohaldamisega ei saavutata nõutavat kaitsetaset ning et see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(57)

Kaheaastane periood võimaldab Taani valitsusel esitada aegsasti uue taotluse ning täiendavaid asjakohaseid andmeid selle kohta, et direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud taseme kohaldamisega ei saavutata nõutavat kaitsetaset ning et see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele.

| (58) | Et tal oleks võimalik selliseid andmeid esitada, peab Taani olukorda jälgima, eelkõige seoses botulismi kontrolli all hoidmisega, 60 mg/kg normiga lihatoodete osakaaluga lihatoodete üldtarbimisest Taanis, sealhulgas mis tahes muu asjakohase tüüpiliste toitumistavadega seotud riskiteguriga, samuti seoses lihatoodete impordiga teistest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(58)

Et tal oleks võimalik selliseid andmeid esitada, peab Taani olukorda jälgima, eelkõige seoses botulismi kontrolli all hoidmisega, 60 mg/kg normiga lihatoodete osakaaluga lihatoodete üldtarbimisest Taanis, sealhulgas mis tahes muu asjakohase tüüpiliste toitumistavadega seotud riskiteguriga, samuti seoses lihatoodete impordiga teistest liikmesriikidest.

| (59) | Oma uues taotluses peab Taani esitama ka täieliku põhjenduse oma õigusaktide säilitamise kohta. |
| --- | --- |

(59)

Oma uues taotluses peab Taani esitama ka täieliku põhjenduse oma õigusaktide säilitamise kohta.

| (60) | Samal ajal võimaldab kaheaastane periood komisjonil kontrollida ja analüüsida direktiivi 2006/52/EÜ ülevõtmist liikmesriikides ning vaadata direktiiv 2006/52/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 7 tingimustel läbi, sealhulgas põhjalikult konsulteerides liikmesriikide ning Euroopa Toiduohutusametiga. |
| --- | --- |

(60)

Samal ajal võimaldab kaheaastane periood komisjonil kontrollida ja analüüsida direktiivi 2006/52/EÜ ülevõtmist liikmesriikides ning vaadata direktiiv 2006/52/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 7 tingimustel läbi, sealhulgas põhjalikult konsulteerides liikmesriikide ning Euroopa Toiduohutusametiga.

| (61) | Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et riiklikud sätted võib eespool täpsustatud ulatuses piiratud ajaks heaks kiita. Heakskiit peaks ulatuma ajani, mis on vajalik tarviliku teabe kogumiseks ja hoolikaks hindamiseks. Komisjon on seisukohal, et selleks on vajalik kaheaastane periood, mis algab käesoleva otsuse vastuvõtmise päeval. Otsus aegub kaks aastat pärast nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(61)

Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et riiklikud sätted võib eespool täpsustatud ulatuses piiratud ajaks heaks kiita. Heakskiit peaks ulatuma ajani, mis on vajalik tarviliku teabe kogumiseks ja hoolikaks hindamiseks. Komisjon on seisukohal, et selleks on vajalik kaheaastane periood, mis algab käesoleva otsuse vastuvõtmise päeval. Otsus aegub kaks aastat pärast nimetatud kuupäeva.

| (62) | Taani on kohustatud võtma oma riiklikku õigusesse üle muud direktiivi 2006/52/EÜ sätted. |
| --- | --- |

(62)

Taani on kohustatud võtma oma riiklikku õigusesse üle muud direktiivi 2006/52/EÜ sätted.

III.   JÄRELDUS

Eespool esitatud kaalutlusi ja liikmesriikide poolt Taani ametiasutuste esitatud teatise kohta antud kommentaare arvesse võttes leiab komisjon, et 23. novembril 2007 esitatud Taani taotlus säilitada direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud õigusnormidest rangemad riiklikud õigusnormid nitritite lisamise kohta on võimalik kiita heaks kaheks aastaks käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast arvates, kuni Taani ametiasutused tõendavad, et direktiivis 2006/52/EÜ sätestatud kogused tooksid kaasa vastuvõetamatu ohu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks riiklikud sätted nitritite lisamise kohta lihale ja lihatoodetele, mis sisalduvad 11. jaanuari 2005. aasta korralduses nr 22 lisaainete kohta (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ja positiivses loetelus Taanis lubatud toidu lisaainete kohta (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”), millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 21. novembri 2007. aasta kirjaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4.

