# Az Európai Unió L 137/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 137 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. május 27. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 137

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. május 27.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 455/2008/EK rendelete (2008. május 26.) az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló 752/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | | A Bizottság 456/2008/EK rendelete (2008. május 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 2 |
| | * | A Bizottság 457/2008/EK rendelete (2008. május 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 4 |
| | * | A Bizottság 458/2008/EK rendelete (2008. május 26.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról | 6 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 455/2008/EK rendelete (2008. május 26.) az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló 752/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

A Bizottság 456/2008/EK rendelete (2008. május 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

2

*

A Bizottság 457/2008/EK rendelete (2008. május 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

4

*

A Bizottság 458/2008/EK rendelete (2008. május 26.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

6

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | Tanács |
| | | 2008/390/EK |
| | * | A Tanács ajánlása (2008. május 14.) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2008–2010) | 13 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ/EGB) 79. számú előírása – A járművek kormányberendezésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések | 25 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

AJÁNLÁSOK

Tanács

2008/390/EK

*

A Tanács ajánlása (2008. május 14.) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2008–2010)

13

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ/EGB) 79. számú előírása – A járművek kormányberendezésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

25

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/391/KKBP együttes fellépése (2008. május 26.) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/131/KKBP együttes fellépés módosításáról | 52 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/391/KKBP együttes fellépése (2008. május 26.) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/131/KKBP együttes fellépés módosításáról

52

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/1

---

A TANÁCS 455/2008/EK RENDELETE

(2008. május 26.)

az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló 752/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás (1) (a továbbiakban: PEM) 1998. március 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás (1) (a továbbiakban: PEM) 1998. március 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A PEM 22. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyes acéltermékek kereskedelmét a 14. cikk kivételével a megállapodás III. címe, valamint egy mennyiségi megállapodás rendelkezései szabályozzák. |
| --- | --- |

(2)

A PEM 22. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyes acéltermékek kereskedelmét a 14. cikk kivételével a megállapodás III. címe, valamint egy mennyiségi megállapodás rendelkezései szabályozzák.

| (3) | Az Európai Közösség és Ukrajna kormánya 2007. június 18-án megkötötte az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: megállapodás). |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösség és Ukrajna kormánya 2007. június 18-án megkötötte az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: megállapodás).

| (4) | A megállapodás végrehajtása céljából 2007. május 30-án a Tanács elfogadta az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló 752/2007/EK rendeletet (3). |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás végrehajtása céljából 2007. május 30-án a Tanács elfogadta az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló 752/2007/EK rendeletet (3).

| (5) | A megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy abban az esetben, ha Ukrajna a megállapodás lejárta előtt csatlakozna a Kereskedelmi Világszervezethez, a csatlakozás napján a megállapodás megszűnik, a keretmennyiségeket pedig eltörlik. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy abban az esetben, ha Ukrajna a megállapodás lejárta előtt csatlakozna a Kereskedelmi Világszervezethez, a csatlakozás napján a megállapodás megszűnik, a keretmennyiségeket pedig eltörlik.

| (6) | 2008. május 16-án Ukrajna a Kereskedelmi Világszervezet tagja lesz. |
| --- | --- |

(6)

2008. május 16-án Ukrajna a Kereskedelmi Világszervezet tagja lesz.

| (7) | Azon a napon a megállapodást végrehajtó rendelet tárgytalanná válik. |
| --- | --- |

(7)

Azon a napon a megállapodást végrehajtó rendelet tárgytalanná válik.

| (8) | Az egyértelműség biztosítása érdekében a 752/2007/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(8)

Az egyértelműség biztosítása érdekében a 752/2007/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 752/2007/EK rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 49., 1998.2.19., 3. o.

1

(2)  HL L 178., 2007.7.6., 24. o.

2

(3)  HL L 178., 2007.7.6., 1. o.

3

---

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/2

---

A BIZOTTSÁG 456/2008/EK RENDELETE

(2008. május 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. május 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 26-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. május 26-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 46,4 |
| MK | 69,4 |
| TN | 105,3 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 76,9 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | EG | 216,7 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 165,2 |
| 0805 10 20 | EG | 68,4 |
| IL | 62,2 |
| MA | 55,0 |
| MX | 62,0 |
| TN | 52,0 |
| TR | 74,2 |
| US | 68,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | AR | 127,7 |
| TR | 163,7 |
| US | 148,0 |
| ZA | 159,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0808 10 80 | AR | 99,9 |
| BR | 88,1 |
| CL | 95,3 |
| CN | 85,0 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 116,9 |
| US | 105,8 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 20 95 | US | 433,9 |
| ZZ | 433,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

46,4

MK

69,4

TN

105,3

TR

86,3

ZZ

76,9

0707 00 05

JO

162,5

TR

119,9

ZZ

141,2

0709 90 70

EG

216,7

TR

113,6

ZZ

165,2

0805 10 20

EG

68,4

IL

62,2

MA

55,0

MX

62,0

TN

52,0

TR

74,2

US

68,3

ZZ

63,2

0805 50 10

AR

127,7

TR

163,7

US

148,0

ZA

159,8

ZZ

149,8

0808 10 80

AR

99,9

BR

88,1

CL

95,3

CN

85,0

MK

65,0

NZ

116,9

US

105,8

UY

101,5

ZA

96,6

ZZ

94,9

0809 20 95

US

433,9

ZZ

433,9

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/4

---

A BIZOTTSÁG 457/2008/EK RENDELETE

(2008. május 23.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

A 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 23-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 360/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 111., 2008.4.23., 9. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Krómmal és fényérzékeny anyaggal bevont kvarclemezből álló termék, amelynek hosszúsága és szélessége 15 cm, vastagsága 0,6 cm (úgynevezett „nyers fotomaszk”).
  Ebből a termékből megvilágítás és előhívás után készül a félvezető eszközök gyártásához használatos „fotomaszk”. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Krómmal és fényérzékeny anyaggal bevont kvarclemezből álló termék, amelynek hosszúsága és szélessége 15 cm, vastagsága 0,6 cm (úgynevezett „nyers fotomaszk”).

Ebből a termékből megvilágítás és előhívás után készül a félvezető eszközök gyártásához használatos „fotomaszk”.

3701 99 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. a) és 6. általános szabály, valamint a 3701 és a 3701 99 00 KN-kódok szövege határozza meg.

A terméket a 3701 vámtarifaszám alá kell besorolni, mivel fényérzékeny anyaggal bevont, megvilágítatlan fényképészeti lemez (lásd a Harmonizált Rendszer 3701 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázatát).

| 2. | Krómmal bevont kvarclemezből álló termék, amelynek hosszúsága és szélessége 15 cm, vastagsága 0,6 cm, és amelyre nyomtatott áramköri mintákat visznek fel oly módon, mint a megvilágított és előhívott fényképészeti lemezek (úgynevezett „fotomaszkok”) esetében.
  A terméket félvezető szeletek gyártása során az áramköri mintáknak a szeletekre fényképészeti úton történő felviteléhez használják. |
| --- | --- |

2.

Krómmal bevont kvarclemezből álló termék, amelynek hosszúsága és szélessége 15 cm, vastagsága 0,6 cm, és amelyre nyomtatott áramköri mintákat visznek fel oly módon, mint a megvilágított és előhívott fényképészeti lemezek (úgynevezett „fotomaszkok”) esetében.

A terméket félvezető szeletek gyártása során az áramköri mintáknak a szeletekre fényképészeti úton történő felviteléhez használják.

3705 90 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. a) és 6. általános szabály, a 37. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 2. pontja, valamint a 3705, a 3705 90 és a 3705 90 90 KN-kódok szövege határozza meg.

A terméket nem lehet a 8486 vámtarifaszám alá besorolni, mivel a „fotomaszk” nem tartozik a félvezető rudak vagy szeletek gyártásához használt gépek lényeges alkatrészei közé, hanem egy egyedi tulajdonságokkal rendelkező, önálló, kicserélhető fogyóeszköz.

A terméket a 3705 vámtarifaszám alá kell besorolni, mivel állókép szeletre történő vetítéséhez használt, megvilágított és előhívott fényképészeti lemez.

| 3. | Kupola alakú prizmás gyűjtőlencsékből, csőrendszerből és szórólencsékből álló készülék, amelyet a helyiségekbe jutó természetes fény mennyiségének a növelésére terveztek.
  A készülék a tetőn elhelyezett kupola segítségével felfogja, majd belső tükörrendszerén átirányítva a helyiség plafonjára szórja a fényt. |
| --- | --- |

3.

Kupola alakú prizmás gyűjtőlencsékből, csőrendszerből és szórólencsékből álló készülék, amelyet a helyiségekbe jutó természetes fény mennyiségének a növelésére terveztek.

A készülék a tetőn elhelyezett kupola segítségével felfogja, majd belső tükörrendszerén átirányítva a helyiség plafonjára szórja a fényt.

9013 80 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 9013, 9013 80 és 9013 80 90 KN-kódok szövege határozza meg.

A terméket nem lehet lámpaként vagy világítófelszerelésként a 9405 vámtarifaszám alá besorolni, mivel a készülék nem fény előállítására, hanem optikai eszközök segítségével napfény felfogására, átirányítására és szórására szolgál.

A terméket ezért a 9013 vámtarifaszám alá tartozó optikai készülékként kell besorolni.

---

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/6

---

A BIZOTTSÁG 458/2008/EK RENDELETE

(2008. május 26.)

a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. és 20. cikkére,

mivel:

| (1) | A kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének elnöke a 2007. november 20-i elnöki közleményében a résztvevők listájának 2007. november 8-i hatállyal a Kongói Köztársasággal történő kiegészítése mellett határozott. |
| --- | --- |

(1)

A kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének elnöke a 2007. november 20-i elnöki közleményében a résztvevők listájának 2007. november 8-i hatállyal a Kongói Köztársasággal történő kiegészítése mellett határozott.

| (2) | A II. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A II. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Bulgária, Németország és Románia értesítette a Bizottságot közösségi hatóságaik elérhetőségének megváltozásáról. |
| --- | --- |

(3)

Bulgária, Németország és Románia értesítette a Bizottságot közösségi hatóságaik elérhetőségének megváltozásáról.

| (4) | A III. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A III. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2368/2002/EK rendelet II. melléklete helyébe e rendelet I. melléklete lép.

