# Uradni list L 165/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 165 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5126. junij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 165

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5126. junij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 600/2008 z dne 25. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 601/2008 z dne 25. junija 2008 o zaščitnih ukrepih v zvezi z nekaterimi ribiškimi proizvodi, uvoženimi iz Gabona in namenjenimi za prehrano ljudi (
  1
  ) | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 602/2008 z dne 25. junija 2008 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 603/2008 z dne 25. junija 2008 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo, odprtih z Uredbo (ES) št. 412/2008 | 7 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 600/2008 z dne 25. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 601/2008 z dne 25. junija 2008 o zaščitnih ukrepih v zvezi z nekaterimi ribiškimi proizvodi, uvoženimi iz Gabona in namenjenimi za prehrano ljudi (
  1
  )

1

3

Uredba Komisije (ES) št. 602/2008 z dne 25. junija 2008 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008

6

Uredba Komisije (ES) št. 603/2008 z dne 25. junija 2008 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo, odprtih z Uredbo (ES) št. 412/2008

7

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/486/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. junija 2008 o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane | 8 |
| | | SPORAZUMI |
| | | Svet |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati | 10 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja | 11 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/486/ES

*

Sklep Sveta z dne 23. junija 2008 o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

8

SPORAZUMI

Svet

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati

10

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

11

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/487/SZVP z dne 23. junija 2008 v podporo univerzalizaciji in izvajanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 v okviru Evropske varnostne strategije | 41 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/487/SZVP z dne 23. junija 2008 v podporo univerzalizaciji in izvajanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 v okviru Evropske varnostne strategije

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 600/2008

z dne 25. junija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 51,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 22,9 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 158,4 |
| 0805 50 10 | AR | 103,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 85,8 |
| ZA | 154,5 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | AR | 87,3 |
| BR | 79,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 73,8 |
| NZ | 121,7 |
| US | 94,9 |
| UY | 88,3 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 121,6 |
| TR | 194,6 |
| ZZ | 158,1 |
| 0809 20 95 | TR | 365,3 |
| US | 353,8 |
| ZZ | 359,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | IL | 144,8 |
| US | 245,1 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 40 05 | IL | 157,7 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 144,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

60,9

MK

34,1

TR

59,6

ZZ

51,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

22,9

TR

83,4

ZZ

87,7

0709 90 70

JO

216,7

TR

100,0

ZZ

158,4

0805 50 10

AR

103,2

TR

135,6

US

85,8

ZA

154,5

ZZ

119,8

0808 10 80

AR

87,3

BR

79,0

CL

90,0

CN

73,8

NZ

121,7

US

94,9

UY

88,3

ZA

90,6

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

121,6

TR

194,6

ZZ

158,1

0809 20 95

TR

365,3

US

353,8

ZZ

359,6

0809 30 10, 0809 30 90

IL

144,8

US

245,1

ZZ

195,0

0809 40 05

IL

157,7

TR

131,9

ZZ

144,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 601/2008

z dne 25. junija 2008

o zaščitnih ukrepih v zvezi z nekaterimi ribiškimi proizvodi, uvoženimi iz Gabona in namenjenimi za prehrano ljudi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), in zlasti člena 53(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 je treba sprejeti potrebne ukrepe, kadar je očitno, da bodo živila, uvožena iz tretje države, verjetno pomenila resno tveganje za zdravje ljudi, živali ali okolje in da takega tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 je treba sprejeti potrebne ukrepe, kadar je očitno, da bodo živila, uvožena iz tretje države, verjetno pomenila resno tveganje za zdravje ljudi, živali ali okolje in da takega tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice.

| (2) | Inšpekcijski pregled Skupnosti, opravljen leta 2007 v Gabonu, je razkril resne pomanjkljivosti v zvezi z nekaterimi ribiškimi proizvodi, namenjenimi za izvoz v Evropsko skupnost. Resne pomanjkljivosti so bile ugotovljene zlasti glede sposobnosti gabonskih organov, da izvedejo popravne ukrepe, kadar se pojavijo visoke vrednosti težkih kovin in sulfitov. |
| --- | --- |

(2)

Inšpekcijski pregled Skupnosti, opravljen leta 2007 v Gabonu, je razkril resne pomanjkljivosti v zvezi z nekaterimi ribiškimi proizvodi, namenjenimi za izvoz v Evropsko skupnost. Resne pomanjkljivosti so bile ugotovljene zlasti glede sposobnosti gabonskih organov, da izvedejo popravne ukrepe, kadar se pojavijo visoke vrednosti težkih kovin in sulfitov.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminantov v živilih določa mejne vrednosti težkih kovin v nekaterih ribiških proizvodih. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminantov v živilih določa mejne vrednosti težkih kovin v nekaterih ribiških proizvodih.

| (4) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES (3) z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil določa mejne vrednosti sulfitov v nekaterih ribiških proizvodih. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES (3) z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil določa mejne vrednosti sulfitov v nekaterih ribiških proizvodih.

| (5) | Države članice morajo zato opraviti ustrezne preglede nekaterih ribiških proizvodov iz Gabona ob prihodu na mejo Skupnosti za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 1881/2006 za težke kovine in Direktivo 95/2/ES za sulfite. |
| --- | --- |

(5)

Države članice morajo zato opraviti ustrezne preglede nekaterih ribiških proizvodov iz Gabona ob prihodu na mejo Skupnosti za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 1881/2006 za težke kovine in Direktivo 95/2/ES za sulfite.

| (6) | Države članice pri teh pregledih uporabijo ustrezne načrte vzorčenja in analitične metode. Za vzorčenje in analizo težkih kovin se uporabi Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 (4). |
| --- | --- |

(6)

Države članice pri teh pregledih uporabijo ustrezne načrte vzorčenja in analitične metode. Za vzorčenje in analizo težkih kovin se uporabi Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 (4).

| (7) | Uredba (ES) št. 178/2002 vzpostavlja sistem hitrega obveščanja za živila in krmo, ki ga je treba uporabljati pri izvajanju zahteve o medsebojnem obveščanju iz člena 22(2) Direktive Sveta 97/78/ES (5). Poleg tega morajo države članice z rednimi poročili Komisijo obveščati o vseh rezultatih analiz uradnega nadzora, izvedenega nad pošiljkami navedenih ribiških proizvodov iz Gabona, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 178/2002 vzpostavlja sistem hitrega obveščanja za živila in krmo, ki ga je treba uporabljati pri izvajanju zahteve o medsebojnem obveščanju iz člena 22(2) Direktive Sveta 97/78/ES (5). Poleg tega morajo države članice z rednimi poročili Komisijo obveščati o vseh rezultatih analiz uradnega nadzora, izvedenega nad pošiljkami navedenih ribiških proizvodov iz Gabona, ki jih zajema ta uredba.

| (8) | Uredbo je treba ponovno pregledati po enem letu glede jamstev, ki jih zagotovijo gabonski pristojni organi, in na podlagi rezultatov preskusov, opravljenih v državah članicah. Nov inšpekcijski pregled Komisije bi lahko bil potreben, da se preverijo dana jamstva. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo je treba ponovno pregledati po enem letu glede jamstev, ki jih zagotovijo gabonski pristojni organi, in na podlagi rezultatov preskusov, opravljenih v državah članicah. Nov inšpekcijski pregled Komisije bi lahko bil potreben, da se preverijo dana jamstva.

| (9) | Vsi stroški, nastali pri uporabi te uredbe, se zaračunajo dobavitelju, prejemniku ali njegovemu zastopniku. |
| --- | --- |

(9)

Vsi stroški, nastali pri uporabi te uredbe, se zaračunajo dobavitelju, prejemniku ali njegovemu zastopniku.

| (10) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba velja za tiste ribiške proizvode s poreklom iz Gabona, namenjene za prehrano ljudi, ki so zajeti v Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 za težke kovine in Direktivi 95/2/ES za sulfite.

Člen 2

1.   Države članice z uporabo ustreznih načrtov vzorčenja in analitičnih metod zagotovijo, da se za vsako pošiljko proizvodov iz člena 1 izvedejo ustrezni preskusi in da so zadevni proizvodi v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1881/2006 za težke kovine in Direktive 95/2/ES za sulfite. Vzorčenje in analiza težkih kovin se izvedeta skladno z Uredbo (ES) št. 333/2007.

2.   Države članice Komisiji vsake tri mesece predložijo poročilo o vseh rezultatih analiz uradnih nadzorov nad pošiljkami proizvodov iz člena 1. To poročilo se predloži v mesecu, ki sledi vsakemu četrtletju (aprila, julija, oktobra in januarja).

3.   Uporabi se enotna oblika poročila iz Priloge k tej uredbi.

Člen 3

Države članice ne dovolijo uvoza proizvodov iz člena 1, za katere se ugotovi, da niso v skladu z določbami iz člena 2(1).

Člen 4

Vsi izdatki, nastali ob uporabi te uredbe, se zaračunajo dobavitelju, prejemniku ali njunima zastopnikoma.

Člen 5

Ta uredba se pregleda glede jamstev, ki jih ponudijo gabonski pristojni organi, in na podlagi rezultatov preskusov iz člena 2. Nov inšpekcijski pregled Komisije bi lahko bil potreben, da se preverijo dana jamstva.

Člen 6

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 202/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

1

(2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1126/2007 (UL L 255, 29.9.2007, str. 14).

2

(3)  UL L 61, 18.3.1995, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/52/ES (UL L 204, 26.7.2006, str. 10).

3

(4)  UL L 88, 29.3.2007, str. 29.

4

(5)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/04/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352).

5

---

PRILOGA

Enotna oblika poročila iz člena 2.3

Rezultati nadzora nekaterih ribiških proizvodov iz Gabona nad vrednostmi težkih kovin in sulfitov

Država poročevalka:

Leto:

Četrtletje:

| Vrsta ribiškega proizvoda | Oznaka vzorca | Datum analize
  [dd/mm/yyyy] | Analizirana snov [npr.: Pb, Cd, Hg, sulfit] (1) | Rezultat
  [mg/kg] (2) | Merilna negotovost
  (samo za težke kovine)
  [x ± U] (3) | V skladu z določbami
  [Da/Ne] | Meja zaznavnosti
  (samo za težke kovine)
  [mg/kg] | Meja določljivosti
  (samo za težke kovine)
  [mg/kg] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Vrsta ribiškega proizvoda

Oznaka vzorca

Datum analize

[dd/mm/yyyy]

Analizirana snov [npr.: Pb, Cd, Hg, sulfit] (1)

Rezultat

[mg/kg] (2)

Merilna negotovost

(samo za težke kovine)

[x ± U] (3)

V skladu z določbami

[Da/Ne]

Meja zaznavnosti

(samo za težke kovine)

[mg/kg]

Meja določljivosti

(samo za težke kovine)

[mg/kg]

---

(1)  Vsak analit navedite v novi vrsti.