Artikkel 2

Käesolev otsus aegub 23. mail 2010.

Artikkel 3

Otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 23. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 10.

1

(2)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/52/EÜ (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10).

3

(4)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 19. oktoobril 1990, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (26. seeria), lk 21.

4

(5)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 22. septembril 1995, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (38. seeria), lk 1.

5

(6)  Bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse kohta, mis käsitles nitritite/nitraatide mõju lihatoodete mikrobioloogilisele ohutusele, EFSA Teataja (2003) 14, 1–34.

6

EFSA Teataja (2003) 14, 1–34

(7)  20. märtsi 2003. aasta kohtuotsus, eelkõige selle punktid 109–115.

7

(8)  Direktiivi 2006/52/EÜ parandus (ELT L 78, 17.3.2007, lk 32).

8

(9)  Vt korralduse nr 22 lõiget 13 „Lisaainete kasutamine”.

9

(10)  Vt korralduse nr 22 lõiget 20.

10

(11)  Kødboller’i ja leverpostej’ puhul on nitritite kasutamine vastavalt otsusele nr 292/97/EÜ keelatud.

11

Kødboller

leverpostej

(12)  ELT C 30, 2.2.2008, lk 5.

12

(13)  Lisaks sai komisjon Iirimaalt kommentaare 1. mail 2008, s.o väljaspool komisjoni määratud tähtaega.

13

---

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/108

---

KOMISJONI OTSUS,

10. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2008/155/EÜ seoses Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikide teatavate embrüokogumis- ja -tootmisrühmadega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2466 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/449/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiivi 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. veebruari 2008. aasta otsuses 2008/155/EÜ, millega kehtestatakse nimekiri kolmandate riikide embrüokogumis- ja -tootmisrühmadest, mis on saanud heakskiidu veiseembrüote importimiseks ühendusse, (2) on sätestatud, et liikmesriigid võivad importida embrüoid kolmandatest riikidest vaid siis, kui neid on kogunud, töödelnud ja ladustanud nimetatud otsuse lisas esitatud embrüokogumis- ja -tootmisrühmad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. veebruari 2008. aasta otsuses 2008/155/EÜ, millega kehtestatakse nimekiri kolmandate riikide embrüokogumis- ja -tootmisrühmadest, mis on saanud heakskiidu veiseembrüote importimiseks ühendusse, (2) on sätestatud, et liikmesriigid võivad importida embrüoid kolmandatest riikidest vaid siis, kui neid on kogunud, töödelnud ja ladustanud nimetatud otsuse lisas esitatud embrüokogumis- ja -tootmisrühmad.

| (2) | Austraalia on esitanud taotluse jätta üks embrüokogumisrühm nimekirja kõnealuse riigi kannete hulgast välja. |
| --- | --- |

(2)

Austraalia on esitanud taotluse jätta üks embrüokogumisrühm nimekirja kõnealuse riigi kannete hulgast välja.

| (3) | Kanada ja Ameerika Ühendriigid on esitanud taotluse muudatuste tegemiseks kõnealuses nimekirjas oma riigi teatavaid embrüokogumisrühmi käsitlevatesse kannetesse. |
| --- | --- |

(3)

Kanada ja Ameerika Ühendriigid on esitanud taotluse muudatuste tegemiseks kõnealuses nimekirjas oma riigi teatavaid embrüokogumisrühmi käsitlevatesse kannetesse.

| (4) | Kanada ja Ameerika Ühendriigid on esitanud tagatised direktiivi 89/556/EMÜ asjakohaste eeskirjade täitmise kohta ning asjaomased embrüokogumisrühmad on saanud oma riigi veterinaarteenistuse ametliku heakskiidu ühendusse eksportimisega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kanada ja Ameerika Ühendriigid on esitanud tagatised direktiivi 89/556/EMÜ asjakohaste eeskirjade täitmise kohta ning asjaomased embrüokogumisrühmad on saanud oma riigi veterinaarteenistuse ametliku heakskiidu ühendusse eksportimisega tegelemiseks.

| (5) | Seetõttu tuleks otsust 2008/155/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks otsust 2008/155/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/155/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2006/60/EÜ (ELT L 31, 3.2.2006, lk 24).