2. cikk

A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete helyébe e rendelet II. melléklete lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 26-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 28. o. A legutóbb az 1226/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 277., 2007.10.20., 7. o.) módosított rendelet.

1

---

I MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerében részt vevők és ezek szabályszerűen kijelölt, a 2., 3., 8., 9., 12., 17., 18., 19. és 20. cikkben említett illetékes hatóságainak jegyzéke

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

Luanda

Angola

ÖRMÉNYORSZÁG

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

Yerevan

Armenia

AUSZTRÁLIA

| Community Protection Section |
| --- |
| Australian Customs Section |
| Customs House, 5 Constitution Avenue |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Community Protection Section

Australian Customs Section

Customs House, 5 Constitution Avenue

Canberra ACT 2601

Australia

| Minerals Development Section |
| --- |
| Department of Industry, Tourism and Resources |
| GPO Box 9839 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Minerals Development Section

Department of Industry, Tourism and Resources

GPO Box 9839

Canberra ACT 2601

Australia

BANGLADES

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Export Promotion Bureau |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Ministry of Commerce

Export Promotion Bureau

Dhaka

Bangladesh

BELARUSZ

| Department of Finance |
| --- |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Department of Finance

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSWANA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRAZÍLIA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco »U« — 3o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco »U« — 3o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANADA

| | Nemzetközi:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Nemzetközi:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | A kanadai KP-igazolásra vonatkozó minta:





  Stewardship Division |
| --- | --- |
| International and Domestic Market Policy Division |
| Mineral and Metal Policy Branch |
| Minerals and Metals Sector |
| Natural Resources Canada |
| 580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6 |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

A kanadai KP-igazolásra vonatkozó minta:

Stewardship Division

International and Domestic Market Policy Division

Mineral and Metal Policy Branch

Minerals and Metals Sector

Natural Resources Canada

580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

| | Általános tudakozó:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 10th Floor, Area A-7 |
| 580 Booth Street |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Általános tudakozó:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

10th Floor, Area A-7

580 Booth Street

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

| Independent Diamond Valuators (IDV) |
| --- |
| Immeuble SOCIM, 2ème étage |
| BP 1613 Bangui |
| Central African Republic |

Independent Diamond Valuators (IDV)

Immeuble SOCIM, 2ème étage

BP 1613 Bangui

Central African Republic

KÍNA, Népköztársaság

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing |
| People’s Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing

People’s Republic of China

HONGKONG, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területe

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONGÓ, Demokratikus Köztársaság

| Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONGÓ, Köztársaság

| Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

ELEFÁNTCSONTPART

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| BP V 91 |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministry of Mines and Energy

BP V 91

Abidjan

Côte d’Ivoire

HORVÁTORSZÁG

| Ministry of Economy |
| --- |
| Zagreb |
| Republic of Croatia |

Ministry of Economy

Zagreb

Republic of Croatia

EURÓPAI KÖZÖSSÉG

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

B-1049 Brussels

Belgium

GHÁNA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GUINEA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GUYANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg |
| Mumbai 400 004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg

Mumbai 400 004

India

INDONÉZIA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IZRAEL

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| P.O. Box 3007 |
| 52130 Ramat Gan |
| Israel |

Ministry of Industry and Trade

P.O. Box 3007

52130 Ramat Gan

Israel

JAPÁN

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-11-1, Shibakoen Minato-ku |
| 105-8519 Tokyo |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-11-1, Shibakoen Minato-ku

105-8519 Tokyo

Japan

| Mineral and Natural Resources Division |
| --- |
| Agency for Natural Resources and Energy |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo |
| Japan |

Mineral and Natural Resources Division

Agency for Natural Resources and Energy

Ministry of Economy, Trade and Industry

1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo

Japan

KOREA, Köztársaság

| UN Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Government Complex Building |
| 77 Sejong-ro, Jongro-gu |
| Seoul |
| Korea |

UN Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Government Complex Building

77 Sejong-ro, Jongro-gu

Seoul

Korea

| Trade Policy Division |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Enterprise |
| 1 Joongang-dong, Kwacheon-City |
| Kyunggi-do |
| Korea |

Trade Policy Division

Ministry of Commerce, Industry and Enterprise

1 Joongang-dong, Kwacheon-City

Kyunggi-do

Korea

LAOSZ, Népi Demokratikus Köztársaság

| Department of Foreign Trade, |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Foreign Trade,

Ministry of Commerce

Vientiane

Laos

LIBANON

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Beirut

Lebanon

LESOTHO

| Commission of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Commission of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBÉRIA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAJZIA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MAURITIUS

| Ministry of Commerce and Co-operatives |
| --- |
| Import Division |
| 2nd Floor, Anglo-Mauritius House |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Ministry of Commerce and Co-operatives

Import Division

2nd Floor, Anglo-Mauritius House

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

NAMÍBIA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

NORVÉGIA

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

ÚJ-ZÉLAND

| | Tanúsítványkiállító hatóság:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Tanúsítványkiállító hatóság:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

| | Import- és exporthatóság:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Import- és exporthatóság:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

OROSZORSZÁG

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SIERRA LEONE

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SZINGAPÚR

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

DÉL-AFRIKA

| South African Diamond Board |
| --- |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond Board

240 Commissioner Street

Johannesburg

South Africa

SRÍ LANKA

| Trade Information Service |
| --- |
| Sri Lanka Export Development Board |
| 42 Nawam Mawatha |
| Colombo 2 |
| Sri Lanka |

Trade Information Service

Sri Lanka Export Development Board

42 Nawam Mawatha

Colombo 2

Sri Lanka

SVÁJC

| State Secretariat for Economic Affairs |
| --- |
| Export Control Policy and Sanctions |
| Effingerstrasse 1 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs

Export Control Policy and Sanctions

Effingerstrasse 1

3003 Berne

Switzerland

TAJVAN, PENGHU, KINMEN ÉS MATSU, külön vámterület

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

Taiwan

TANZÁNIA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

THAIFÖLD

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Department of Foreign Trade |
| 44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi |
| Muang District |
| Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Ministry of Commerce

Department of Foreign Trade

44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi

Muang District

Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| Directorate General — Mines and Geology |
| --- |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Directorate General — Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TÖRÖKORSZÁG

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Undersecretariat of Treasury |
| Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu |
| İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek |
| Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu

İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek

Ankara

Turkey

UKRAJNA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev |
| 04119 Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev

04119 Ukraine

| International Department |
| --- |
| Diamond Factory »Kristall« |
| 600 Letiya Street 21 |
| 21100 Vinnitsa |
| Ukraine |

International Department

Diamond Factory »Kristall«

600 Letiya Street 21

21100 Vinnitsa

Ukraine

EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

| Dubai Metals and Commodities Centre |
| --- |
| PO Box 63 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

Dubai Metals and Commodities Centre

PO Box 63

Dubai

United Arab Emirates

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

| U.S. Department of State |
| --- |
| 2201 C St., N.W. |
| Washington D.C. |
| United States of America |

U.S. Department of State

2201 C St., N.W.

Washington D.C.

United States of America

VENEZUELA

| Ministry of Basic Industries and Mines |
| --- |
| Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9 |
| Caracas |
| Venezuela |

Ministry of Basic Industries and Mines

Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9

Caracas

Venezuela

VIETNAM

| Export-Import Management Department |
| --- |
| Ministry of Trade of Vietnam |
| 31 Trang Tien |
| Hanoi 10.000 |
| Vietnam |

Export-Import Management Department

Ministry of Trade of Vietnam

31 Trang Tien

Hanoi 10.000

Vietnam

ZIMBABWE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe”. |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe”.

---

II. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A tagállamok illetékes hatóságainak jegyzéke és azoknak a 2. és 19. cikkben említett feladatai

BELGIUM

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel.: (32-3) 206 94 70 |
| Fax: (32-3) 206 94 90 |
| E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel.: (32-3) 206 94 70

Fax: (32-3) 206 94 90

E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, valamint a vámkezelést Belgiumban kizárólag az alábbi címen végzik:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BULGÁRIA

| Ministry of Finance |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Tel.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15 |
| Fax: (359-2) 98 12 498 |
| E-mail: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Tel.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15

Fax: (359-2) 98 12 498

E-mail: feedback@minfin.bg

CSEH KÖZTÁRSASÁG

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, valamint a vámkezelést a Cseh Köztársaságban kizárólag az alábbi címen végzik:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mobil (420-737) 213 793 |
| Fax: (420-2) 61 33 38 70 |
| E-mail: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mobil (420-737) 213 793

Fax: (420-2) 61 33 38 70

E-mail: diamond@cs.mfcr.cz

NÉMETORSZÁG

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, beleértve a közösségi tanúsítványok kibocsátását, Németországban kizárólag az alábbi hatóság végzi:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel.: (49-6781) 56 27-0 |
| Fax: (49-6781) 56 27-19 |
| E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel.: (49-6781) 56 27-0

Fax: (49-6781) 56 27-19

E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de

E rendelkezés 5. cikkének (3) bekezdése, 6., 9., 10. cikke, 14. cikkének (3) bekezdése, 15. és 17. cikke alkalmazásában, különösen a Bizottságnak való jelentési kötelezettségekre vonatkozóan, Németország illetékes hatóságaként az alábbi hatóság működik:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82 |
| Fax: (49-911) 376 22 70 |
| E-mail: diamondcert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82

Fax: (49-911) 376 22 70

E-mail: diamondcert@ofdn.bfinv.de

ROMÁNIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1 |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România, |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Tel.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Fax: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România,

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Tel.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Fax: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Tel.: (44-207) 008 6903 |
| Fax: (44-207) 008 3905 |
| E-mail: GDO@gtnet.gov.uk” |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Tel.: (44-207) 008 6903