(2)  O rezultatih za sulfite se poroča v obliki SO2.

(3)  V skladu z Uredbo (ES) št. 333/2007.

---

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 602/2008

z dne 25. junija 2008

o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 z dne 19. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 (3) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju za goveje in telečje meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 z dne 19. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 (3) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju za goveje in telečje meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, so višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, so višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozne pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4003, ki so vloženi za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 431/2008, se uporabi koeficient dodelitve v višini 20,564162 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2). Uredba (ES) št. 1254/1999 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 130, 20.5.2007, str. 3.

3

---

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 603/2008

z dne 25. junija 2008

o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo, odprtih z Uredbo (ES) št. 412/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 412/2008 z dne 8. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo (3), je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za goveje meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 412/2008 z dne 8. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo (3), je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za goveje meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 so za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4057 višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 so za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4057 višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozne pravice, vložene za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 412/2008, se za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4057 uporabi koeficient dodelitve v višini 9,748767 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2). Uredba (ES) št. 1254/1999 bo 1. julija 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 125, 9.5.2008, str. 7.

3

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/8

---

SKLEP SVETA

z dne 23. junija 2008

o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

(2008/486/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 25(1) Uredbe,

ob upoštevanju seznama kandidatov, ki ga je Svetu predložila Komisija,

ob upoštevanju stališč Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane. Prav tako je nujno potrebno sodelovanje z državami članicami. |
| --- | --- |

(1)

Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane. Prav tako je nujno potrebno sodelovanje z državami članicami.

| (2) | Polovica članov upravnega odbora Agencije bo 30. junija 2008 končala svoj mandat. |
| --- | --- |

(2)

Polovica članov upravnega odbora Agencije bo 30. junija 2008 končala svoj mandat.

| (3) | Na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je podal Evropski parlament, so bile preučene kandidature za imenovanje sedmih novih članov upravnega odbora. Cilj imenovanja je zagotavljanje najvišjih standardov strokovne usposobljenosti, širokega izbora ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je podal Evropski parlament, so bile preučene kandidature za imenovanje sedmih novih članov upravnega odbora. Cilj imenovanja je zagotavljanje najvišjih standardov strokovne usposobljenosti, širokega izbora ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije.

| (4) | Trije izmed teh članov bi morali izhajati iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi – |
| --- | --- |

(4)

Trije izmed teh članov bi morali izhajati iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi –

SKLENIL:

Člen 1

Za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2012 se imenujejo naslednji člani upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane:

| — | Davies, Sue (2) |
| --- | --- |

—

Davies, Sue (2)

| — | Facelli, Piergiuseppe |
| --- | --- |

—

Facelli, Piergiuseppe

| — | Horst, Matthias (2) |
| --- | --- |

—

Horst, Matthias (2)

| — | Pogačnik, Milan |
| --- | --- |

—

Pogačnik, Milan

| — | Ruprich, Jiří |
| --- | --- |

—

Ruprich, Jiří

| — | Turunen, Sinikka (2) |
| --- | --- |

—

Turunen, Sinikka (2)

| — | Url, Bernhard. |
| --- | --- |

—

Url, Bernhard.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2002/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

1

(2)  Član, ki izhaja iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi.

2

---

SPORAZUMI

Svet

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/10

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati

Evropska skupnost in vlada Republike Kiribati sta se 15. novembra 2007 oziroma 29. aprila 2008 medsebojno uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti sporazuma (1).

Sporazum je v skladu s tem začel veljati 29. aprila 2008, na podlagi člena 18 Sporazuma.

---

(1)  UL L 205, 7.8.2007, str. 3.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/11

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

Vključuje vse veljavno besedilo do:

dopolnila 3 k spremembam 03 – datum veljavnosti: 23. marec 2000

1.   PODROČJE UPORABE

1.1.   Ta pravilnik se uporablja za delovanje krmilnega mehanizma motornih vozil kategorije M1 in vozil kategorije N1 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 1 500 kg, v zvezi z zaščito voznika pri čelnem trčenju.

1.2.   Na zahtevo proizvajalca se lahko na podlagi tega pravilnika homologirajo tudi druga vozila, ki niso navedena v zgornjem odstavku 1.1.

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1. | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja; |
| --- | --- |

2.1.

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja;

| 2.2. | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:






  2.2.1. | vozilo, ki ga poganja motor z notranjim zgorevanjem:






  2.2.1.1 | konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali tistega dela vozila, ki je pred napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

2.2.1.

vozilo, ki ga poganja motor z notranjim zgorevanjem:

2.2.1.1

konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali tistega dela vozila, ki je pred napravo za upravljanje krmilja;

| 2.2.1.2. | masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18.; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18.;

| 2.2.2. | vozilo, ki ga poganja električni motor:






  2.2.2.1. | mere, masa, konstrukcija vozila, oblike in sestavni materiali, položaj sestavnih delov pogonskega sistema, položaj akumulatorja ali delov pogonskega akumulatorja. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

vozilo, ki ga poganja električni motor:

2.2.2.1.

mere, masa, konstrukcija vozila, oblike in sestavni materiali, položaj sestavnih delov pogonskega sistema, položaj akumulatorja ali delov pogonskega akumulatorja.

| 2.2.2.2. | Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18.; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18.;

| 2.3. | „homologacija naprave za upravljanje krmilja“ pomeni homologacijo tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja; |
| --- | --- |

2.3.

„homologacija naprave za upravljanje krmilja“ pomeni homologacijo tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja;

| 2.4. | „tip naprave za upravljanje krmilja“ pomeni kategorijo naprav za upravljanje krmilja, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:






  2.4.1. | konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„tip naprave za upravljanje krmilja“ pomeni kategorijo naprav za upravljanje krmilja, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

2.4.1.

konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali;

| 2.5. | „naprava za upravljanje krmilja“ pomeni napravo za krmiljenje, ponavadi volan, ki jo upravlja voznik; |
| --- | --- |

2.5.

„naprava za upravljanje krmilja“ pomeni napravo za krmiljenje, ponavadi volan, ki jo upravlja voznik;

| 2.6. | „univerzalna naprava za upravljanje krmilja“ pomeni napravo za upravljanje krmilja, ki jo je mogoče vgraditi v več homologiranih tipov vozil, pri čemer razlike v pritrditvi naprave za upravljanje krmilja na volanski drog ne vplivajo na obnašanje naprave za upravljanje krmilja pri trčenju; |
| --- | --- |

2.6.

„univerzalna naprava za upravljanje krmilja“ pomeni napravo za upravljanje krmilja, ki jo je mogoče vgraditi v več homologiranih tipov vozil, pri čemer razlike v pritrditvi naprave za upravljanje krmilja na volanski drog ne vplivajo na obnašanje naprave za upravljanje krmilja pri trčenju;

| 2.7. | „zračna blazina“ pomeni prožno blazino, ki je oblikovana tako, da se pod pritiskom napolni s plinom, in je:






  2.7.1. | oblikovana za zaščito voznika pred udarcem ob napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„zračna blazina“ pomeni prožno blazino, ki je oblikovana tako, da se pod pritiskom napolni s plinom, in je:

2.7.1.

oblikovana za zaščito voznika pred udarcem ob napravo za upravljanje krmilja;

| 2.7.2. | napihnjena z napravo, ki se sproži pri trčenju vozila; |
| --- | --- |

2.7.2.

napihnjena z napravo, ki se sproži pri trčenju vozila;

| 2.8. | „obod naprave za upravljanje krmilja“ pomeni skoraj okrogel zunanji obroč naprave za upravljanje krmilja, ki ga voznik med vožnjo ponavadi drži z roko; |
| --- | --- |

2.8.

„obod naprave za upravljanje krmilja“ pomeni skoraj okrogel zunanji obroč naprave za upravljanje krmilja, ki ga voznik med vožnjo ponavadi drži z roko;

| 2.9. | „napera“ pomeni palico, ki povezuje obod naprave za upravljanje krmilja s pestom volana; |
| --- | --- |

2.9.

„napera“ pomeni palico, ki povezuje obod naprave za upravljanje krmilja s pestom volana;

| 2.10. | „pesto“ pomeni tisti del naprave za upravljanje krmilja, ponavadi na sredini, ki:






  2.10.1. | povezuje napravo za upravljanje krmilja s krmilnim drogom, |
| --- | --- | --- |

2.10.

„pesto“ pomeni tisti del naprave za upravljanje krmilja, ponavadi na sredini, ki:

2.10.1.

povezuje napravo za upravljanje krmilja s krmilnim drogom,

| 2.10.2. | prenaša navor z naprave za upravljanje krmilja na krmilni drog; |
| --- | --- |

2.10.2.

prenaša navor z naprave za upravljanje krmilja na krmilni drog;

| 2.11. | „središče pesta naprave za upravljanje krmilja“ pomeni točko na površini pesta, ki leži v osi krmilnega droga; |
| --- | --- |

2.11.

„središče pesta naprave za upravljanje krmilja“ pomeni točko na površini pesta, ki leži v osi krmilnega droga;

| 2.12. | „ravnina naprave za upravljanje krmilja“ pomeni pri volanu ravno površino, ki deli obod volana na dva enaka dela med voznika in sprednji del vozila; |
| --- | --- |

2.12.

„ravnina naprave za upravljanje krmilja“ pomeni pri volanu ravno površino, ki deli obod volana na dva enaka dela med voznika in sprednji del vozila;

| 2.13. | „krmilni drog“ pomeni sestavni del, ki na gonilo krmilja prenaša navor, ki deluje na napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

2.13.

„krmilni drog“ pomeni sestavni del, ki na gonilo krmilja prenaša navor, ki deluje na napravo za upravljanje krmilja;

| 2.14. | „volanski drog“ pomeni ohišje, ki obdaja krmilni drog; |
| --- | --- |

2.14.

„volanski drog“ pomeni ohišje, ki obdaja krmilni drog;

| 2.15. | „krmilni mehanizem“ pomeni celoto, ki združuje napravo za upravljanje krmilja, volanski drog, montažne dodatke, krmilni drog, ohišje gonila krmilja in vse druge sestavne dele, kot so deli, oblikovani za dodatno absorpcijo energije v primeru udarca ob napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

2.15.

„krmilni mehanizem“ pomeni celoto, ki združuje napravo za upravljanje krmilja, volanski drog, montažne dodatke, krmilni drog, ohišje gonila krmilja in vse druge sestavne dele, kot so deli, oblikovani za dodatno absorpcijo energije v primeru udarca ob napravo za upravljanje krmilja;

| 2.16. | „prostor za potnike“ pomeni prostor za namestitev uporabnikov vozila, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja okna, prednja pregrada in ravnina naslona zadnjega sedeža ter po potrebi vsaka pregrada plošč(-e) z monobloki pogonskega akumulatorja vozila na električni pogon; |
| --- | --- |

2.16.