1

(2)  ELT L 50, 23.2.2008, lk 51.

2

---

LISA

Otsuse 2008/155/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rida Austraalia embrüokogumisrühma ETV0006 kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

rida Austraalia embrüokogumisrühma ETV0006 kohta jäetakse välja;

| 2) | rida Kanada embrüokogumisrühma nr E 1159 kohta asendatakse järgmisega:










  „CA | | E 1159
  E 1719 | | Clinique vétérinaire de Saint-Georges |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 555, rue 130ième Est |
| Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4 |

2)

rida Kanada embrüokogumisrühma nr E 1159 kohta asendatakse järgmisega:

„CA

E 1159

E 1719

Clinique vétérinaire de Saint-Georges

555, rue 130ième Est

Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4

Dr. Michel Donnelly

Dr. Clermont Roy”

| 3) | Kanadat käsitlevasse osasse lisatakse järgmised read:










  „CA | | E 1596 | | Optimum Genetics Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4246 Albert Street, suite 407 |
| Regina, Saskatchewan S4S 3R9 |

3)

Kanadat käsitlevasse osasse lisatakse järgmised read:

„CA

E 1596

Optimum Genetics Ltd

4246 Albert Street, suite 407

Regina, Saskatchewan S4S 3R9

Dr. Stan Bychawski

CA

E 1020

| Progressive Dairy Techniques International Inc |
| --- |
| 1223 Cedar Creek Road, R.R. 4 |
| Cambridge, Ontario N1R 5S5 |

Progressive Dairy Techniques International Inc

1223 Cedar Creek Road, R.R. 4

Cambridge, Ontario N1R 5S5

Dr. John C. Draper

CA

E 1732

| Aylmer Veterinary Clinic |
| --- |
| 421 Talbot St. West |
| Aylmer, Ontario N5H 1K8 |

Aylmer Veterinary Clinic

421 Talbot St. West

Aylmer, Ontario N5H 1K8

Dr. James Raddatz

CA

E 1680

| Oxford Bovine Veterinary Services |
| --- |
| 276311 27th Line, R.R. 3 |
| Lakeside, Ontario, N0M 2G0 |

Oxford Bovine Veterinary Services

276311 27th Line, R.R. 3

Lakeside, Ontario, N0M 2G0

Dr. Frank Jongert”

| 4) | rida Ameerika Ühendriikide embrüokogumisrühma nr 99TX104 E874 kohta asendatakse järgmisega:










  „US | | 99TX104
  E1376 | | Ultimate Genetics/Camp Cooley |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rt 3 Box 745 |
| Franklin, TX 77856 |

4)

rida Ameerika Ühendriikide embrüokogumisrühma nr 99TX104 E874 kohta asendatakse järgmisega:

„US

99TX104

E1376

Ultimate Genetics/Camp Cooley

Rt 3 Box 745

Franklin, TX 77856

Dr. Dan Miller”

| 5) | rida Ameerika Ühendriikide embrüokogumisrühma nr 96TX088 E928 kohta asendatakse järgmisega:










  „US | | 96TX088
  E1376 | | Advanced Genetic Services |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 41402 OSR |
| Normangee, TX 77871 |

5)

rida Ameerika Ühendriikide embrüokogumisrühma nr 96TX088 E928 kohta asendatakse järgmisega:

„US

96TX088

E1376

Advanced Genetic Services

41402 OSR

Normangee, TX 77871

Dr. Dan Miller”

| 6) | lisatakse järgmised read Ameerika Ühendriikide kohta:










  „US | | 08TX138
  E1376 | | Santa Elena Ranch |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 720 HWY 75 S |
| Madisonville, TX 77864 |

6)

lisatakse järgmised read Ameerika Ühendriikide kohta:

„US

08TX138

E1376

Santa Elena Ranch

720 HWY 75 S

Madisonville, TX 77864

Dr. Dan Miller

US

08GA139

E795

| Troy Yoder |
| --- |
| 5979 HWY 26 |
| Montezuma, GA 31063 |

Troy Yoder

5979 HWY 26

Montezuma, GA 31063

Dr. Mitchell Parks”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 17.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/110

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/450/ÜVJP,

16. juuni 2008,

mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/439/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis (1) ning mille kehtivust pikendati ühismeetmega 2007/484/ÜVJP) (2) kuni 31. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/439/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis (1) ning mille kehtivust pikendati ühismeetmega 2007/484/ÜVJP) (2) kuni 31. detsembrini 2007.

| (2) | Ühismeetme 2006/439/ÜVJP kohaselt antud Euroopa Liidu abi on tõhustanud nii Euroopa Liidu kui ka OSCE rolli Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamises. Eelkõige on Euroopa Liidu osalemine OSCE missioonil Gruusias tulemuslikult taganud Gruusia ja Lõuna-Osseetia esindajate alaliste sekretariaatide toimimise OSCE egiidi all ning aidanud kaasa koosolekute korraldamisele konflikti lahendamise protsessis peamist osa etendava ühise kontrollkomisjoni raames. |
| --- | --- |

(2)

Ühismeetme 2006/439/ÜVJP kohaselt antud Euroopa Liidu abi on tõhustanud nii Euroopa Liidu kui ka OSCE rolli Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamises. Eelkõige on Euroopa Liidu osalemine OSCE missioonil Gruusias tulemuslikult taganud Gruusia ja Lõuna-Osseetia esindajate alaliste sekretariaatide toimimise OSCE egiidi all ning aidanud kaasa koosolekute korraldamisele konflikti lahendamise protsessis peamist osa etendava ühise kontrollkomisjoni raames.

| (3) | OSCE on taotlenud Euroopa Liidult täiendavat abi ning Euroopa Liit on nõustunud andma täiendavat finantsabi konflikti lahendamise protsessi toetamiseks. See finantsabi peaks keskenduma ühise kontrollkomisjoni ja majandusliku taastumise programmi käsitlevate juhtkomitee koosolekute, programmiga seotud teabelehe, usalduse suurendamise õpikoja ning õiguskaitseasutuste esindajate kohtumise toetamisele. |
| --- | --- |

(3)

OSCE on taotlenud Euroopa Liidult täiendavat abi ning Euroopa Liit on nõustunud andma täiendavat finantsabi konflikti lahendamise protsessi toetamiseks. See finantsabi peaks keskenduma ühise kontrollkomisjoni ja majandusliku taastumise programmi käsitlevate juhtkomitee koosolekute, programmiga seotud teabelehe, usalduse suurendamise õpikoja ning õiguskaitseasutuste esindajate kohtumise toetamisele.

| (4) | Käesoleva ühismeetme kohaselt antav Euroopa Liidu abi täiendab tööd, mida teeb ühismeetmega 2008/132/ÜVJP (3) Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja”), kelle volitused sisaldavad muu hulgas osalemist konfliktide ennetamises ja lahendamises ning Euroopa Liidu ja kõnealuse piirkonna peamiste huvitatud osalejate dialoogi tõhustamist, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva ühismeetme kohaselt antav Euroopa Liidu abi täiendab tööd, mida teeb ühismeetmega 2008/132/ÜVJP (3) Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja”), kelle volitused sisaldavad muu hulgas osalemist konfliktide ennetamises ja lahendamises ning Euroopa Liidu ja kõnealuse piirkonna peamiste huvitatud osalejate dialoogi tõhustamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liit osaleb Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessi tõhustamise toetamises.