Fax: (44-207) 008 3905

E-mail: GDO@gtnet.gov.uk”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/13

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2008. május 14.)

a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2008–2010)

(2008/390/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanácsban 2008. március 13–14-én folytatott vitára,

mivel a Bizottság ajánlása alapján az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el,

AJÁNLJA:

A.   SZAKASZ

MAKROGAZDASÁGI POLITIKÁK A NÖVEKEDÉS ÉS A FOGLALKOZTATÁS SZOLGÁLATÁBAN

A.1.   A fokozott növekedés és foglalkoztatás feltételeit megteremtő makrogazdasági politikák

A gazdasági stabilitás biztosítása a foglalkoztatási és növekedési potenciál fokozásának érdekében

A stabil makrogazdasági politikák, valamint a termék-, munkaerő- és tőkepiacok strukturális reformjai alapvető szerepet játszanak a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésnek és a növekedési lehetőségek teljes kihasználásának a támogatásában. A monetáris politikák ehhez azzal járulhatnak hozzá, hogy törekednek az árstabilitásra, és – e célkitűzés sérelme nélkül – támogatják az egyéb általános gazdaságpolitikákat a növekedés és foglalkoztatás tekintetében. Az új tagállamok esetében fontos, hogy a monetáris és árfolyam-politikák hozzájáruljanak a konvergencia eléréséhez. Az árfolyamrendszerek az általános gazdaságpolitikai és monetáris politikai keretrendszer fontos részei, és a fenntartható reál- és nominálkonvergencia elérésére kell irányulniuk. A csatlakozás utáni megfelelő időpontban az ERM II-ben való részvételnek segítenie kell ezeket a törekvéseket.

A stabil költségvetési pozíció biztosítása lehetővé teszi az automatikus költségvetési stabilizátorok teljes és szimmetrikus érvényesülését a ciklus során, a kibocsátásnak a potenciál körüli stabilizálása érdekében. A stabil költségvetési pozíciót már elérő tagállamok feladata e pozíció megtartása. A fennmaradó tagállamok számára létfontosságú valamennyi szükséges korrekciós intézkedés meghozatala annak érdekében, hogy elérjék középtávú költségvetési célkitűzéseiket, különösen a gazdasági feltételek javulásakor, ily módon elkerülve a ciklikus politikákat, és biztosítva azt, hogy a következő gazdasági hanyatlást megelőzően az automatikus stabilizátorok teljes játéktere az egész ciklusban rendelkezésre álljon. A Stabilitási és Növekedési Paktum reformjáról szóló, az Európai Tanács 2005. március 22-i ülése által jóváhagyott jelentéssel összhangban, különösen az euroövezetben és az ERM II-ben részt vevő azon tagállamoknak, amelyek még nem érték el középtávú költségvetési célkitűzéseiket, a ciklikus hatásoktól megtisztított – egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes –, a GDP 0,5 %-ának, mint viszonyítási alapnak megfelelő éves kiigazítást kell elérniük.

Az egyes tagállamok tekintetében a középtávú költségvetési célkitűzéseket az eltérő gazdasági és költségvetési pozíciók és folyamatok szerint kell különválasztani. A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005. évi reformjával összhangban sor kerül a középtávú költségvetési célkitűzések felülvizsgálatára annak érdekében, hogy azok jobban figyelembe vegyék az elöregedés által okozott költségvetési terheket. Továbbá a 2005. évi reformnak megfelelően a nemzeti költségvetési szabályok és intézmények – többek között az ellenőrzési rendszerek – bevezetése, illetve szigorítása hatékonyan kiegészítheti a paktumot és támogathatja annak céljait.

Bizonyos tagállamok számára további makrogazdasági politikai kihívást jelent, hogy olyan gyorsan felzárkózó környezetben működnek, amelyhez – esetenként eltérő mértékben – külső hiány, gyors hitelnövekedés és a pénzügyi ágazat gazdaságban betöltött súlyának növekedése kapcsolódik. A külső és belső egyensúlyhiányok megfékezéséhez elengedhetetlen a költségvetési megszorítás, a hatékony pénzügyi ellenőrzés és a versenyképesség ösztönzése. A külső adósság hatékony külső finanszírozást lehetővé tevő sávban való megtartásának egyik fontos módja az óvatos költségvetési irányvonal. A költségvetési megszorítás – azon kívül, hogy hozzájárul a stabil költségvetési pozícióhoz – korlátozhatja a folyamatosan növekvő inflációt okozó, erősödő hazai kereslet kockázatát, valamint a makroszintű pénzügyi kockázatok megjelenését, amelyek reálárfolyam-ingadozásokat és elhúzódó versenyképesség-vesztést okozhatnak. A strukturális reformok és a politikák megfelelő összehangolása alapvető szerepet játszik abban, hogy a gazdaságok ellenálljanak az esetleges kedvezőtlen világgazdasági folyamatoknak.

1. iránymutatás. A fenntartható növekedéshez szükséges gazdasági stabilitás biztosítása

| 1. | A Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk középtávú költségvetési célkitűzéseiket. Mindaddig, amíg e célkitűzést el nem érték, minden szükséges korrekciós intézkedést meg kell tenniük azért, hogy azt elérjék. A tagállamoknak el kell kerülniük a ciklikus költségvetési politikát. Szükséges továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyeknél túlzott hiány áll fenn, tegyenek hatékony intézkedéseket a túlzott hiány azonnali kiigazításának biztosítására. |
| --- | --- |

1.

A Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk középtávú költségvetési célkitűzéseiket. Mindaddig, amíg e célkitűzést el nem érték, minden szükséges korrekciós intézkedést meg kell tenniük azért, hogy azt elérjék. A tagállamoknak el kell kerülniük a ciklikus költségvetési politikát. Szükséges továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyeknél túlzott hiány áll fenn, tegyenek hatékony intézkedéseket a túlzott hiány azonnali kiigazításának biztosítására.

| 2. | A fenntarthatatlanság kockázatát hordozó folyófizetésimérleg-hiányt közzétevő tagállamoknak korrekcióra kell törekedniük strukturális reformok végrehajtása és a külső versenyképesség növelése révén, adott esetben a költségvetési politikával is segítve a korrekciót. Lásd még „A dinamikus és jól működő GMU elősegítése” c. (6. sz.) integrált iránymutatást. |
| --- | --- |

2.

A fenntarthatatlanság kockázatát hordozó folyófizetésimérleg-hiányt közzétevő tagállamoknak korrekcióra kell törekedniük strukturális reformok végrehajtása és a külső versenyképesség növelése révén, adott esetben a költségvetési politikával is segítve a korrekciót. Lásd még „A dinamikus és jól működő GMU elősegítése” c. (6. sz.) integrált iránymutatást.

A foglalkoztatottság növelésének alapjául szolgáló gazdasági és fiskális fenntarthatóság megőrzése

A politikákban bekövetkező változások és általában a szokásbeli változások hiányában Európa népességének elöregedése a következő veszélyekkel fenyegeti az Európai Unió gazdaságának hosszú távú fenntarthatóságát: a munkaképes korú népesség csökkenése miatt lassabb lehet az egy főre jutó potenciális kibocsátás növekedése, valamint nőnek a nyugdíjakra, a társadalombiztosításra, az egészségügyre és a hosszú távú ellátórendszerekre fordított kiadások. Ha nem születik időben megoldás, e lehetséges fejlemények az adósságterhek jelentős növekedéséhez vezethetnek. A fenntarthatóságról szóló bizottsági jelentésben foglaltak szerint számos tagországot magas, több más tagországot pedig közepes fenntarthatósági kockázat fenyeget.

A tagállamoknak foglalkozniuk kell az elöregedés gazdasági hatásaival, az elöregedés költségvetési hatásainak kezelésére szolgáló, jól megalapozott, hármas vonatkozású stratégiának megfelelően. Ez magában foglalja a kielégítő ütemű adósságcsökkentés megvalósítására – többek között a középtávú költségvetési célkitűzések elérése révén –, továbbá a munkaképes korú népesség lélekszámának jövőbeni csökkenéséből eredő hatások ellensúlyozása céljából a foglalkozási ráta és a munkaerő-kínálat növekedését ösztönző intézkedések biztosítására irányuló megfelelő politikákat, valamint a nyugdíj- és az egészségügyi rendszerek reformját. Lényeges továbbá a szociális védelmi rendszerek oly módon való korszerűsítése, hogy biztosított legyen azok pénzügyi életképessége, a munkaképes korú népességet a munkaerőpiacon való aktív részvételre ösztönözzék, ugyanakkor a hozzáférhetőség és az alkalmasság tekintetében megfeleljenek rendeltetésüknek. A szociális védelmi rendszerek és a munkaerőpiacok közötti kommunikáció javítása segítheti a torzulások kiküszöbölését, és ösztönözheti az aktív életkor meghosszabbítását, tekintettel a várható élettartam növekedésére. Az egészségjavító politikák – a megelőző egészségügyi ellátást is beleértve – segíthetik a jó egészségben töltött évek számának növekedését, így hozzájárulhatnak az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságához.

2. iránymutatás. A foglalkoztatottság növelésének alapjául szolgáló gazdasági és fiskális fenntarthatóság megőrzése

A tagállamoknak – tekintettel a népesség elöregedésével kapcsolatos várható költségekre –

| 1. | vállalniuk kell az államadósság megfelelő ütemű csökkentését az államháztartás megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

1.

vállalniuk kell az államadósság megfelelő ütemű csökkentését az államháztartás megerősítése érdekében;

| 2. | meg kell reformálniuk és meg kell erősíteniük a nyugdíj-, társadalombiztosítási és egészségügyi rendszereket annak érdekében, hogy azok pénzügyileg életképesek, szociális szempontból megfelelőek és hozzáférhetők legyenek; |
| --- | --- |

2.

meg kell reformálniuk és meg kell erősíteniük a nyugdíj-, társadalombiztosítási és egészségügyi rendszereket annak érdekében, hogy azok pénzügyileg életképesek, szociális szempontból megfelelőek és hozzáférhetők legyenek;

| 3. | intézkedéseket kell hozniuk a munkaerőpiacon való részvétel és a munkaerő-kínálat bővítésére, különösen a nők, a fiatal és az idősebb munkavállalók tekintetében, és elő kell segíteniük az életcikluson alapuló munkaszemlélet elterjedését a munkával töltött idő növelésének érdekében a gazdaságban. |
| --- | --- |

3.

intézkedéseket kell hozniuk a munkaerőpiacon való részvétel és a munkaerő-kínálat bővítésére, különösen a nők, a fiatal és az idősebb munkavállalók tekintetében, és elő kell segíteniük az életcikluson alapuló munkaszemlélet elterjedését a munkával töltött idő növelésének érdekében a gazdaságban.