„prostor za potnike“ pomeni prostor za namestitev uporabnikov vozila, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja okna, prednja pregrada in ravnina naslona zadnjega sedeža ter po potrebi vsaka pregrada plošč(-e) z monobloki pogonskega akumulatorja vozila na električni pogon;

| 2.17. | „udarna naprava“ je sestavljena iz toge polkrožne udarne glave premera 165 mm v skladu z odstavkom 3 Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.17.

„udarna naprava“ je sestavljena iz toge polkrožne udarne glave premera 165 mm v skladu z odstavkom 3 Priloge 5 k temu pravilniku;

| 2.18. | „masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo,“ pomeni maso praznega in neobremenjenega vozila, vendar napolnjenega z gorivom in hladilnim sredstvom ter opremljenega z mazivom, orodji in nadomestnim kolesom, če je to osnovna oprema, ki jo zagotovi proizvajalec vozila, ter s plošč(-ami) pogonskega akumulatorja, vključno z monobloki pogonskega akumulatorja vozila na električni pogon; |
| --- | --- |

2.18.

„masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo,“ pomeni maso praznega in neobremenjenega vozila, vendar napolnjenega z gorivom in hladilnim sredstvom ter opremljenega z mazivom, orodji in nadomestnim kolesom, če je to osnovna oprema, ki jo zagotovi proizvajalec vozila, ter s plošč(-ami) pogonskega akumulatorja, vključno z monobloki pogonskega akumulatorja vozila na električni pogon;

| 2.19. | „monoblok“ pomeni najmanjšo enoto vira pogonske električne energije; |
| --- | --- |

2.19.

„monoblok“ pomeni najmanjšo enoto vira pogonske električne energije;

| 2.20. | „pogonski akumulator“ pomeni sestav elementov, ki sestavljajo vir električne energije; |
| --- | --- |

2.20.

„pogonski akumulator“ pomeni sestav elementov, ki sestavljajo vir električne energije;

| 2.21. | „plošča pogonskega akumulatorja“ pomeni ploščo z enim ali več monoblokov; vozilo je lahko brez plošč ali ima eno ali več plošč. |
| --- | --- |

2.21.

„plošča pogonskega akumulatorja“ pomeni ploščo z enim ali več monoblokov; vozilo je lahko brez plošč ali ima eno ali več plošč.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1.   Tip vozila

3.1.1.   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.1.2.   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.1.2.1. | podroben opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, obliko in sestavne materiale, iz katerih je izdelan del vozila pred napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

podroben opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, obliko in sestavne materiale, iz katerih je izdelan del vozila pred napravo za upravljanje krmilja;

| 3.1.2.2. | risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila;

| 3.1.2.3. | tehnični opis tega mehanizma; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

tehnični opis tega mehanizma;

| 3.1.2.4. | maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo;

| 3.1.2.5. | dokazilo, da je bila naprava za upravljanje krmilja homologirana v skladu z odstavkom 5.2. Pravilnika, če je to potrebno; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

dokazilo, da je bila naprava za upravljanje krmilja homologirana v skladu z odstavkom 5.2. Pravilnika, če je to potrebno;

| 3.1.2.6. | dokazilo, da je krmilni mehanizem skladen s specifikacijami iz odstavka 5.2.2. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlogo za podelitev homologacije predloži vlagatelj v skladu z odstavkom 5.1.2.; |
| --- | --- |

3.1.2.6.

dokazilo, da je krmilni mehanizem skladen s specifikacijami iz odstavka 5.2.2. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlogo za podelitev homologacije predloži vlagatelj v skladu z odstavkom 5.1.2.;

| 3.1.2.7. | dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4. in 5.2.1.5. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1. |
| --- | --- |

3.1.2.7.

dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4. in 5.2.1.5. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1.

3.1.3.   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo:

| 3.1.3.1. | vozilo, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati, za preskus iz odstavka 5.1.; |
| --- | --- |

3.1.3.1.

vozilo, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati, za preskus iz odstavka 5.1.;

| 3.1.3.2. | po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo drugo vozilo ali tisti deli vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskuse iz odstavkov 5.2. in 5.3.; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo drugo vozilo ali tisti deli vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskuse iz odstavkov 5.2. in 5.3.;

| 3.1.3.3. | pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje.

3.2.   Tip naprave za upravljanje krmilja

3.2.1.   Vlogo za podelitev homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec naprave za upravljanje krmilja ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.2.2.   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.2.1. | podroben opis tipa naprave za upravljanje krmilja glede na konstrukcijo, mere in sestavne materiale naprave za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

podroben opis tipa naprave za upravljanje krmilja glede na konstrukcijo, mere in sestavne materiale naprave za upravljanje krmilja;

| 3.2.2.2. | risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila;

| 3.2.2.3. | dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4. in 5.2.1.5. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4. in 5.2.1.5. sprememb 01 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1.

3.2.3.   Za preskuse iz odstavkov 5.2. in 5.3. se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predloži naprava za upravljanje krmilja, ki je vzorec tipa naprave za upravljanje krmilja, ki ga je treba homologirati, ter po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo tisti deli vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskus.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Certifikatu o homologaciji se priloži certifikat, ki je skladen z vzorcem iz odstavka 4.1.1. ali 4.1.2.:

| 4.1.1. | iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1.; |
| --- | --- |

4.1.1.

iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1.;

| 4.1.2. | iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2. |
| --- | --- |

4.1.2.

iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2.

4.2.   Tip vozila

4.2.1.   Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5. in 6. in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip vozila podeli.

4.2.2.   Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 24. avgusta 1993) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom krmilnega mehanizma, ali drugemu tipu vozila, kot je določeno v zgornjem odstavku 2.2.

4.2.3.   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku.

4.2.4.   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.2.4.1. | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- |

4.2.4.1.

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1);

| 4.2.4.2. | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.2.4.1. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.2.4.1.

4.2.5.   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.2.4.1.; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.2.4.1. vstavijo številke pravilnika, homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.2.6.   Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

4.2.7.   Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice vozila, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

4.3.   Tip naprave za upravljanje krmilja

4.3.1.   Če naprava za upravljanje krmilja, predložena za ločeno homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5. in 6. in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip naprave za upravljanje krmilja podeli. To se uporablja samo za naprave za upravljanje krmilja, ki nimajo zračne blazine.

4.3.2.   Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 24. avgusta 1993) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave za upravljanje krmilja, kot je določeno v zgornjem odstavku 2.4.

4.3.3.   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku.

4.3.4.   Na vsaki napravi za upravljanje krmilja, ki je v skladu s tipom naprave za upravljanje krmilja, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.3.4.1. | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1.

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.3.4.2. | številke homologacije, nameščene pod krog; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

številke homologacije, nameščene pod krog;

| 4.3.4.3. | simbola R94-01 v primeru homologacije v skladu s členom 5.2.1. |
| --- | --- |

4.3.4.3.

simbola R94-01 v primeru homologacije v skladu s členom 5.2.1.

4.3.5.   Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

4.4.   Priloga 2 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1.   Pri preskušanju trčenja neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez preskusne lutke, ob oviro pri hitrosti 48,3 km/h (30 mph) se vrh volanskega droga in njegov krmilni drog ne smeta premakniti nazaj, vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila za več kakor 12,7 cm in navpično glede na točko vozila, ki ni prizadeta zaradi trčenja, za več kot 12,7 cm (3).

5.1.1.   V primeru vozila s pogonom na električni motor se preskus trčenja iz odstavka 5.1., opravi tako, da je glavno stikalo pogonskega akumulatorja nastavljeno na položaj „ON“. Razen tega se med preskusom in po njem izpolnijo naslednje zahteve.

5.1.1.1.   Monobloki ostanejo pritrjeni na svojih mestih;

5.1.1.2.   noben tekoči elektrolit ne pušča v prostor za potnike; omejeno puščanje je dovoljeno, vseeno samo zunaj vozila, če puščanje, ki se pojavi v prvi uri po preskusu, ne presega 7 odstotkov vseh tekočih elektrolitov v pogonskem akumulatorju.

5.1.2.   Specifikacije iz zgornjega odstavka 5.1. so izpolnjene, če vozilo, ki je opremljeno s takim krmilnim sistemom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.2. sprememb 01 Pravilnika št. 94.

5.2.   Ko ob napravo za upravljanje krmilja udari preskusno telo, usmerjeno proti tej napravi, z relativno hitrostjo 24,1 km/h (15 mph) sila, s katero naprava za upravljanje krmilja deluje na telo, ne presega 1 111 daN.

5.2.1.   Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, so specifikacije iz zgornjega odstavka 5.2. izpolnjene, če vozilo, ki je opremljeno s takim krmilnim sistemom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.4. in 5.2.1.5. sprememb 01 Pravilnika št. 94.

5.3.   Ko ob napravo za upravljanje krmilja udari udarna naprava, usmerjena proti njej, z relativno hitrostjo 24,1 km v skladu s postopkom iz Priloge 5, pojemek udarne naprave ne presega 80 g kumulativno za več kakor 3 milisekunde. Pojemek je pri C.F.C 600 Hz vedno manjši od 120 g.

5.4.   Naprava za upravljanje krmilja je oblikovana, izdelana in vgrajena tako, da:

| 5.4.1. | pred preskusom trčenja iz zgornjih odstavkov 5.2. in 5.3. ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku in ki se ga lahko dotakne krogla s premerom 165 mm, hrapav ali z ostrimi robovi s polmerom zaobljenosti manj kot 2,5 mm.






  5.4.1.1. | Po vsakem preskusu trčenja iz odstavkov 5.2. in 5.3. ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku, hrapav ali z ostrimi robovi, ki lahko povečajo nevarnost ali resnost poškodb voznika. Manjše površinske razpoke in reže se zanemarijo.






  5.4.1.1.1. | Če je štrleči del izdelan iz mehkega materiala s trdoto, manjšo od 50 po Shoru A, in je nameščen na trdno oporo, se zahteva iz odstavka 5.4.1.1. uporablja le za trdno oporo. |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.1.

pred preskusom trčenja iz zgornjih odstavkov 5.2. in 5.3. ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku in ki se ga lahko dotakne krogla s premerom 165 mm, hrapav ali z ostrimi robovi s polmerom zaobljenosti manj kot 2,5 mm.

5.4.1.1.

Po vsakem preskusu trčenja iz odstavkov 5.2. in 5.3. ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku, hrapav ali z ostrimi robovi, ki lahko povečajo nevarnost ali resnost poškodb voznika. Manjše površinske razpoke in reže se zanemarijo.