2.   Sel eesmärgil toetab Euroopa Liit OSCEd, et rahastada ühise kontrollkomisjoni ja teiste ühise kontrollkomisjoni raames olevate mehhanismide koosolekuid.

3.   Euroopa Liit toetab rahaliselt OSCEd, et rahastada majandusliku taastumise programmi käsitlevate juhtkomitee koosolekute korraldamist, majandusliku taastumise programmi teabelehe väljaandmist, usalduse suurendamise õpikoja ning õiguskaitseasutuste esindajate kohtumise läbiviimist.

4.   Osana Euroopa Liidu meetmetest usalduse suurendamiseks Gruusias toetab Euroopa Liit rahaliselt ka ühise kontrollkomisjoni mitteametliku kohtumise korraldamist Brüsselis või nõukogu eesistujana tegutseva liikmesriigi pealinnas.

Artikkel 2

Käesoleva ühismeetme rakendamise ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

Artikkel 3

1.   Käesoleva ühismeetme alusel eraldatava finantsabi väljamaksmise eelduseks on ühise kontrollkomisjoni ja teiste ühise kontrollkomisjoni raames olevate mehhanismide korrapäraste koosolekute korraldamine, majandusliku taastumise programmi käsitlevate juhtkomitee koosolekute korraldamine ja programmi käsitleva teabelehe väljaandmine, usalduse suurendamise õpikoja ja õiguskaitseasutuste esindajate kohtumise läbiviimine ning ühise kontrollkomisjoni mitteametliku kohtumise korraldamine Brüsselis või nõukogu eesistujana tegutseva liikmesriigi pealinnas kaheteistkümne kuu jooksul alates komisjoni ja OSCE missiooni Gruusias vahel sõlmitava rahastamislepingu jõustumisest. Nii Gruusia kui ka Lõuna-Osseetia pool peaksid tegema märgatavaid pingutusi, et saavutada tegelikku poliitilist edu protsessis, mille eesmärk on jõuda omavaheliste erimeelsuste püsiva ja rahumeelse lahendamiseni.

2.   Komisjoni ülesandeks on ELi finantstoetuse kasutamise kontrollimine ja hindamine, eelkõige kontrollib ja hindab komisjon vastavust lõikes 1 sätestatud tingimustele. Selleks sõlmib komisjon OSCE missiooniga Gruusias rahastamislepingu toetusena antava ELi abi kasutamise kohta. Komisjon tagab samuti toetuse nõuetekohase kasutamise vastavalt artikli 1 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud eesmärkidele.

3.   OSCE missioon Gruusias vastutab lähetuskulude tasumise, ühise kontrollkomisjoni egiidi all konverentside korraldamise ning seadmete nõuetekohase ostmise ja üleandmise eest. Rahastamislepingus sätestatakse, et OSCE missioon Gruusias tagab ELi toetuse nähtavuse projektides ja esitab komisjonile kvartaliaruanded toetuse kasutamise kohta.

4.   Tihedas koostöös Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindajaga on komisjon pidevalt ühenduses OSCE missiooniga Gruusias, et jälgida ja hinnata ELi toetuse mõju.

5.   Komisjon annab käesoleva ühismeetme rakendamisest kirjalikult aru eesistujariigi vastutusel tegutsevale nõukogule, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Nimetatud aruanne tugineb eelkõige kvartaliaruannetele, mida OSCE missioon Gruusias lõike 3 kohaselt esitab.

Artikkel 4

1.   Artikli 1 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud ELi rahalise toetuse kogu lähtesumma on 223 000 eurot.

2.   Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele.

Artikkel 5

1.   Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 16. juunini 2009.

2.   Käesolev ühismeede vaadatakse läbi kümme kuud pärast selle jõustumist. Selleks hindab Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindaja koostöös komisjoniga vajadust osutada Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessile täiendavat toetust ja annab vajaduse korral nõukogule soovitusi.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 16. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  ELT L 174, 28.6.2006, lk 9.

1

(2)  ELT L 181, 11.7.2007, lk 14.

2

(3)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 30.

3

---