Lásd még „A munka életciklus-alapú megközelítésének elősegítése” című (18. és 4., 19., 21. sz.) integrált iránymutatást.

A források növekedés- és foglalkoztatásorientált, hatékony elosztásának elősegítése

A jól átgondolt adó- és kiadási rendszerek, amelyek a források hatékony elosztását segítik elő, fontosak az állami szektor számára a növekedés és a foglalkoztatás minél teljesebb elősegítése érdekében. Ez azáltal érhető el, hogy a kiadásokat olyan, a növekedést elősegítő kategóriák felé irányítják, mint a kutatás és fejlesztés (K+F), a fizikai infrastruktúra, a környezetbarát technológiák, az emberi erőforrás és a tudás, a gazdasági stabilitás és fenntarthatóság céljának kockáztatása nélkül. Az állami forrásokat a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon kell felhasználni. A tagállamok a kiadási kategóriák ellenőrzéséhez az olyan megfelelő költségvetési intézményeken és kereteken keresztül járulhatnak hozzá, mint például a kiadási szabályok és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés alkalmazása, ami a figyelmet a kiadásokról a tényleges eredmények elérésének irányába helyezi át, illetve azáltal, hogy olyan vizsgálati mechanizmusokat vezetnek be, amelyek célja az alaposan átgondolt egyedi reformintézkedések és átfogó reformcsomagok biztosítása. Az EU gazdasága számára elsődleges fontosságú annak biztosítása, hogy az adórendszerek és azoknak az ellátórendszerekkel való együttműködése jobban ösztönözze a munkát és a beruházásokat, elősegítse a nagyobb növekedést a fokozott foglalkoztatás és több beruházás révén, továbbá fokozza a kiadások hatékonyságát és eredményességét az államháztartás minőségének javítása érdekében.

3. iránymutatás. A források növekedés- és foglalkoztatásorientált, hatékony elosztásának elősegítése érdekében

A tagállamoknak – a gazdasági stabilitásra és a fenntarthatóságra vonatkozó iránymutatás sérelme nélkül – közkiadásuk összetételét a lisszaboni stratégiával összhangban a növekedést elősegítő kategóriák felé kell irányítaniuk, adórendszereiket a növekedési potenciál megerősítése érdekében ki kell igazítaniuk, biztosítaniuk kell olyan mechanizmusok bevezetését, amelyek alkalmasak a közkiadások és a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása közötti kapcsolat értékelésére, valamint biztosítaniuk kell a reformcsomagok általános koherenciáját.

Lásd még „A források fenntartható felhasználásának ösztönzése, valamint a környezetvédelem és a növekedés közötti szinergiák megerősítése” című (11.) integrált iránymutatást.

Annak biztosítása, hogy a bérek emelkedése hozzájárul a növekedéshez és a stabilitáshoz és kiegészíti a strukturális reformokat

A bérek növekedése hozzájárulhat a stabil makrogazdasági feltételekhez és a politikák foglalkoztatásbarát összetételének kialakításához. Ehhez az szükséges, hogy a reálbérek emelkedése középtávon összhangban álljon a termelékenység növekedésének általános ütemével, illetve a termelékenységet, a kapacitást és a foglalkoztatást bővítő beruházásokat lehetővé tevő jövedelmezőségi rátával. Ehhez az szükséges, hogy ne okozzanak a bérnövekedésben nem fenntartható tendenciát az olyan ideiglenes tényezők, mint a ciklikus tényezők által a termelékenységben előidézett változások vagy az infláció általános mértékének egyszeri emelkedései, továbbá hogy a bérek növekedése tükrözze a helyi munkaerő-piaci feltételeket. A csökkenő piaci részesedéssel rendelkező országokban a versenyképesség helyreállítása érdekében a bérmérséklésre és a termelékenység fokozását szolgáló reformokra van szükség a fajlagos bérköltségek kiigazításának biztosítására. Ezeket a kérdéseket figyelembe kell venni a monetáris és fiskális hatóságok, illetve a szociális partnerek között - a makrogazdasági párbeszéd révén - folyó párbeszéd és információcsere keretében.

4. iránymutatás. Annak biztosítására, hogy a bérek alakulása hozzájárul a makrogazdasági stabilitáshoz és a növekedéshez, illetve az alkalmazkodóképesség fokozása érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a bérmegállapodási rendszerek helyes keretfeltételeinek kialakítását, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét, azzal a céllal, hogy elősegítsék a nominálbéreknek és a munkaerőköltségeknek az árstabilitással és a termelékenységi trenddel középtávon összhangban lévő alakulását, figyelembe véve a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek terén mutatkozó különbségeket.

Lásd még a „A foglalkoztatásbarát munkaerőköltség-fejlesztés és bérszabályozó mechanizmusok biztosítása” című 22. integrált iránymutatást.

Koherens makrogazdasági, strukturális és foglalkoztatási politikák előmozdítása

A stabil makrogazdasági politikák szerepe a munkahelyteremtést és a növekedést elősegítő feltételek megteremtése. A stabil költségvetési pozícióval rövid és középtávon összhangban lévő strukturális reformok alapvető fontosságúak a termelékenység és a foglalkoztatás középtávú növelése, és ezáltal a növekedési potenciál teljes megvalósítása és megerősítése szempontjából. Ezek hozzájárulnak a költségvetési fenntarthatósághoz, a makrogazdasági stabilitáshoz és a megrázkódtatásokkal szembeni rugalmassághoz is. Emellett a megfelelő makrogazdasági politikák kulcsfontosságúak a strukturális reformok növekedésre és foglalkoztatásra kifejtett kedvező hatásainak teljes kihasználásához. A tagállamok átfogó gazdasági stratégiájának központi vonása, hogy olyan konzisztens strukturális politikacsomagot és olyan makrogazdasági keretet kell biztosítaniuk, amelyek egymást kölcsönösen támogatják. Különösen a piaci reformoknak és a humán erőforrásba való beruházásnak kell javítaniuk a gazdaságok átfogó alkalmazkodó- és korrekciós készségét mind a ciklikus gazdasági feltételekben bekövetkezett változásokkal kapcsolatosan, mind az olyan hosszabb távú tendenciákra reagálva, mint a globalizáció és a technológia. E tekintetben fontos az adó- és ellátórendszerek reformja annak érdekében, hogy a munka kifizetődővé váljék, és minimálisra csökkenjenek a munkaerő-piaci részvételt fékező esetleges hatások.

5. iránymutatás. A makrogazdasági, strukturális és foglalkoztatáspolitikák közötti fokozottabb koherencia elősegítése

A tagállamoknak olyan munkaerő- és termékpiaci reformokat kell véghezvinniük, amelyek egyidejűleg fokozzák a növekedési potenciált, illetve támogatják a makrogazdasági keretet a munkaerő- és termékpiacokon a rugalmasság, a tényezőmobilitás és a korrekciós készség fokozása révén a globalizációnak, a technológiai fejlődésnek és a ciklikus változásoknak megfelelően. A tagállamoknak, különösen, a jobb ösztönzés és a munka kifizetődővé tétele érdekében megújult lendületet kell tanúsítaniuk az adó- és ellátórendszerek reformjában; a foglalkoztatás rugalmasságának és biztonságának összehangolásával növelniük kell a munkaerőpiacok alkalmazkodóképességét; és az emberi erőforrásba való befektetések révén javítaniuk kell a foglalkoztathatóságot.

Lásd még „A rugalmasság előmozdítása a foglalkoztatás biztonságával összhangban és a munkaerőpiac szétdaraboltságának csökkentése, kellő figyelemmel a szociális partnerek szerepére” című (21. és 19.) integrált iránymutatást.

A.2.   Dinamikus és jól működő euroövezet biztosítása

Közel tíz évvel ezelőtti létrehozása óta további négy ország csatlakozott az euroövezethez. Következetesen kedvező finanszírozási feltételek biztosításával és a külső árfolyam-ingadozások hatásainak mérséklésével az euro hozzájárult a gazdasági stabilitás megteremtéséhez az euroövezet országaiban. Az euroövezet egyes részein tapasztalható visszafogott növekedési teljesítmény, valamint az övezet országai között a növekedés és az infláció terén tapasztalható állandó különbségek kétségeket vetnek fel azzal kapcsolatban, hogy zökkenőmentesen zajlik-e az euroövezeten belül a belső kiigazítás, arra utalva, hogy a gazdaságpolitikák és a kormányzati rendszerek még nem igazodtak kellőképpen a monetáris unió előnyeinek teljes körű kihasználásához. Mivel az euroövezet országai már nem alkalmazhatnak önálló monetáris, illetve árfolyam-politikát, a gazdasági megrázkódtatásokhoz való zökkenőmentes alkalmazkodás javításához és a versenyképesség visszaszerzéséhez alapvetően fontosak további strukturális reformok, amelyek a gazdasági növekedést szilárdan fenntartható alapokra helyezik.