5.4.1.1.1.

Če je štrleči del izdelan iz mehkega materiala s trdoto, manjšo od 50 po Shoru A, in je nameščen na trdno oporo, se zahteva iz odstavka 5.4.1.1. uporablja le za trdno oporo.

| 5.4.2. | Naprava za upravljanje krmilja je oblikovana, izdelana in vgrajena tako, da ne vključuje sestavnih delov ali dodatkov, vključno s stikalom za hupo in montažnimi dodatki, ki se lahko zataknejo za obleko ali nakit voznika pri običajnih premikih med vožnjo. |
| --- | --- |

5.4.2.

Naprava za upravljanje krmilja je oblikovana, izdelana in vgrajena tako, da ne vključuje sestavnih delov ali dodatkov, vključno s stikalom za hupo in montažnimi dodatki, ki se lahko zataknejo za obleko ali nakit voznika pri običajnih premikih med vožnjo.

| 5.4.3. | Naprave za upravljanje krmilja, ki niso namenjene za del originalne opreme, morajo pri preskusu v skladu z odstavkom 2.1.3. Priloge 4 in odstavkom 2.3. Priloge 5 izpolnjevati specifikacije. |
| --- | --- |

5.4.3.

Naprave za upravljanje krmilja, ki niso namenjene za del originalne opreme, morajo pri preskusu v skladu z odstavkom 2.1.3. Priloge 4 in odstavkom 2.3. Priloge 5 izpolnjevati specifikacije.

| 5.4.4. | Pri „univerzalnih napravah za upravljanje krmilja“ so izpolnjene zahteve za:






  5.4.4.1. | celoten obseg kotov volanskega droga, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za največje in najmanjše kote volanskega droga za vse homologirane tipe vozil, ki so jim naprave namenjene; |
| --- | --- | --- |

5.4.4.

Pri „univerzalnih napravah za upravljanje krmilja“ so izpolnjene zahteve za:

5.4.4.1.

celoten obseg kotov volanskega droga, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za največje in najmanjše kote volanskega droga za vse homologirane tipe vozil, ki so jim naprave namenjene;

| 5.4.4.2. | vse možne položaje udarne naprave in preskusnega telesa glede na napravo za upravljanje krmilja, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za srednji položaj za vse homologirane tipe vozila, ki so jim naprave namenjene. Če se uporablja volanski drog, je ta takega tipa, ki ustreza pogojem v najbolj neugodnem primeru. |
| --- | --- |

5.4.4.2.

vse možne položaje udarne naprave in preskusnega telesa glede na napravo za upravljanje krmilja, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za srednji položaj za vse homologirane tipe vozila, ki so jim naprave namenjene. Če se uporablja volanski drog, je ta takega tipa, ki ustreza pogojem v najbolj neugodnem primeru.

| 5.4.5. | Če se za prilagajanje posameznega tipa naprave za upravljanje krmilja na volanski drog uporabljajo deli za prilagoditev in se lahko dokaže, da so s takimi deli za prilagoditev lastnosti absorpcije energije sistema enake, je mogoče opraviti vse preskuse z enim tipom dela za prilagoditev. |
| --- | --- |

5.4.5.

Če se za prilagajanje posameznega tipa naprave za upravljanje krmilja na volanski drog uporabljajo deli za prilagoditev in se lahko dokaže, da so s takimi deli za prilagoditev lastnosti absorpcije energije sistema enake, je mogoče opraviti vse preskuse z enim tipom dela za prilagoditev.

6.   PRESKUSI

6.1.   Izpolnjevanje zahtev zgornjega odstavka 5. se preverja v skladu z metodami iz Prilog 3, 4 in 5 k temu pravilniku. Vse meritve se opravijo na podlagi standarda ISO 6487:1987.

6.2.   Vseeno so po presoji homologacijskega organa dovoljeni tudi drugi preskusi, če je mogoče dokazati enakovrednost. V tem primeru se homologacijski dokumentaciji priloži poročilo, ki opisuje uporabljene metode in dobljene rezultate.

7.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI TIPA NAPRAVE ZA UPRAVLJANJE KRMILJA

7.1.   Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja ali obojega se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja. Organ lahko potem:

| 7.1.1. | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

7.1.1.

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2. | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2.

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

7.2.   Brez poseganja v določbe zgornjega odstavka 7.1. se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preskus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila.

7.3.   Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembo, se po postopku iz zgornjega odstavka 4.2.3. ali 4.3.3. sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.4.   Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1.   Vsako vozilo ali naprava za upravljanje krmiljenja, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjih odstavkov 5. in 6., da bi bila skladna s homologiranim tipom.

8.2.   Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1. se izvajajo primerni pregledi proizvodnje.

8.3.   Imetnik homologacije mora zlasti:

| 8.3.1. | zagotavljati obstoj postopkov za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

8.3.1.

zagotavljati obstoj postopkov za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja;

| 8.3.2. | imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2.

imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3. | zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in da ostane priložena dokumentacija na voljo tako dolgo, kakor se določi v dogovoru z upravnim organom; |
| --- | --- |

8.3.3.

zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in da ostane priložena dokumentacija na voljo tako dolgo, kakor se določi v dogovoru z upravnim organom;

| 8.3.4. | analizirati rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4.

analizirati rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 8.3.5. | zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali naprave za upravljanje krmilja opravijo vsaj preskusi v zvezi z merjenjem; |
| --- | --- |

8.3.5.

zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali naprave za upravljanje krmilja opravijo vsaj preskusi v zvezi z merjenjem;

| 8.3.6. | zagotoviti, da se za vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

8.3.6.

zagotoviti, da se za vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje.

8.4.   Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.

8.4.1.   Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in o proizvodnji.

8.4.2.   Inšpektor lahko naključno izbere vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec.

8.4.3.   Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali se zdi, da je treba potrditi veljavnost opravljenih preskusov iz odstavka 8.4.2., inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je izvedla homologacijske preskuse.

8.4.4.   Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se ponavadi izvedejo enkrat na leto. Če se med enim od teh pregledov dobijo nezadovoljivi rezultati, pristojni organ zagotovi, da se sprejme vse potrebno za čim prejšnjo ponovno skladnost proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1.   Homologacija, podeljena v zvezi s tipom vozila ali tipom naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz zgornjega odstavka 8.1. ali če izbrano vozilo(-a) ali izbrana naprava(-e) za upravljanje krmilja uspešno ne prestane(-jo) preskusov iz zgornjega odstavka 8.2.

9.2.   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

10.   NAVODILA

Če se tip naprave za upravljanje krmilja dostavi ločeno od vozila, mora biti na embalaži in v navodilih za vgradnjo jasno navedeno, za kateri(-e) tip(-e) vozil je naprava namenjena.

11.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila ali tip naprave za upravljanje krmilja, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

13.   PREHODNE DOLOČBE

13.1.   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika nobena pogodbenica ne zavrne vloge za podelitev homologacije, predložene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

13.2.   Homologacije tipa vozila

13.2.1.   Po preteku obdobja 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz zgornjega odstavka 13.1. pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo za kategorijo vozil M1 v izvedbi trambus in kategorijo vozil N1, ki tehtajo manj od 1,5 tone, le če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03, razen določb v zvezi z največjim premikom volanskega droga po višini, določenih v odstavku 5.1. tega pravilnika, ki bodo veljali za nove homologacije šele po nadaljnjem obdobju 12 mesecev.

13.2.2.   Po preteku obdobja 48 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz zgornjega odstavka 13.1. pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo za kategorijo vozil M1, ki niso v izvedbi trambus, le če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03.

13.2.3.   Po preteku obdobja 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz zgornjega odstavka 13.1. lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij tipa vozila, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 03 tega pravilnika.

13.3.   Homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja

13.3.1.   Po preteku obdobja 24 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz zgornjega odstavka 13.1. pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo, le če tip naprave za upravljanje krmilja izpolnjuje veljavne zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03.

13.3.2.   Po preteku obdobja 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz zgornjega odstavka 13.1. lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij tipa naprav za upravljanje krmilja, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 03 tega pravilnika.

13.3.3.   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 pogodbenice ne podeljujejo ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino.

13.3.4.   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 lahko pogodbenice zavrnejo priznavanje ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo in 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35–36 (prosto), 37 za Turčijo, 38–39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo in 46 za Ukrajino. Naslednje številčne oznake se podelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(2)  Glej opombo k odstavku 4.2.4.1.

(3)  Glej odstavek 3.1. Priloge 3.

---

PRILOGA 1A

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

PRILOGA 1B

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(Glej odstavek 4.2.4. tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 12. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

VZOREC B

(Glej odstavek 4.2.5. tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 12 in 39 (1). Števke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 12 vključeval spremembe 03, Pravilnik št. 39 pa spremembe 04.

VZOREC C

(Glej odstavek 4.3.4. tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na napravo za upravljanje krmilja, pomeni, da je bil zadevni tip naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

VZOREC D

(Glej odstavek 4.3.4.3. tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na napravo za upravljanje krmilja, pomeni, da je bil zadevni tip naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z določbami iz odstavkov 5.2.1. in/ali 5.3.1. Pravilnika št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUS ČELNEGA TRČENJA OB OVIRO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti, ali vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.1.

2.   NAPRAVE, POSTOPEK IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1.   Preskusni poligon

Preskusna površina je dovolj velika, da so na njej lahko zaletna steza, ovira in tehnične naprave, potrebne za preskus. Zadnji del steze, vsaj 5 m pred oviro, je vodoraven (nagib manjši od 3 %, izmerjeno v dolžini enega metra), plosk in gladek.

2.2.   Ovira

Oviro sestavlja blok iz armiranega betona, ki je spredaj širok vsaj 3 m in visok vsaj 1,5 m. Ovira je take debeline, da je njena masa vsaj 70 ton. Sprednji del je plosk, navpičen in pravokoten na os zaletne steze. Prekrit je z vezanimi lesenimi ploščami, debeline 19 ± 1 mm, ki so v dobrem stanju. Med vezano ploščo in oviro se lahko postavi konstrukcija na jekleni plošči, debeline najmanj 25 mm. Podobno se lahko uporabi ovira z drugačnimi značilnostmi, če je površina trčenja večja kakor sprednji zmečkani del vozila, ki se preskuša, in če daje enakovredne rezultate.

2.3.   Pogon vozila

Na vozilo v trenutku trčenja ne deluje nobena dodatna krmilna ali pogonska naprava več. Vozilo doseže oviro v smeri, ki je pravokotna na steno trčenja; največja sprejemljiva stranska neporavnanost med navpično srednjo linijo prednjega dela vozila in navpično srednjo linijo stene trčenja je ± 30 cm.