Az euroövezetben alkalmazott szakpolitikáknak a hosszú távú fenntarthatóság és stabilitás megőrzése mellett támogatniuk kell a gazdasági növekedést. A jelenlegi helyzetben fontos, hogy az alkalmazott szakpolitikák segítsék a fogyasztók és a befektetők bizalmának növekedését, amely egyben feltételezi a középtávú stabilitás melletti elkötelezettséget is. A költségvetési politikának olyan költségvetési pozíciót kell biztosítania, amely egyrészt elősegíti az árak stabilitását és összhangban van az elöregedő népesség hatásaira való felkészüléssel, másrészt pedig megvalósítja a közkiadások és a bevételek gazdasági növekedést elősegítő összetételét. Az eurocsoport 2007 áprilisában egyetértett abban, hogy „kihasználva a kedvező ciklikus feltételeket, az euroövezet legtöbb tagállama 2008-ban vagy 2009-ben elérheti középtávú célkitűzéseit, de legkésőbb 2010-et valamennyiüknek meg kell célozniuk”. Tekintettel arra, hogy az euroövezet gazdasági tevékenységében magas a közszektor aránya, az államháztartás minősége jelentősen befolyásolja a gazdasági teljesítményt. A növekedési potenciál fokozása és az állami tevékenységek finanszírozásából eredő torzulások lehető legkisebb mértékűre csökkentése céljából döntő jelentőségű a források elköltésének eredményes és hatékony módja is. Az átfogó strukturális reformok lehetővé teszik, hogy az euroövezet növekedési potenciálja idővel növekedjen, és biztosítják, hogy az erőteljesebb növekedés ne erősítse a magasabb infláció lehetőségét. Az euroövezethez tartozó tagállamok számára különösen fontosak a rugalmasabb, befogadó és egységes munkaerőpiacra, a termékpiacokon megvalósuló nagyobb versenyre és a mélyebb pénzpiaci integrációra irányuló reformok, amelyekhez növekedés- és stabilitásorientált makrogazdasági politikák társulnak, mivel jelentősen befolyásolják a megrázkódtatásokkal szembeni alkalmazkodóképességüket.

A nemzetközi gazdasági stabilitáshoz való hozzájárulás, valamint gazdasági érdekeinek hatékonyabb képviselete szempontjából az euroövezet számára kulcsfontosságú, hogy teljes mértékben eleget tegyen a nemzetközi monetáris és gazdaságpolitikai együttműködésben betöltött szerepének. Bár az eurocsoport elnökének 2005-ös, kétéves hivatali időre szóló kinevezése nagyobb stabilitást hozott az euroövezet külső képviseletében, az euroövezet külső képviseletének – a meglévő megállapodásokkal összhangban történő – további javítására van szükség annak érdekében, hogy az euroövezet a világgazdasági rendszer fejlődésében gazdasági súlyának megfelelő vezető stratégiai szerepet vállalhasson.

Az euroövezetben a legerőteljesebbek az áttételes („spill-over”) hatások, és így itt a leghatározottabb a közös program igénye. A közös valuta és a közös monetáris politika a koordináció kibővített dimenzióját nyújtja, amely megerősítheti az euroövezetnek az egész Unió számára növekedést és foglakoztatást teremtő szerepét.

6. iránymutatás. A dinamikus és jól működő GMU-hoz való hozzájárulás érdekében az euroövezet tagállamainak biztosítaniuk kell gazdasági és költségvetési politikáik jobb koordinációját, különösen:

| 1. | kiemelt figyelmet kell fordítaniuk államháztartásuk hosszú távú fiskális fenntarthatóságára a stabilitási és növekedési paktummal teljes összhangban; |
| --- | --- |

1.

kiemelt figyelmet kell fordítaniuk államháztartásuk hosszú távú fiskális fenntarthatóságára a stabilitási és növekedési paktummal teljes összhangban;

| 2. | olyan szakpolitikákhoz kell hozzájárulniuk, amelyek támogatják a gazdasági fellendülést és összeegyeztethetők az árstabilitással, így rövid távon fokozzák a vállalkozások és a fogyasztók bizalmát, ugyanakkor összhangban vannak a hosszú távon fenntartható növekedéssel; |
| --- | --- |

2.

olyan szakpolitikákhoz kell hozzájárulniuk, amelyek támogatják a gazdasági fellendülést és összeegyeztethetők az árstabilitással, így rövid távon fokozzák a vállalkozások és a fogyasztók bizalmát, ugyanakkor összhangban vannak a hosszú távon fenntartható növekedéssel;

| 3. | folytatniuk kell a strukturális reformok megvalósítását, amelyek fokozzák az euroövezet hosszú távú potenciális növekedését és javítják termelékenységét, versenyképességét és az aszimmetrikus hatású megrázkódtatásokhoz való gazdasági alkalmazkodását, különös tekintettel a foglalkoztatási politikákra; valamint |
| --- | --- |

3.

folytatniuk kell a strukturális reformok megvalósítását, amelyek fokozzák az euroövezet hosszú távú potenciális növekedését és javítják termelékenységét, versenyképességét és az aszimmetrikus hatású megrázkódtatásokhoz való gazdasági alkalmazkodását, különös tekintettel a foglalkoztatási politikákra; valamint

| 4. | biztosítaniuk kell, hogy az euroövezet befolyása a globális gazdasági rendszerben az övezet gazdasági súlyával arányos legyen. |
| --- | --- |

4.

biztosítaniuk kell, hogy az euroövezet befolyása a globális gazdasági rendszerben az övezet gazdasági súlyával arányos legyen.

B.   SZAKASZ

MIKROGAZDASÁGI REFORMOK EURÓPA NÖVEKEDÉSI POTENCIÁLJÁNAK FOKOZÁSA ÉRDEKÉBEN

A strukturális reformok nélkülözhetetlenek az Unió növekedési potenciáljának fokozásához és a makrogazdasági stabilitás támogatásához, mivel növelik az európai gazdaság hatékonyságát és alkalmazkodóképességét. A termelékenység növekedését a verseny, az emberi erőforrás, a befektetés és az innováció táplálja. Európa növekedési potenciáljának fokozásához előrehaladásra van szükség mind a munkahelyteremtés, mind a termelékenység növelése terén. Az Amerikai Egyesült Államok termelékenységnövekedésétől való több mint egy évtizeden át tartó lemaradása után az Európai Unió termelékenységnövekedése 2005 közepe óta felgyorsult, jóllehet számos szolgáltatási ágazatban megtorpant. E javulás fenntartása jelentős kihívás az Unió számára, különösen figyelembe véve az elöregedő népesség tényét. A népesség elöregedése a becslések szerint önmagában majdnem felével csökkenti az aktuális potenciális növekedési rátát. Ezért tehát az életszínvonal jövőbeli fenntartásához és emeléséhez, valamint a szociális védelem magas szintjének biztosításához elengedhetetlen a termelékenység további fellendítése, a képzettebb, jobb készségekkel bíró és motivált munkaerő, valamint a ledolgozott órák számának növelése. Emellett a különböző kormányzati szintek nagyobb fokú együttműködése következetesebb, összehangoltabb és hatékonyabb politikai döntéshozatalt tesz lehetővé.

B.1.   Tudás és innováció – a fenntartható növekedés mozgatórugói

A K+F, az innováció, az oktatás, a készségek és az élethosszig tartó tanulás terén eszközölt beruházások révén felhalmozódó tudás a hosszú távú növekedés fontos mozgatóereje. A tudás terén eszközölt beruházások növekedését és az uniós gazdaság innovációs kapacitásának erősítését szolgáló politikák a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia alapvető elemei. A lisszaboni célkitűzéseknek megfelelően a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti és regionális programok ezért növekvő mértékben irányulnak az e területeken történő befektetésekre.

A K+F területén eszközölt beruházások növelése és ösztönzése az Európai Tudásalapú Térség létrehozása céljából

A magas szintű kutatás és fejlesztés létfontosságú az innovációs folyamat szempontjából, és ezért jelentős mértékben hozzájárul jövőbeli versenyképességünkhöz. A K+F különféle csatornákon keresztül befolyásolja a gazdasági növekedést: először is hozzájárulhat új piacok vagy termelési folyamatok létrejöttéhez; másodszor a már meglevő termékek és termelési folyamatok növekvő javulásához vezethet; harmadszor emeli egy országnak az új technológiákkal szembeni befogadóképességét; negyedszer pedig előmozdítja az innovációs potenciált. A fenntartható fejlődés megvalósításában jelentős szerepet játszanak a környezettechnológiák és az ökoinnováció.

Az EU jelenleg a GDP hozzávetőlegesen 1,85 %-át költi K+F-re (ami azonban 0,5 %-nál kisebb értéktől közel 4 % értékig szóródó adatokat mutat az egyes tagállamokban). 2000-hez képest a K+F-kiadások GDP-hez viszonyított szintje kismértékben csökkent. Továbbá, az EU kutatási kiadásainak mindössze kb. 55 %-át finanszírozza az üzleti szektor. A K+F területén tett magánberuházások alacsony szintje az EU és az USA között meglévő innovációs szakadék egyik magyarázata. Fel kell gyorsítani az Európai Kutatási Térség létrehozása irányában tett lépéseket, beleértve azt a közös uniós célkitűzést is, hogy a kutatásra irányuló beruházások 2010-re érjék el a GDP 3 %-át. A tagállamok felkérést kapnak, hogy nemzeti reformprogramjaikban és éves végrehajtási jelentéseikben számoljanak be K+F kiadási célkitűzéseikről, valamint az ezek elérésére irányuló intézkedéseikről, különös figyelmet fordítva arra, hogyan integrálják nemzeti K+F politikáik az európai dimenziót. A legfőbb kihívás olyan keretfeltételeket, eszközöket és ösztönzőket teremteni, amelyek a vállalkozásokat arra ösztönzik, hogy többet fektessenek a kutatásba.

Hatékonyabbá kell tenni a kutatási közkiadások felhasználását, valamint javítani kell a közpénzből finanszírozott kutatás és a magánszektor közötti kapcsolatokat. Meg kell erősíteni a kiválósági pólusokat és hálózatokat, összehangolt módon modern kutatási infrastruktúrát kell kialakítani, biztosítani kell az állami támogatási mechanizmusok jobb általános felhasználását a magánszektor innovációjának elősegítésére, és biztosítani kell az állami beruházások megfelelőbb kiegyenlítő hatását, valamint a kutatóintézetek és egyetemek gazdálkodásának modernizálását. Lényeges annak biztosítása is, hogy a vállalatok versenyképes környezetben működhessenek, mivel a verseny ösztönzőleg hat a magánszektor innovációba történő befektetéseire. Emellett tudatos erőfeszítéseket kell tenni az Európában aktív kutatók számának és minőségének fokozása érdekében, különösen a tudományos, műszaki és mérnöki pálya több diák számára való vonzóvá tételével, a szakmai előmenetel javításával, és a kutatók nemzetközi, európai és ágazatok közötti mobilitása előtt álló akadályok csökkentésével, ideértve a kiváló külföldi vagy külföldön foglalkoztatott kutatók és diákok foglalkoztatását, illetve visszailleszkedését is. Meg kell erősíteni a K+F tevékenység európai dimenzióját az együttes finanszírozás, a kutatók kritikus tömegének megteremtése és a jelentős pénzeszközöket igénylő kulcsterületeken optimális számú kutatási infrastruktúrának uniós szinten való kialakítása tekintetében, valamint a kutatók, az egyetemi oktatók és a diákok mobilitása előtt álló akadályok csökkentése révén. Az új tudás létrehozását és befogadását illető kapacitás növelése érdekében nagyobb erőfeszítésekre van szükség az oktatás – különösen a felsőoktatás – minőségének javítása és fenntartása terén.

7. iránymutatás. A K+F területén, különösen a magánvállalkozások által végrehajtott beruházások növelése és ösztönzése érdekében a tagállamok meghatározzák saját közbenső célkitűzéseiket ahhoz, hogy 2010-re a GDP 3 %-ában meghatározott – a magán- és az állami beruházások között megfelelően megosztott – általános célkitűzés elérhető legyen. A tagállamoknak ki kell dolgozniuk továbbá a K+F, különösen az üzleti K+F elősegítésére alkalmas intézkedéscsomagot, az alábbiak révén:

| 1. | jobb keretfeltételek megteremtése és annak biztosítása, hogy a vállalkozások megfelelően versenyképes és vonzó környezetben működjenek; |
| --- | --- |

1.

jobb keretfeltételek megteremtése és annak biztosítása, hogy a vállalkozások megfelelően versenyképes és vonzó környezetben működjenek;

| 2. | hatásosabb és hatékonyabb K+F-közkiadások, valamint a köz-és magánszféra partnerségének (PPP-k) fejlesztése; |
| --- | --- |

2.

hatásosabb és hatékonyabb K+F-közkiadások, valamint a köz-és magánszféra partnerségének (PPP-k) fejlesztése;

| 3. | az oktatási intézmények és kutatóintézetek kiválósági központjainak fejlesztése és megerősítése a tagállamokban, illetve adott esetben új központok létrehozása, valamint az állami kutatóintézetek és a magánvállalkozások közötti együttműködés és technológiatranszfer javítása; |
| --- | --- |

3.

az oktatási intézmények és kutatóintézetek kiválósági központjainak fejlesztése és megerősítése a tagállamokban, illetve adott esetben új központok létrehozása, valamint az állami kutatóintézetek és a magánvállalkozások közötti együttműködés és technológiatranszfer javítása;

| 4. | a magán K+F előmozdítását szolgáló ösztönzők kialakítása és jobb felhasználása; |
| --- | --- |

4.

a magán K+F előmozdítását szolgáló ösztönzők kialakítása és jobb felhasználása;

| 5. | a kutatóintézetek és egyetemek gazdálkodásának modernizálása; |
| --- | --- |

5.

a kutatóintézetek és egyetemek gazdálkodásának modernizálása;

| 6. | a képzett kutatók megfelelő kínálatának biztosítása különösen a tudományos, műszaki és mérnöki pálya több diák számára való vonzóvá tételével, valamint a szakmai előmenetelnek, illetve a kutatásban és fejlesztésben dolgozók Európán belüli, nemzetközi és ágazatok közötti mobilitásának a fokozásával. |
| --- | --- |

6.

a képzett kutatók megfelelő kínálatának biztosítása különösen a tudományos, műszaki és mérnöki pálya több diák számára való vonzóvá tételével, valamint a szakmai előmenetelnek, illetve a kutatásban és fejlesztésben dolgozók Európán belüli, nemzetközi és ágazatok közötti mobilitásának a fokozásával.

Az innováció elősegítése

Az európai gazdaság dinamizmusa kreatív és innovációs kapacitásától függ. Meg kell teremteni az innováció gazdasági keretfeltételeit. Ez magában foglalja a jól működő pénz- és termékpiacot, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének hatékony és megfizethető eszközeit. Az innovációkat gyakran olyan új vállalkozások mutatják be a piacon, amelyek a finanszírozás megszerzését illetően különleges nehézségekkel szembesülhetnek. Az innovatív vállalkozások megteremtését és növekedését ösztönző – ideértve a finanszírozáshoz való hozzáférést javító – intézkedéseknek tehát az innovatív tevékenységet kell elősegíteniük. Az innovációs pólusok és hálózatok fejlesztése, valamint a kkv-kat célzó, az innovációt támogató szolgáltatások révén javítani lehet a technológiaterjesztést, illetve a nemzeti innovációs és oktatási rendszerek jobb integrációját szolgáló politikákat. A lemaradó országok és régiók számára különösen előnyös hatású a kutatói mobilitás, a közvetlen külföldi befektetések (FDI) vagy az importált technológia révén megvalósuló tudásátadás. Ugyanígy alapvetően fontos tovább erősíteni a K+F, az oktatás és az innováció tudásháromszögének integrációját. A színvonalas oktatási és képzési rendszerek a kiválóság és az innováció különösen fontos előfeltételei.

Az Európai Unió széles körű innovációs stratégiája ezért a következő kérdésekkel foglalkozik: szellemi tulajdonjogok, szabványosítás, a közbeszerzés felhasználása az innováció ösztönzésére, közös technológiai kezdeményezések, az innováció fokozása a vezető piacokon, együttműködés a felsőoktatás, a kutatás és az üzleti vállalkozások között – ideértve a nyílt forrású innovációt – a régiókban megvalósuló innováció, a szolgáltatásokon belüli innováció és a nem műszaki jellegű innováció ösztönzése, valamint az üzleti vállalkozások finanszírozáshoz, különösen kockázati tőkéhez jutásának javítása.

Szükséges, hogy az EU megoldást találjon a szabadalmi bíráskodási rendszer és a közösségi szabadalom kérdésére.

8. iránymutatás. Az innováció valamennyi formájának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak megkülönböztetett figyelmet kell fordítaniuk:

| 1. | az innovációt támogató szolgáltatások fejlesztésére, különösen az eredmények terjesztése és a technológiatranszfer tekintetében; |
| --- | --- |

1.

az innovációt támogató szolgáltatások fejlesztésére, különösen az eredmények terjesztése és a technológiatranszfer tekintetében;

| 2. | az innovációs pólusok, hálózatok és inkubátorházak létrehozására és fejlesztésére, amelyek összefogják az egyetemeket, kutatóintézeteket és a vállalkozásokat regionális és helyi szinten egyaránt, ezzel segítve a régiók közötti technológiai különbségek áthidalását; |
| --- | --- |

2.

az innovációs pólusok, hálózatok és inkubátorházak létrehozására és fejlesztésére, amelyek összefogják az egyetemeket, kutatóintézeteket és a vállalkozásokat regionális és helyi szinten egyaránt, ezzel segítve a régiók közötti technológiai különbségek áthidalását;

| 3. | a határokon átnyúló tudásátadás ösztönzésére, beleértve a közvetlen külföldi befektetéseket is; |
| --- | --- |

3.

a határokon átnyúló tudásátadás ösztönzésére, beleértve a közvetlen külföldi befektetéseket is;

| 4. | az innovatív termékek és szolgáltatások előnyben részesítésére a közbeszerzésekben; |
| --- | --- |

4.

az innovatív termékek és szolgáltatások előnyben részesítésére a közbeszerzésekben;

| 5. | a nemzeti és nemzetközi finanszírozáshoz való hozzájutás megkönnyítésére; |
| --- | --- |

5.

a nemzeti és nemzetközi finanszírozáshoz való hozzájutás megkönnyítésére;

| 6. | a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének hatékony és megfizethető eszközeire. |
| --- | --- |

6.

a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének hatékony és megfizethető eszközeire.

Az információs és kommunikációs technológiák (ikt) terjesztése – az 2010 kezdeményezés célkitűzéseivel és intézkedéseivel összhangban – szintén fontos eszköze a termelékenység, és ebből következően a gazdasági növekedés fokozásának. Az Európai Unió eddig még nem tudta teljes egészében kihasználni az információs és kommunikációs technológiák nyújtotta előnyöket, mindenekelőtt az ikt-ra, a szervezeti innovációra és a digitális készségekre irányuló befektetések folyamatosan alacsony szintje miatt. Az ikt szélesebb körű és hatékonyabb felhasználása, valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatások zavartalanul működő egységes piacának létrehozása a jövőben növelni fogja az európai vállalkozások versenyképességét. Fontos az is, hogy interoperábilis elektronikus szolgáltatások jöjjenek létre a tagállamokban minden szegmensben az „elektronikus belső piac” töredezettségének csökkentése és megakadályozása érdekében. A nyílt ikt-szabványok az interoperabilitás és az innováció hasznos alapjai. Gondoskodni kell a hálózatok biztonságáról, valamint az információk egyidejű biztonságáról és védelméről, továbbá a konvergenciáról. A tagállamoknak – a szolgáltatással rosszul ellátott régiókban is – ösztönözniük kell a szélessávú hálózatok alkalmazását a tudásalapú gazdaság kialakítása és a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődést illetően meglévő regionális különbséget csökkentése érdekében, valamint az igen nagy sebességű hálózatok alkalmazásának támogatása révén elő kell segíteniük az új szolgáltatások terén a növekedést és az innovációt.