2.4.   Stanje vozila

2.4.1.   Za preskus je vozilo opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, vključeno v maso neobremenjenega vozila, ali je v takem stanju, da tej zahtevi ustreza, če se pri tem upoštevajo sestavni deli in oprema, ki so pomembni za prostor za potnike in porazdelitev mase vozila kot celote v stanju, pripravljenem za vožnjo.

Z odstopanjem od odstavka 5.1. tega pravilnika je mogoče na zahtevo proizvajalca opraviti preskus z lutkami, če nikdar ne ovirajo gibanja krmilnega mehanizma. Za preskus se masa lutk ne upošteva.

2.4.2.   Če se vozilo poganja z zunanjimi sredstvi, se sistem za napajanje z gorivom napolni vsaj do 90 % prostornine z nevnetljivo tekočino, ki ima gostoto med 0,7 in 1. Vsi drugi sistemi (posode za zavorno tekočino, hladilnik itd.) so lahko prazni.

2.4.3.   Če vozilo poganja lastni motor, je posoda za gorivo napolnjena vsaj do 90 %. Vse druge posode so povsem napolnjene.

Lahko se zagotovi napajanje goriva do motorja iz pomožne posode za gorivo z majhno prostornino, če to želi proizvajalec in tehnična služba s tem soglaša. V tem primeru se posoda za gorivo napolni do najmanj 90 % prostornine z nevnetljivo tekočino gostote med 0,7 in 1.

2.4.4.   Če proizvajalec zahteva, lahko tehnična služba, ki izvaja preskuse, dovoli, da se isto vozilo, ki se uporablja za preskuse iz drugih pravilnikov (vključno s preskusi, ki lahko prizadenejo njegovo konstrukcijo), uporabi tudi za preskuse iz tega pravilnika.

2.4.5.   Če je volan nastavljiv, se namesti v običajen položaj, ki ga določi proizvajalec, ali, če tega ne stori, srednji položaj znotraj meja območja(-ij) nastavitve volana.

2.5.   Hitrost ob trčenju

Hitrost ob trčenju je med 48,3 km/h (30 mph) in 53,1 km/h (33 mph). Vseeno velja preskus kot zadovoljiv, če je bil opravljen pri večji hitrosti ob trčenju in je vozilo izpolnilo predpisane zahteve.

2.6.   Merilni instrumenti

Instrument, ki se uporablja za beleženje hitrosti iz zgornjega odstavka 2.5., zagotavlja natančnost do 1 %.

3.   REZULTATI

3.1.   Za določanje premika naprave za upravljanje krmilja nazaj in navzgor se med trčenjem beleži (1) spreminjanje razdalje – merjeno vodoravno (2) in vzporedno z vzdolžno osjo vozila ter navpično pravokotno na to os – med vrhom volanskega droga (in krmilnega droga) in točko na vozilu, ki ni prizadeta zaradi trčenja. Največja vrednost te spremembe, vzeta iz zapisa, šteje kot premik nazaj in navzgor.

3.2.   Po preskusu se poškodbe na vozilu opišejo v pisnem poročilu; posname se vsaj ena fotografija naslednjih pogledov na vozilo:

| 3.2.1. | s strani (leva in desna), |
| --- | --- |

3.2.1.

s strani (leva in desna),

| 3.2.2. | sprednji del, |
| --- | --- |

3.2.2.

sprednji del,

| 3.2.3. | spodnji del, |
| --- | --- |

3.2.3.

spodnji del,

| 3.2.4. | prizadeto območje znotraj prostora za potnike. |
| --- | --- |

3.2.4.

prizadeto območje znotraj prostora za potnike.

4.   KOREKCIJSKI FAKTORJI

4.1.   Oznake

| V | registrirana hitrost v km/h; |
| --- | --- |
| m0 | masa prototipa v stanju iz odstavka 2.4. te priloge; |
| m1 | masa prototipa s preskusno opremo; |
| D0 | sprememba razdalje, izmerjena med trčenjem, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1. te priloge; |
| D1 | sprememba razdalje, ki se uporablja za določanje rezultatov preskusa; |
| K1 = | večja od vrednosti in 0,83; |
| K2 = | večja od vrednosti m0/m1 in 0,8. |

V

registrirana hitrost v km/h;

m0

masa prototipa v stanju iz odstavka 2.4. te priloge;

m1

masa prototipa s preskusno opremo;

D0

sprememba razdalje, izmerjena med trčenjem, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1. te priloge;

D1

sprememba razdalje, ki se uporablja za določanje rezultatov preskusa;

K1 =

večja od vrednosti Formula in 0,83;

K2 =

večja od vrednosti m0/m1 in 0,8.

4.2.   Popravljena vrednost spremembe D1, ki se uporablja za pregled skladnosti prototipa z zahtevami tega pravilnika, se izračuna z naslednjo formulo:

D1 = D0.K1.K2

4.3.   Preskus čelnega trčenja ob oviro ni potreben za vozilo, ki je identično z obravnavanim prototipom v zvezi z lastnostjo iz odstavka 2.2. tega pravilnika, vseeno je njegova masa m1 večja od m0, če m1 ni večja od 1,25 m0 in če popravljena vrednost spremembe D2, dobljena iz spremembe D1 po formuli D2 = (m1/m0).D1, kaže, da novo vozilo še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavka 5. tega pravilnika.

5.   ENAKOVREDNI POSTOPKI

5.1.   Homologacijski organ lahko dovoli druge preskusne postopke pod pogojem, da je mogoče dokazati enakovrednost. V tem primeru se homologacijski dokumentaciji priloži poročilo, ki opisuje uporabljene postopke in dobljene rezultate ali razlog, zakaj preskus ni bil opravljen.

5.2.   Za dokazovanje enakovrednosti nadomestne metode je odgovoren proizvajalec ali njegov zastopnik, ki želi uporabiti to metodo.

---

(1)  To beleženje se lahko nadomesti z merjenjem največjih vrednosti.

(2)  „Vodoravno“ pomeni položaj glede na potniški prostor pri mirujočem vozilu pred preskusom ter ne glede na prostor in tla med premikanjem vozila, „navpično“ pa pomeni pravokotno na vodoravno in v smeri navzgor.

---

PRILOGA 4

PRESKUS S PRESKUSNIM TELESOM

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preverjanje, ali vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2. tega pravilnika.

2.   NAMESTITVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1.   Vgradnja naprave za upravljanje krmilja

2.1.1.   Naprava se vgradi na sprednji del vozila, ki se dobi, če se karoserija prereže prečno na višini sprednjih sedežev, po možnosti se odstranijo streha, vetrobransko steklo in vrata. Ta del se nepremično pritrdi na napravo za preskušanje tako, da se ob trčenju preskusnega telesa ne premakne.

Dovoljeno odstopanje za kot vgradnje naprave je ± 2 stopinji glede na konstrukcijsko določen kot.

2.1.2.   Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče napravo za upravljanje krmilja vgraditi v okvir, ki simulira vgradnjo krmilnega mehanizma, če ima v primerjavi z dejansko sestavo „sprednji del karoserije/krmilni mehanizem“ sestava „okvir/krmilni mehanizem“:

| 2.1.2.1. | enako geometrično razporeditev, |
| --- | --- |

2.1.2.1.

enako geometrično razporeditev,

| 2.1.2.2. | večjo togost. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

večjo togost.

2.1.3.   Vgradnja naprave za upravljanje krmilja, če se zahteva le homologacija naprave za upravljanje krmilja. Naprava za upravljanje krmilja se preskuša skupaj z njeno celotno opremo. Naprava za upravljanje krmilja ima najmanjši prazen prostor 100 mm med napravo za upravljanje krmilja in napravo za preskušanje. Krmilni drog je čvrsto pritrjen na napravo za preskušanje, tako da se ob trčenju ne premika. (Glej sliko 2).

2.2.   Nastavitev krmilnega mehanizma za preskuse

2.2.1.   Med prvim preskusom je naprava za upravljanje krmilja obrnjena tako, da je njena najbolj toga napera pravokotna na točko stika s preskusnim telesom; če je naprava za upravljanje krmilja volan, se preskus ponovi tako, da je najprožnejši del volana pravokoten na to stično točko. Če je naprava za upravljanje krmilja nastavljiva, se oba preskusa opravita z napravo, nameščeno v običajen položaj, ki ga določi proizvajalec, ali, če tega ne stori, v srednji položaj znotraj meja območja(-ij) nastavitve naprave.

2.2.2.   Če je vozilo opremljeno z napravo za nastavitev nagiba in položaja volana, se opravi preskus tako, da je volan v običajnem položaju uporabe, ki ga določi proizvajalec in za katerega laboratorij meni, da je značilen z vidika absorpcije energije.

2.2.3.   Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino, se preskus opravi z napihnjeno zračno blazino. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče opraviti preskus z nenapihnjeno zračno blazino.

2.3.   Preskusno telo

Preskusno telo ima obliko, mere, maso in lastnosti, kakor so prikazane v dodatku te priloge.

2.4.   Meritev sil

2.4.1.   Opravijo se meritve največje sile, ki deluje navpično in vzporedno z vzdolžno osjo vozila na preskusno telo kot posledica udarca na napravo za upravljanje krmilja.

2.4.2.   To silo je mogoče izmeriti posredno ali neposredno ali izračunati iz vrednosti, zabeleženih med preskusom.

2.5.   Pogon preskusnega telesa

2.5.1.   Lahko se uporabi kakršen koli način pogona, če preskusno telo ob udarcu na napravo za upravljanje krmilja ni povezano s pogonsko napravo. Preskusno telo udari ob to napravo po približno ravni poti, vzporedni z vzdolžno osjo prednjega dela vozila.

2.5.2.   Točka H preskusnega telesa, označena s posebnim znakom, je nastavljena tako, da je pred udarcem v vodoravni ravnini, ki poteka skozi točko R, kakor jo je označil proizvajalec vozila.

2.6.   Hitrost

Preskusno telo udari ob napravo za upravljanje krmilja s hitrostjo 24,1 km/h + 1,2 (15 mph + 0,8). Vseeno se preskus šteje kot zadovoljiv, če je bil opravljen pri večji hitrosti ob udarcu in je naprava izpolnila predpisane zahteve.