9. iránymutatás. Az ikt terjedésének és hatékony alkalmazásának, valamint a teljesen befogadó információs társadalom kiépítésének érdekében a tagállamoknak:

| 1. | ösztönözniük kell, hogy az ikt-t széles körben alkalmazzák a közszolgáltatásokban, a kkv-knál és a háztartásokban; |
| --- | --- |

1.

ösztönözniük kell, hogy az ikt-t széles körben alkalmazzák a közszolgáltatásokban, a kkv-knál és a háztartásokban;

| 2. | meg kell teremteniük a gazdaságban az ezzel kapcsolatos munkaszervezési változások szükséges keretét; |
| --- | --- |

2.

meg kell teremteniük a gazdaságban az ezzel kapcsolatos munkaszervezési változások szükséges keretét;

| 3. | elő kell mozdítaniuk az európai ipar erőteljes megjelenését az ikt kulcsfontosságú területein; |
| --- | --- |

3.

elő kell mozdítaniuk az európai ipar erőteljes megjelenését az ikt kulcsfontosságú területein;

| 4. | ösztönözniük kell az erős ikt és a befogadó iparágak, illetve a jól működő piacok létrejöttét; |
| --- | --- |

4.

ösztönözniük kell az erős ikt és a befogadó iparágak, illetve a jól működő piacok létrejöttét;

| 5. | biztosítaniuk kell a hálózatok és az információk biztonságát, valamint a konvergenciát és az interoperabilitást a határok nélküli információalapú térség megteremtésének érdekében; |
| --- | --- |

5.

biztosítaniuk kell a hálózatok és az információk biztonságát, valamint a konvergenciát és az interoperabilitást a határok nélküli információalapú térség megteremtésének érdekében;

| 6. | a tudásalapú gazdaság kialakítása érdekében ösztönözniük kell a szélessávú hálózatok alkalmazását, a szolgáltatással rosszul ellátott régiókban is. |
| --- | --- |

6.

a tudásalapú gazdaság kialakítása érdekében ösztönözniük kell a szélessávú hálózatok alkalmazását, a szolgáltatással rosszul ellátott régiókban is.

Lásd még „A rugalmasságnak a foglalkoztatás biztonságával együtt járó elősegítése és a munkaerőpiac szegmentálódásának csökkentése, kellő figyelemmel a szociális partnerek szerepére” című (21. sz.) integrált iránymutatást.

Az európai ipari háttér versenyelőnyeinek erősítése

Az európai gazdaság számára kulcsfontosságú az erős ipari háttér. Az Európai Unió versenyképessége a gazdaság nagyobb termelékenységet ígérő ágazatok felé történő újraorientálási képességétől függ. Az Unió ipari hátterének korszerűsítését segíti egy olyan megközelítés, amely összekapcsolja az innovációt eredményező, valamint a foglalkoztatási, a regionális és egyéb politikákat. Ezen túlmenően, a gazdasági és technológiai vezető szerep fokozása és fenntartása érdekében Európának növelnie kell az új technológiák, többek között az ikt és a környezettechnológiák kifejlesztésére és piacra vitelére irányuló kapacitását. Elemezni kell és ki kell használni a kutatási, szabályozási és finanszírozási feladatok közös, európai szintű megoldásából eredő szinergiákat azokon a területeken, ahol – a méretek vagy a hatókör nagysága miatt – a tagállamok egymástól elszigetelten nem tudnak sikeresen megbirkózni a piaci nehézségekkel. Az EU még mindig nem tudta teljes mértékben kihasználni technológiai lehetőségeit. Az európai iparpolitikának arra kell törekednie, hogy az üzleti vállalkozások számára a tisztességes versenyen alapuló, egyenlő feltételeket teremtsen. Az európai kiválósági központok összefogása és a köz- és magánszféra partnerségének fejlesztése, valamint a tagállamok közötti együttműködés az olyan területeken, amelyek hozadéka a társadalom szempontjából jelentősebb, mint a magánszektor számára, segítséget nyújthatnak e technológiai lehetőségek kiaknázásában.

10. iránymutatás. Az ipari háttér versenyelőnyeinek erősítése érdekében Európának szilárd iparszerkezetre van szüksége az Unió teljes területén. A követendő modern és aktív iparpolitika az ipari háttér versenyelőnyeinek megerősítését jelenti, beleértve a gyártó és szolgáltató tevékenységek vonzó keretfeltételeinek elősegítését is, egyidejűleg biztosítva azt, hogy a nemzeti, a nemzetek közötti és az európai szintű intézkedések kiegészítsék egymást. A tagállamoknak:

| 1. | elsőként a kulcsfontosságú ipari ágazatok hozzáadott értékeit és versenyképességi tényezőit kell megállapítaniuk, és meg kell birkózniuk a globalizáció kihívásaival. |
| --- | --- |

1.

elsőként a kulcsfontosságú ipari ágazatok hozzáadott értékeit és versenyképességi tényezőit kell megállapítaniuk, és meg kell birkózniuk a globalizáció kihívásaival.

| 2. | az új technológiák és piacok kialakítására is figyelmet kell fordítaniuk.






  a) | Ez különösen azt jelenti, hogy elő kell mozdítaniuk a köz- és magánszféra partnerségén, valamint a tagállamok közti együttműködésen alapuló új technológiai kezdeményezéseket, amelyek segítenek kezelni a piac valós hiányosságait. |
| --- | --- | --- |

2.

az új technológiák és piacok kialakítására is figyelmet kell fordítaniuk.

a)

Ez különösen azt jelenti, hogy elő kell mozdítaniuk a köz- és magánszféra partnerségén, valamint a tagállamok közti együttműködésen alapuló új technológiai kezdeményezéseket, amelyek segítenek kezelni a piac valós hiányosságait.

| b) | Ez feltételezi továbbá a regionális és helyi csoportosulások uniós hálózatának létrehozását és fejlesztését, a kkv-k nagyobb mértékű bevonásával. |
| --- | --- |

b)

Ez feltételezi továbbá a regionális és helyi csoportosulások uniós hálózatának létrehozását és fejlesztését, a kkv-k nagyobb mértékű bevonásával.

Lásd még „A munkaerő-piaci igények jobb összehangolásának javítása” című (20. sz.) integrált iránymutatást.

A források fenntartható használatának ösztönzése

Az Unió számára a tartós siker attól is függ, hogy képes-e kezelni a forrásokkal és a környezettel kapcsolatos kihívásokat, amelyek elhanyagolása vagy nem költséghatékony módon való kezelése lefékezheti a jövőbeli növekedést. A legutóbbi folyamatok előtérbe helyezték az energiahatékonyság fontosságát és azt, hogy csökkenteni kell az európai gazdaság olajárváltozásokkal szembeni érzékenységét. Integrált éghajlat- és energiapolitikai megközelítésre van szükség az ellátás biztonságának növeléséhez, az uniós gazdaság versenyképességének és a megfizethető energia elérhetőségének biztosításához, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. A tagállamoknak és a Közösségnek egyaránt hozzá kell járulniuk az üvegházhatást okozó gázok legalább 20 %-os csökkentésére, a megújuló energia 20 %-os részesedésére és az energiahatékonyság 20 %-os javítására vonatkozó uniós célok 2020-ig történő eléréséhez, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása 30 %-os csökkentésének 2020-ig való előkészítéséhez, ami a 2012 utáni időszakra vonatkozó, globális és átfogó megállapodáshoz nyújtott európai uniós hozzájárulás lehet, amennyiben a többi fejlett ország is a kibocsátás hasonló mértékű csökkentése, illetve a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok megfelelő mértékű hozzájárulás mellett kötelezik el magukat. Szakpolitikákat kell kidolgozni annak érdekében, hogy a célkitűzések a gazdaságilag leghatékonyabb, és legkevésbé költséges módon teljesüljenek. Az egyik legfontosabb kihívás az, hogy az alacsony szénkibocsátású gazdaságra való áttérést úgy kezeljük, hogy az összhangban legyen az Unió versenyképességével, segítse elő a szilárd és fenntartható államháztartás célkitűzését, és járuljon hozzá az általánosabb – a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégiának megfelelő – növekedési célok eléréséhez. Létfontosságú, hogy a tagállamoknak folytassák az éghajlatváltozás elleni küzdelmet annak érdekében, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C-nál nagyobb mértékben ne haladja meg az iparosodás előtti szintet, valamint folytassák a kiotói célkitűzések és a 2020-as célkitűzések költséghatékony megvalósítását. A tagállamoknak 2010-ig meg kell állítaniuk a biológiai sokféleség szűkülését, és fenn kell tartaniuk az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, különösen e követelmény más szakpolitikákba való integrálása révén, tekintettel arra is, hogy egyes gazdasági ágazatok számára fontos a biológiai sokféleség.

Alapvető fontosságú egy eredményes és fenntartható közlekedéspolitika – többek között a külső költségek hatékony internalizálása révén történő – kialakítása. Ebben az összefüggésben kulcsfontosságú a piaci alapú eszközök használata, hogy az árakban jobban kifejeződésre jussanak a környezeti károk és a szociális költségek, továbbá fontos, hogy a megfelelő árjelzések teljes mértékben érvényre jussanak. Meg kell továbbá erősíteni az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét. A környezetbarát technológiák és ökoinnovációk kifejlesztésének és alkalmazásának ösztönzése, a közbeszerzések „zöld” szemléletűvé tétele, különös tekintettel a kkv-kre, valamint a környezetre káros tevékenységek támogatásának megszüntetése más politikai eszközökkel – például az adóztatással, a környezetvédelmi támogatással és környezetvédelmi díjak kivetésével – egyetemben javíthatja az innovatív teljesítményt és fokozottabban elősegítheti a fenntartható fejlődést. Az uniós vállalatok például másokkal együtt vezető szerepet játszanak az új megújulóenergia-technológiák fejlesztésében. Az energiaárakra ható folyamatos felfelé irányuló nyomás és az éghajlat növekvő fenyegetettsége szempontjából fontos az energiahatékonyság javítása, amely a növekedést és a fenntartható fejlődést egyaránt segíti.