2.7.   Merilni instrumenti

2.7.1.   Instrumenti, ki se uporabljajo za beleženje parametrov iz odstavka 5.2. tega pravilnika, omogočajo, da se meritve opravijo z naslednjo natančnostjo:

| 2.7.1.1. | hitrost preskusnega telesa: do 2 %; |
| --- | --- |

2.7.1.1.

hitrost preskusnega telesa: do 2 %;

| 2.7.1.2. | beleženje časa: do 1/1 000 sekunde; |
| --- | --- |

2.7.1.2.

beleženje časa: do 1/1 000 sekunde;

| 2.7.1.3. | začetek udarca (ničelna točka) v trenutku prvega stika preskusnega telesa z napravo za upravljanje krmilja se določi z zapisi in filmi, ki se uporabljajo za analizo rezultatov preskusa, |
| --- | --- |

2.7.1.3.

začetek udarca (ničelna točka) v trenutku prvega stika preskusnega telesa z napravo za upravljanje krmilja se določi z zapisi in filmi, ki se uporabljajo za analizo rezultatov preskusa,

| 2.7.1.4. | Meritev sile
  Uporabljeni instrumenti so skladni s standardom ISO 6487:1987, razen če je v tem pravilniku določeno drugače.






  2.7.1.4.1. | Pri primarnih senzorjih obremenitve, vstavljenih v krmilni sistem:
  je razred kanalske amplitude 1 960 daN (2 000 kg) in razred kanalske frekvence 600. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.4.

Meritev sile

Uporabljeni instrumenti so skladni s standardom ISO 6487:1987, razen če je v tem pravilniku določeno drugače.

2.7.1.4.1.

Pri primarnih senzorjih obremenitve, vstavljenih v krmilni sistem:

je razred kanalske amplitude 1 960 daN (2 000 kg) in razred kanalske frekvence 600.

| 2.7.1.4.2. | Pri merilcih pospeška ali primarnih senzorjih obremenitve, ki so vstavljeni v preskusno telo: dva merilca pospeška, ki delujeta v isti smeri, se postavita simetrično v prečno ravnino težišča preskusnega telesa. Razred kanalske amplitude je 60 g in razred kanalske frekvence 180. Dovoljeni so drugi postopki glede na število in namestitev merilcev pospeška, kot so porazdelitev preskusne naprave v ločene dele v težišču, kjer so postavljeni merilci pospeška za merjenje pospeškov vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila.
  Rezultanta je sila, ki ustreza največji vsoti sil, izračunanih ali izmerjenih neposredno za vsak del preskusnega telesa. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2.

Pri merilcih pospeška ali primarnih senzorjih obremenitve, ki so vstavljeni v preskusno telo: dva merilca pospeška, ki delujeta v isti smeri, se postavita simetrično v prečno ravnino težišča preskusnega telesa. Razred kanalske amplitude je 60 g in razred kanalske frekvence 180. Dovoljeni so drugi postopki glede na število in namestitev merilcev pospeška, kot so porazdelitev preskusne naprave v ločene dele v težišču, kjer so postavljeni merilci pospeška za merjenje pospeškov vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila.

Rezultanta je sila, ki ustreza največji vsoti sil, izračunanih ali izmerjenih neposredno za vsak del preskusnega telesa.

2.8.   Temperatura prostora: ustaljena pri 20 °C ± 5 °C.

3.   REZULTATI

3.1.   Po preskusu se ugotovijo poškodbe na krmilnem mehanizmu in opišejo v pisnem poročilu; fotografira se vsaj en stranski in en čelni pogled na predel „naprava za upravljanje krmilja/volanski drog/armaturna plošča“.

3.2.   Največja vrednost sile se izmeri ali izračuna, kakor je navedeno v odstavku 2.4.

Dodatek

(Masa: 34–36 kg. Preskusno telo v obliki torza, ki predstavlja 50 % povprečja odrasle moške populacije.)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

---

PRILOGA 5

Preskus s preskusno glavo

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti, ali naprava za upravljanje krmilja izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.3. tega pravilnika.

2.   NAMESTITVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1.   Splošno

2.1.1.   Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo.

2.1.2.   Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, se preskus opravi z napihnjeno zračno blazino. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče opraviti preskus z nenapihnjeno zračno blazino.

2.2.   Vgradnja naprave za upravljanje krmilja pri pridobivanju homologacije naprave za upravljanje krmilja v povezavi s homologacijo vozila

2.2.1.   Naprava se vgradi v sprednji del vozila, ki se določi, če se karoserija prereže prečno na višini sprednjih sedežev, po možnosti se odstranijo streha, vetrobransko steklo in vrata.

Ta del se nepremično pritrdi na napravo za preskušanje tako, da se ob udarcu preskusne glave ne premakne.

Dovoljeno odstopanje za kot vgradnje naprave je ± 2 stopinji glede na konstrukcijsko določen kot.

2.2.2.   Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče napravo za upravljanje krmilja vgraditi v okvir, ki simulira vgradnjo krmilnega mehanizma, če ima v primerjavi z dejansko sestavo „sprednji del karoserije/krmilni mehanizem“ sestava „okvir/krmilni mehanizem“:

| 2.2.2.1. | enako geometrično razporeditev, |
| --- | --- |

2.2.2.1.

enako geometrično razporeditev,

| 2.2.2.2. | večjo togost. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

večjo togost.

2.3.   Vgradnja naprave za upravljanje krmilja, če se zahteva le homologacija naprave za upravljanje krmilja

Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo. Naprava za upravljanje krmilja ima najmanjši prazen prostor 100 mm med napravo za upravljanje krmilja in napravo za preskušanje. Krmilni drog je čvrsto pritrjen na napravo za preskušanje, tako da se ob trčenju ne premika. (Glej sliko 1).

2.3.1.   Vseeno je na zahtevo proizvajalca mogoče opraviti preskus pod pogoji iz zgornjega odstavka 2.2. V tem primeru je homologacija veljavna le za določen tip vozila/določene tipe vozila.

3.   PRESKUSNA NAPRAVA

3.1.   To napravo sestavlja povsem premočrtno vodena udarna, toga naprava z maso 6,8 kg. Površina trčenja je polkrog s premerom 165 mm.

3.2.   Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeškov in merilcem hitrosti, ki lahko merijo vrednosti v smeri udarca.

3.3.   Merilni instrumenti

3.3.1.   Uporabljeni merilni instrumenti izpolnjujejo standard ISO 6487:1987. Razen tega imajo naslednje lastnosti:

3.3.2.   Pospešek

Razred kanalske amplitude 150 g CAC

Razred kanalske frekvence 600 Hz CFC

3.3.3.   Hitrost

Merilna natančnost v mejah ± 1 %

3.3.4.   Beleženje časa

Instrumenti omogočajo beleženje delovanja ves čas trajanja in odčitke na tisočinko sekunde natančno. Na zapisih, ki se uporabljajo za analizo preskusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno napravo in napravo za upravljanje krmilja.

4.   PRESKUSNI POSTOPEK

4.1.   Ravnina naprave za upravljanje krmilja se nastavi pravokotno na smer trčenja.

4.2.   Udarec se opravi na največ štirih in najmanj treh položajih na vsakem tipu naprave za upravljanje krmilja. Za vsak udarec se uporabi nova naprava za upravljanje krmilja. Ob zaporednih udarcih je os udarne naprave v liniji z eno od naslednjih točk:

| 4.2.1. | središče pesta na napravi za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

4.2.1.

središče pesta na napravi za upravljanje krmilja;

| 4.2.2. | stikališče najbolj toge ali najbolj ojačane napere z notranjim robom oboda volana; |
| --- | --- |

4.2.2.

stikališče najbolj toge ali najbolj ojačane napere z notranjim robom oboda volana;

| 4.2.3. | središčna točka najkrajšega nepodprtega loka oboda naprave za upravljanje krmilja, ki ne vključuje napere, ko jo zadene preskusna glava; |
| --- | --- |

4.2.3.

središčna točka najkrajšega nepodprtega loka oboda naprave za upravljanje krmilja, ki ne vključuje napere, ko jo zadene preskusna glava;

| 4.2.4. | po odločitvi homologacijskega organa „najbolj neugoden“ položaj na napravi za upravljanje krmilja. |
| --- | --- |

4.2.4.

po odločitvi homologacijskega organa „najbolj neugoden“ položaj na napravi za upravljanje krmilja.

4.3.   Udarna naprava udari napravo za upravljanje krmilja s hitrostjo 24,1 km/h; ta hitrost se doseže le z energijo pogona ali z uporabo dodatnega pogonskega sredstva.

5.   REZULTATI

5.1.   Pri preskusih, opravljenih v skladu z zgornjimi postopki, se za stopnjo zmanjšanja hitrosti udarne naprave vzame povprečje sočasnih odčitkov dveh merilcev pojemkov hitrosti.

6.   ENAKOVREDNI POSTOPKI

6.1.   Homologacijski organ lahko dovoli tudi druge preskusne postopke, če je mogoče dokazati njihovo enakovrednost. Dokumentaciji za homologacijo se priloži poročilo, ki opisuje uporabljeno metodo in dobljene rezultate.

6.2.   Za dokazovanje enakovrednosti nadomestne metode je odgovoren proizvajalec ali njegov zastopnik, ki želi uporabiti to metodo.

Slika 1a

Preskusna nastavitev

Image

Slika 1b

Merjenje togosti preskusne nastavitve

Image

---

PRILOGA 6

Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih

1.   NAMEN

Postopek iz te priloge se uporablja za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za enega ali več sedežnih mest v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi specifikacijami, ki jih poda proizvajalec vozila (1).

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tej prilogi:

| 2.1. | „referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedežnega mesta:






  2.1.1. | točka „H“ in točka „R“ ter razmerje med njima; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedežnega mesta:

2.1.1.

točka „H“ in točka „R“ ter razmerje med njima;

| 2.1.2. | dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima; |
| --- | --- |

2.1.2.

dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter razmerje med njima;

| 2.2. | „tridimenzionalna naprava za točko ‚H‘“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 te Priloge; |
| --- | --- |

2.2.

„tridimenzionalna naprava za točko ‚H‘“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 te Priloge;

| 2.3. | „točka ‚H‘“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu, v skladu z odstavkom 4. Točka „H“ je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke „H“ na obeh straneh naprave 3-D H. Točka „H“ teoretično ustreza točki „R“ (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2.). Ko je točka „H“ po postopku iz odstavka 4. določena, se šteje, da je fiksna glede na konstrukcijo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja; |
| --- | --- |

2.3.

„točka ‚H‘“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu, v skladu z odstavkom 4. Točka „H“ je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke „H“ na obeh straneh naprave 3-D H. Točka „H“ teoretično ustreza točki „R“ (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2.). Ko je točka „H“ po postopku iz odstavka 4. določena, se šteje, da je fiksna glede na konstrukcijo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja;

| 2.4. | „točka ‚R‘“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec za vsako sedežno mesto, in to glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; |
| --- | --- |

2.4.

„točka ‚R‘“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec za vsako sedežno mesto, in to glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

| 2.5. | „linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi; |
| --- | --- |

2.5.

„linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi;

| 2.6. | „dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „H“ in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2.); |
| --- | --- |

2.6.

„dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „H“ in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona naslona na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2.);

| 2.7. | „konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „R“ in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

2.7.

„konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „R“ in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila;

| 2.8. | „srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke „H“ na osi „Y“. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.8.

„srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke „H“ na osi „Y“. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec;

| 2.9. | „tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge; |
| --- | --- |

2.9.

„tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge;

| 2.10. | „izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

2.10.

„izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec;

| 2.11. | „postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu. |
| --- | --- |

2.11.

„postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu.

3.   ZAHTEVE

3.1.   Navajanje podatkov

Za vsako sedežno mesto, za katero so potrebni referenčni podatki zaradi dokazovanja skladnosti z določbami tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 te priloge predložijo vsi ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni:

| 3.1.1. | koordinate točke „R“ glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; |
| --- | --- |

3.1.1.

koordinate točke „R“ glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

| 3.1.2. | konstrukcijsko določen naklon trupa; |
| --- | --- |

3.1.2.

konstrukcijsko določen naklon trupa;

| 3.1.3. | vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v položaj za meritve, kakor je določeno spodaj v odstavku 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3.

vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v položaj za meritve, kakor je določeno spodaj v odstavku 4.3.

3.2.   Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi specifikacijami

3.2.1.   Koordinate točke „H“ in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz spodnjega odstavka 4., se primerjajo s koordinatami točke „R“ in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec.

3.2.2.   Legi točke „R“ in točke „H“ ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, če točka „H“, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonale se sekajo v točki „R“, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 ° stopinj glede na konstrukcijsko določen naklon trupa.

3.2.3.   Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami tega pravilnika uporabita točka „R“ in konstrukcijsko določen naklon trupa.

3.2.4.   Če točka „H“ ali dejanski naklon trupa ne ustrezata zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2., se točka „H“ in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3.

3.2.5.   Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz zgornjega odstavka 3.2.4. ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjega odstavka 3.2.2., ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil informacij o legi točke „R“ ali konstrukcijsko določenega naklona trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na točko „R“ ali konstrukcijsko določen naklon trupa.

4.   POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA

4.1.   Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 °C, da material oblazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi oblazinjenje sedeža postalo prožno. Na zahtevo proizvajalca ostanejo vsi sklopi sedeža vsaj 30 min pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni.

4.2.   Vozilo je v postavitvi za meritve iz zgornjega odstavka 2.11.

4.3.   Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v skrajno zadnjo lego za običajno uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec, pri tem se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu itd.), se uporabi nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpična lega togo fiksira za običajno uporabo pri vožnji, kakor jo je določil proizvajalec.

4.4.   Površina sedežnega mesta, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in primerne teksture, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi lastnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, imajo tla, na katerih je sedež, enake lastnosti (2) kakor tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen.

4.5.   Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpade s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H.

4.6.   Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

4.7.   Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način:

4.7.1.   Predvideno sedežno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem sprednjem sedežu

4.7.1.1.   Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, se obdrži pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

4.7.1.2.   Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika, dokler ni oprto. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena.

4.7.2.   Predvideno sedežno mesto: zadnji zunanji

Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s sprednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj.

4.7.3.   Druga predvidena sedežna mesta:

Uporabi se splošni postopek iz zgornjega odstavka 4.7.1., razen da se stopala postavijo, kakor je določil proizvajalec vozila.

4.8.   Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna.

4.9.   Hrbtna plošča se nagne naprej do prednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T odmakne od naslona sedeža. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sedež po enem od naslednjih postopkov:

| 4.9.1. | Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge. |
| --- | --- |

4.9.1.

Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge.

| 4.9.2. | Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem na drog T z vodoravno nazaj usmerjeno silo premika nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 te priloge). |
| --- | --- |

4.9.2.

Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem na drog T z vodoravno nazaj usmerjeno silo premika nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 te priloge).

4.10.   Sila 100 ± 10 N deluje na hrbtišče in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Delovanje sile se obdrži v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 Dodatka 1 te priloge). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej.

4.11.   Namestita se desna in leva utež sedala, nato izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H ostane poravnana.

4.12.   Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10° (5° na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, akumuliranega med napravo 3-D H in sedežem.

Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane vodoravne in navpične lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H je potrebna previdnost, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj.

Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo ovirati ali zadrževati. Če stopala spremenijo lego, jih je treba za kratek čas pustiti v tej legi.

Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in se preveri, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, se vrnejo v prvotno lego po naslednjem postopku:

| | vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dvigom se morajo stopala prosto vrteti; ne sme se uporabiti prednja ali bočna obremenitev. Ko se vsako stopalo vrne v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije. |
| --- | --- |

vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dvigom se morajo stopala prosto vrteti; ne sme se uporabiti prednja ali bočna obremenitev. Ko se vsako stopalo vrne v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.

| | Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočna sila, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. |
| --- | --- |

Bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočna sila, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu.

4.13.   Ob držanju droga T, da se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se ravna na naslednji način:

| (a) | hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža; |
| --- | --- |

(a)

hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža;

| (b) | izmenično vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12. |
| --- | --- |

(b)

izmenično vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12.

4.14.   Opravijo se vse meritve:

| 4.14.1. | Izmerijo se koordinate točke „H“ glede na tridimenzionalni koordinatni sistem. |
| --- | --- |

4.14.1.

Izmerijo se koordinate točke „H“ glede na tridimenzionalni koordinatni sistem.

| 4.14.2. | Na kotomeru za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski kot naklona trupa, pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi. |
| --- | --- |

4.14.2.

Na kotomeru za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski kot naklona trupa, pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi.

4.15.   Če se želi ponovno postaviti naprava 3-D H, mora sklop sedeža ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sklopu sedeža dlje, kakor je potrebno za opravljanje preskusa.

4.16.   Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži itd.), se za vsako vrsto sedežev določi le ena točka „H“ in en „dejanski naklon trupa“ tako, da se naprava 3-D H iz Dodatka 1 te priloge postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je:

| 4.16.1. | v sprednji vrsti vozniški sedež; |
| --- | --- |

4.16.1.

v sprednji vrsti vozniški sedež;

| 4.16.2. | v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež. |
| --- | --- |

4.16.2.

v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež.

---

(1)  V primeru katerega koli sedežnega mesta, razen sprednjih sedežev, kjer točke „H“ ni mogoče določiti z uporabo „tridimenzionalne naprave za točko ‚H‘“ ali postopkov, se točka „R“, ki jo je označil proizvajalec, lahko upošteva kot referenca po presoji pristojnega organa.

(2)  Kot naklona, razlika v višini pri vgradnji sedeža, struktura površine itd.

Dodatek 1

Opis tridimenzionalne naprave za točko „H“ (1) (Naprava 3-D H)

1.   Hrbtna plošča in sedalo

Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz armirane plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v točki „H“. Za merjenje dejanskega kota trupa je na drogu trupa, vrtljivem v točki „H“, pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, tvori središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica za kotomer za kot kolka.

2.   Elementi trupa in nog

Deli spodnjega dela noge so povezani s sklopom sedala na drogu T za povezavo kolen, ki je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so kalibrirani za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameščene v ustreznih težiščih, da bi na sedež deloval pritisk, ki ustreza pritisku 76 kg težkega moškega. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje zanemarljivo.

Slika 1

Oznaka delov naprave 3-D H

Image

Slika 2

Mere delov naprave 3-D H in razporeditev obremenitve

Image

---

(1)  Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se je treba obrniti na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980.

Dodatek 2

Tridimenzionalni koordinatni sistem

| 1. | Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (1). |
| --- | --- |

1.

Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (1).

| 2. | Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca. |
| --- | --- |

2.

Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca.

| 3. | Koordinate točke „R“ in točke „H“ se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.

Koordinate točke „R“ in točke „H“ se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila.

Slika

Tridimenzionalni koordinatni sistem

Image

---

(1)  Referenčni sistem ustreza standardu ISO 4130, 1978.

Dodatek 3

Referenčni podatki za sedežna mesta

1.   Kodiranje referenčnih podatkov

Referenčni podatki so navedeni zaporedno za vsako sedežno mesto. Sedežna mesta so označena z dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska številka in označuje vrsto sedežev, ki se šteje od prednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki označuje položaj sedežnega mesta v vrsti, gledano v smeri vožnje; uporabijo se naslednje črke:

| L | = | levi |
| --- | --- | --- |
| C | = | sredinski |
| R | = | desni |

L

=

levi

C

=

sredinski

R

=

desni

2.   Opis postavitve vozila za meritve:

| 2.1. | Koordinate izhodiščnih oznak






  X | ... |
| --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

2.1.

Koordinate izhodiščnih oznak

X

...

Y

...

Z

...

3.   Seznam referenčnih podatkov:

| 3.1. | Sedežno mesto: ...






  3.1.1. | Koordinate točke „R“






  X | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

3.1.

Sedežno mesto: ...

3.1.1.

Koordinate točke „R“

X

...

Y

...

Z

...

| 3.1.2. | Konstrukcijsko določen naklon trupa: ... |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstrukcijsko določen naklon trupa: ...

| 3.1.3. | Specifikacije za nastavitev sedeža (1)








  vodoravno | : | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| navpično | : | ... |
| naklon sedeža | : | ... |
| naklon trupa | : | ... |

3.1.3.

Specifikacije za nastavitev sedeža (1)

vodoravno

:

...

navpično

:

...

naklon sedeža

:

...

naklon trupa

:

...

Opomba: Referenčni podatki za nadaljnja sedežna mesta se navedejo v odstavkih 3.2., 3.3. itd.

---

(1)  Neustrezno črtati.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 26.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/41

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/487/SZVP

z dne 23. junija 2008

v podporo univerzalizaciji in izvajanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 v okviru Evropske varnostne strategije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo, ki poziva k vzpostavitvi mednarodnega reda na temelju učinkovitega multilateralizma. Evropska varnostna strategija priznava Ustanovno listino Združenih narodov kot temeljni okvir mednarodnih odnosov. Ena od prednostnih nalog EU je okrepiti in pomagati usposobiti Združene narode, da bodo lahko izpolnjevali svoje naloge in učinkovito delovali. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo, ki poziva k vzpostavitvi mednarodnega reda na temelju učinkovitega multilateralizma. Evropska varnostna strategija priznava Ustanovno listino Združenih narodov kot temeljni okvir mednarodnih odnosov. Ena od prednostnih nalog EU je okrepiti in pomagati usposobiti Združene narode, da bodo lahko izpolnjevali svoje naloge in učinkovito delovali.

| (2) | Generalna skupščina Združenih narodov je v Resoluciji 51/45 z dne 10. decembra 1996 vse države pozvala, naj si odločno prizadevajo za učinkovit, pravno zavezujoč mednarodni sporazum o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min. |
| --- | --- |

(2)

Generalna skupščina Združenih narodov je v Resoluciji 51/45 z dne 10. decembra 1996 vse države pozvala, naj si odločno prizadevajo za učinkovit, pravno zavezujoč mednarodni sporazum o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min.

| (3) | Konvencija o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju („Konvencija“) je bila na voljo za podpis 3. decembra 1997, veljati pa je začela 1. marca 1999. Konvencija je celovit mednarodni instrument za obravnavo vseh zadev v zvezi s protipehotnimi minami, vključno z njihovo uporabo, proizvodnjo in trgovino, pomočjo žrtvam, odstranjevanjem min in uničevanjem zalog. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju („Konvencija“) je bila na voljo za podpis 3. decembra 1997, veljati pa je začela 1. marca 1999. Konvencija je celovit mednarodni instrument za obravnavo vseh zadev v zvezi s protipehotnimi minami, vključno z njihovo uporabo, proizvodnjo in trgovino, pomočjo žrtvam, odstranjevanjem min in uničevanjem zalog.

| (4) | Države pogodbenice Konvencije so decembra 2004 v Nairobiju sprejele akcijski načrt za obdobje 2005–2009 in sklenile različne dogovore v zvezi z univerzalizacijo Konvencije in izvajanjem vseh njenih vidikov. |
| --- | --- |

(4)

Države pogodbenice Konvencije so decembra 2004 v Nairobiju sprejele akcijski načrt za obdobje 2005–2009 in sklenile različne dogovore v zvezi z univerzalizacijo Konvencije in izvajanjem vseh njenih vidikov.

| (5) | Generalna skupščina Združenih narodov je decembra 2007 sprejela Resolucijo 62/41 o izvajanju Konvencije, pri čemer je pozvala vse države, ki je še niso podpisale, naj k njej nemudoma pristopijo, vse države, ki so konvencijo podpisale, a je še niso ratificirale, pa je pozvala, naj to nemudoma storijo, poleg tega pa je vse države pozvala, naj, če je to v njihovi moči, spodbujajo spoštovanje Konvencije z dvostranskimi, subregionalnimi, regionalnimi in večstranskimi stiki, ozaveščanjem, seminarji in drugimi sredstvi – |
| --- | --- |

(5)

Generalna skupščina Združenih narodov je decembra 2007 sprejela Resolucijo 62/41 o izvajanju Konvencije, pri čemer je pozvala vse države, ki je še niso podpisale, naj k njej nemudoma pristopijo, vse države, ki so konvencijo podpisale, a je še niso ratificirale, pa je pozvala, naj to nemudoma storijo, poleg tega pa je vse države pozvala, naj, če je to v njihovi moči, spodbujajo spoštovanje Konvencije z dvostranskimi, subregionalnimi, regionalnimi in večstranskimi stiki, ozaveščanjem, seminarji in drugimi sredstvi –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Z namenom podpore izvajanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju („Konvencija“) v skladu z Resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov 62/41 si Evropska unija prizadeva uresničiti naslednja cilja:

| (a) | spodbujati univerzalizacijo Konvencije in prispevati k pripravi druge revizijske konference Konvencije leta 2009; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati univerzalizacijo Konvencije in prispevati k pripravi druge revizijske konference Konvencije leta 2009;

| (b) | nuditi podporo polnemu izvajanju Konvencije s strani držav pogodbenic. |
| --- | --- |

(b)

nuditi podporo polnemu izvajanju Konvencije s strani držav pogodbenic.

2.   EU bo za doseganje ciljev iz odstavka 1 izvedla naslednja projekta:

| (a) | organizacija največ šestih regionalnih ali subregionalnih seminarjev z namenom izboljšanja pristopa in ratifikacije Konvencije in priprave druge revizijske konference leta 2009; |
| --- | --- |

(a)

organizacija največ šestih regionalnih ali subregionalnih seminarjev z namenom izboljšanja pristopa in ratifikacije Konvencije in priprave druge revizijske konference leta 2009;

| (b) | zagotavljanje stalnega tehničnega svetovanja in največ 25 obiskov, namenjenih tehnični pomoči, v državah pogodbenicah, ki se jim bo na ta način priporočilo, kako Konvencijo polno izvajati. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje stalnega tehničnega svetovanja in največ 25 obiskov, namenjenih tehnični pomoči, v državah pogodbenicah, ki se jim bo na ta način priporočilo, kako Konvencijo polno izvajati.

Navedena projekta sta podrobno opisana v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je pristojno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za SZVP (GS/VP). Komisija je v celoti vključena.

2.   Tehnična izvedba projektov iz člena 1(2) se zaupa podporni enoti za izvajanje pri Ženevskem mednarodnem centru za humanitarno odstranjevanje min (ISU/GICHD). Podporna enota za izvajanje navedeno nalogo izvaja pod nadzorom GS/VP, ki pomaga predsedstvu. GS/VP v ta namen sklene potrebne dogovore z ISU/GICHD.

3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija se v skladu s svojimi pristojnostmi o projektih redno medsebojno obveščajo.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2), ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, znaša 1 070 000 EUR.

2.   Upravljanje z izdatki, financiranimi iz zneska iz odstavka 1, se izvaja v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije.

3.   Komisija nadzoruje pravilno upravljanje z izdatki iz odstavka 2; izdatki imajo obliko donacij. V ta namen z GICHD sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju se določi, da ISU/GICHD zagotovi razpoznavnost prispevka EU, ki je ustrezna njegovemu obsegu.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa. Če ima Komisija v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, prav tako pa Svet obvesti o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja ISU/GICHD, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa. Ta poročila so podlaga za oceno, ki jo bo pripravil Svet. Komisija je v celoti vključena. Komisija zagotavlja informacije o finančnih vidikih izvajanja tega skupnega ukrepa.

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 21 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali 6 mesecev po datumu svojega sprejetja, če v tem obdobju ni sklenjen sporazum o financiranju.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

PRILOGA

1.   Cilji

Splošni cilji tega skupnega ukrepa so spodbuditi univerzalizacijo Konvencije in polno izvajanje Konvencije s strani držav pogodbenic ter prispevati k pripravi druge revizijske konference, ki bo potekala leta 2009. Z drugimi ustreznimi finančnimi instrumenti EU se bo zagotovila čim večja sinergija.

2.   Projekti

2.1   Spodbujanje univerzalizacije in izvajanja Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju ter priprava revizijske konference leta 2009.

2.1.1   Cilj projekta

Spodbujati spoštovanje konvencije z regionalnimi in subregionalnimi seminarji ter prispevati k pripravi druge revizijske konference.

2.1.2   Opis projekta

Organiziranih bo največ šest regionalnih ali subregionalnih delavnic za pripravo druge revizijske konference in spodbujanje nadaljnje univerzalizacije Konvencije.

2.1.3   Rezultati projekta

Povečanje članstva v Konvenciji in večje zavedanje na svetovni ravni o pomenu ciljev in obveznosti, ki izhajajo iz ratifikacije Konvencije, ter boljše razumevanje potreb bodočih držav pogodbenic v zvezi s programi prepovedi protipehotnih min.

Boljša priprava druge revizijske konference, ki bo potekala leta 2009, in sicer z večjim regionalnim prispevkom in povezovanjem.

2.1.4   Kraj seminarjev

ISU/GICHD bo predstavila seznam možnih krajev, kjer naj bi potekali regionalni seminarji; seznam bo nato potrdilo predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.

Merila za izbiro krajev seminarjev bodo med drugim pripravljenost in zavezanost zadevne države v določeni regiji, da bi gostila seminar, stopnja zavezanosti držav Konvenciji v zadevni regiji in po potrebi zavezanost ustrezne regionalne ali subregionalne organizacije.

2.1.5   Upravičenci projekta

Države pogodbenice in nepogodbenice Konvencije v regijah, kjer bodo organizirani seminarji.

2.2   Podpora polnemu izvajanju Konvencije.

2.2.1   Cilj projekta

Državam pogodbenicam pomagati pri izvajanju določb Konvencije.

2.2.2   Opis projekta

Državam pogodbenicam Konvencije pomagati pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz le-te.

V državah pogodbenicah bodo organizirani obiski, namenjeni tehnični pomoči, da bi ocenili, kako se države odzivajo na obveznosti iz Konvencije, ter zagotovili podporo, ki bo usklajena z drugimi sočasnimi zadevnimi programi in/ali dejavnostmi, izsledki z vrha v Nairobiju in ugotovitvami iz letnih poročil o napredku.

2.2.3   Rezultati projekta

| — | Boljše poznavanje prizadevanj za izvajanje na nacionalni ravni, ki je lahko podlaga za nadaljnje ukrepanje EU. |
| --- | --- |

—

Boljše poznavanje prizadevanj za izvajanje na nacionalni ravni, ki je lahko podlaga za nadaljnje ukrepanje EU.

| — | Svetovanje in priporočila glede tehničnih zahtev, potrebnih za izpolnjevanje obveznosti iz Konvencije. |
| --- | --- |

—

Svetovanje in priporočila glede tehničnih zahtev, potrebnih za izpolnjevanje obveznosti iz Konvencije.

| — | Oblikovanje ustreznih nacionalnih načrtov v skladu z obveznostmi iz Konvencije. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje ustreznih nacionalnih načrtov v skladu z obveznostmi iz Konvencije.

2.2.4   Upravičenci projekta

Države pogodbenice bodo pozvane, da zaprosijo za pomoč. Pri sprejemanju odločitve se bo upoštevalo, v kolikšnem obsegu je država pogodbenica – prosilka zbrala potrebne osnovne informacije pred začetkom sodelovanja, sprejela pomembne ukrepe v podporo obisku tehničnih strokovnjakov in pokazala pripravljenost, da bo v celoti izkoristila pri tem pridobljene informacije.

Pri izbiri upravičencev se bo upoštevalo spoštovanje zavez s strani potencialnih upravičencev na področju odstranjevanja min in uničevanja zalog v rokih, določenih na srečanjih držav pogodbenic Konvencije.

ISU/GICHD bo predstavila končni seznam upravičencev, ki ga bo na nato potrdilo predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.

3.   Trajanje

Skupni čas izvajanja tega skupnega ukrepa je 21 mesecev.

4.   Subjekt za izvajanje projekta

Za izvajanje tega skupnega ukrepa in nadzor nad njim je pristojno predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP. Predsedstvo bo tehnično izvajanje zaupalo ISU/GICHD.

ISU/GICHD zagotovi razpoznavnost prispevka EU, ki je ustrezna njegovemu obsegu.

5.   Poročanje

ISU/GICHD bo po vsakem načrtovanem seminarju in obisku, namenjenemu tehnični pomoči, pripravila podrobno poročilo.

---