11. iránymutatás. A források fenntartható felhasználásának ösztönzése, valamint a környezetvédelem és a növekedés közötti szinergiák megerősítése érdekében a tagállamoknak:

| 1. | előnyben kell részesíteniük az energiahatékonyságot és a kapcsolt energiatermelést, a fenntartható- és megújulóenergia-technológiák kifejlesztését, valamint a környezetbarát és ökohatékony technológiák gyors terjedését a) egyrészt a belső piacon, különösen a közlekedésben és az energiaiparban, többek között az európai gazdaság olajár-változásokkal szembeni érzékenységének csökkentése érdekében; b) másrészt a világ többi része felé, hiszen ez az ágazat számottevő exportlehetőségekkel bír; |
| --- | --- |

1.

előnyben kell részesíteniük az energiahatékonyságot és a kapcsolt energiatermelést, a fenntartható- és megújulóenergia-technológiák kifejlesztését, valamint a környezetbarát és ökohatékony technológiák gyors terjedését a) egyrészt a belső piacon, különösen a közlekedésben és az energiaiparban, többek között az európai gazdaság olajár-változásokkal szembeni érzékenységének csökkentése érdekében; b) másrészt a világ többi része felé, hiszen ez az ágazat számottevő exportlehetőségekkel bír;

| 2. | elő kell mozdítaniuk a külső környezeti költségek internalizálását szolgáló eszközök kialakítását, valamint a gazdasági növekedés környezetkárosodást okozó hatásainak megszüntetését. Ezeket a kiemelt célkitűzéseket a meglévő közösségi jogszabályokkal, és a környezetvédelmi technológiai cselekvési tervben (ETAP) javasolt intézkedésekkel és eszközökkel összhangban kell megvalósítani, többek között a következők alkalmazásával: a) piaci alapú eszközök felhasználása; b) kockázati alapok és K+F finanszírozás; c) a fenntartható termelési és fogyasztási minták népszerűsítése, beleértve a közbeszerzések „zöld” szemléletűvé tételét is; d) a kkv-kra fordított különleges figyelem; e) az olyan támogatások reformja, amelyek a környezetre nagy mértékben ártalmasak és nem összeegyeztethetők a fenntartható fejlődéssel, annak érdekében, hogy ezek fokozatosan megszüntetésre kerüljenek; |
| --- | --- |

2.

elő kell mozdítaniuk a külső környezeti költségek internalizálását szolgáló eszközök kialakítását, valamint a gazdasági növekedés környezetkárosodást okozó hatásainak megszüntetését. Ezeket a kiemelt célkitűzéseket a meglévő közösségi jogszabályokkal, és a környezetvédelmi technológiai cselekvési tervben (ETAP) javasolt intézkedésekkel és eszközökkel összhangban kell megvalósítani, többek között a következők alkalmazásával: a) piaci alapú eszközök felhasználása; b) kockázati alapok és K+F finanszírozás; c) a fenntartható termelési és fogyasztási minták népszerűsítése, beleértve a közbeszerzések „zöld” szemléletűvé tételét is; d) a kkv-kra fordított különleges figyelem; e) az olyan támogatások reformja, amelyek a környezetre nagy mértékben ártalmasak és nem összeegyeztethetők a fenntartható fejlődéssel, annak érdekében, hogy ezek fokozatosan megszüntetésre kerüljenek;

| 3. | törekedniük kell a biológiai sokféleség szűkülésének 2010-ig történő megállítására, különösen e követelmény más politikákba való integrálása révén, tekintettel arra, hogy egyes gazdasági ágazatok számára fontos a biológiai sokféleség; |
| --- | --- |

3.

törekedniük kell a biológiai sokféleség szűkülésének 2010-ig történő megállítására, különösen e követelmény más politikákba való integrálása révén, tekintettel arra, hogy egyes gazdasági ágazatok számára fontos a biológiai sokféleség;

| 4. | folytatniuk kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet a kiotói célkitűzések költséghatékony megvalósításával, különösen a kkv-k vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.

folytatniuk kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet a kiotói célkitűzések költséghatékony megvalósításával, különösen a kkv-k vonatkozásában.

Lásd még „A források növekedés- és foglalkoztatásorientált, hatékony elosztásának elősegítése” című (3. sz.) integrált iránymutatást.

B.2.   Európa vonzóbbá tétele a befektetések és a munkavállalás számára

Az, hogy az Európai Unió mennyire lehet vonzó befektetési célpont, többek között piacainak méretétől és nyitottságától, szabályozási környezetétől, valamint munkaerejének és infrastruktúrájának minőségétől függ.

A belső piac kiterjesztése és elmélyítése

Míg a belső árupiac aránylag jól integrált, a szolgáltatási piac jogilag, illetve de facto továbbra is meglehetősen megosztott. A szolgáltatásokról szóló irányelv hiánytalan és időben történő végrehajtása jelentős előrelépés lesz a szolgáltatások teljes mértékben működőképes belső piacának megvalósítása felé. Az akadályozó tényezők felszámolása – többek között a határokon átnyúló tevékenységek adminisztratív terhek csökkentése révén – hozzájárul az európai szolgáltatási szektor még kiaknázatlan lehetőségeinek kihasználásához. Fontos az adózási környezet javítása. Az egységes piac működése javítható az adócsalás visszaszorítását és az ártalmas adóverseny megszüntetését célzó folyamatos erőfeszítések fenntartásával, valamint az adózás kérdésével kapcsolatban a tagállamok között, illetve adott esetben – a tagállami hatáskörök tiszteletben tartása mellett – európai szinten folytatott együttműködés erősítésével. Folytatódni fog e területen a munka, többek között érintve a belső piacot gátló akadályokat is. Végül, a pénzügyi piacoknak – a pénzügyi szolgáltatásokat illető 2005–2010-es politikáról szóló bizottsági fehér könyvben foglalt stratégia végrehajtásával megvalósuló – teljes integrációja fokozhatja a teljesítményt és a foglalkoztatást azáltal, hogy lehetővé teszi a tőke hatékonyabb elosztását, továbbá jobb üzleti finanszírozási feltételeket teremt.

A tagállamok haladást értek el a belső piaci irányelvek átültetése terén. Mindazonáltal az átültetés további javításának prioritásnak kell maradnia az egységes európai piac előnyeinek kihasználása érdekében. Ezen túlmenően, az irányelvek átültetése gyakran elmarad, illetve alkalmazásuk nem megfelelő, amint ezt a Bizottság által megindított jogsértési eljárások nagy száma is mutatja. A tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással a legjobb gyakorlatot, és együtt kell működniük a Bizottsággal annak érdekében, hogy teljes mértékben biztosítani tudják állampolgáraik és üzleti vállalkozásaik számára a belső piaci jogszabályok által nyújtott előnyöket. Például jelentős fejlesztésekre lenne szükség a közbeszerzési gyakorlat terén. Ezen a téren a javulást a nyilvánosan közzétett közbeszerzések arányának növekedése jelezhetné. Továbbá a nyitottabb közbeszerzési eljárások jelentős költségvetési megtakarításokat is eredményezhetnének a tagállamok számára.

12. iránymutatás. A belső piac kiterjesztése és elmélyítése érdekében a tagállamoknak:

| 1. | fel kell gyorsítaniuk a belső piaci irányelvek átültetését; |
| --- | --- |

1.

fel kell gyorsítaniuk a belső piaci irányelvek átültetését;

| 2. | prioritásként kell kezelniük a belső piaccal kapcsolatos jogszabályok szigorúbb és megfelelőbb végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

prioritásként kell kezelniük a belső piaccal kapcsolatos jogszabályok szigorúbb és megfelelőbb végrehajtását;

| 3. | meg kell szüntetniük a határokon átnyúló tevékenységek még meglévő akadályait; |
| --- | --- |

3.

meg kell szüntetniük a határokon átnyúló tevékenységek még meglévő akadályait;

| 4. | hatékonyan kell alkalmazniuk az EU közbeszerzési szabályait; |
| --- | --- |

4.

hatékonyan kell alkalmazniuk az EU közbeszerzési szabályait;

| 5. | az európai szociális modell megőrzése mellett elő kell mozdítaniuk a szolgáltatások teljesen működőképes belső piacát; |
| --- | --- |

5.

az európai szociális modell megőrzése mellett elő kell mozdítaniuk a szolgáltatások teljesen működőképes belső piacát;

| 6. | a pénzügyi szolgáltatások cselekvési tervének konzisztens és koherens alkalmazása és végrehajtása révén fel kell gyorsítaniuk a pénzpiaci integrációt. |
| --- | --- |

6.

a pénzügyi szolgáltatások cselekvési tervének konzisztens és koherens alkalmazása és végrehajtása révén fel kell gyorsítaniuk a pénzpiaci integrációt.

Lásd még „A munkaerő-piaci igények összehangolásának javítása” című (20. sz.) integrált iránymutatást.

A nyílt és versenyző piacok biztosítása Európán belül és kívül

A nyitott világkereskedelmi rendszer az Európai Unió alapvető érdeke. A világ vezető kereskedőjeként és befektetőjeként rendszerünk nyitottsága az ipar számára alacsonyabb költségű termelési tényezőket, a fogyasztók számára az alacsonyabb árakat, a vállalkozások számára versenypiaci ösztönzőt biztosít, emellett segíti az új beruházásokat. Fontos ugyanakkor, hogy az Unió a nemzetközi tárgyalások során felhasználja befolyását a kölcsönös előnyökhöz vezető, egyre nyitottabb piacok szorgalmazása érdekében. Az Unió tehát továbbra is elkötelezett a kereskedelem és a beruházások útjában álló akadályok felszámolása iránt, és jelentős erőfeszítéseket tesz a kereskedelem és a beruházások tisztességtelen gyakorlatai, valamint a verseny torzulása ellen. Együtt kell működnünk továbbá a kulcsfontosságú kereskedelmi partnereinkkel az egymással összeegyeztethető szabályozási rendelkezések és előírások közös térségének létrehozása érdekében, a nemzetközi pénzügyi piacok hatékonyságának és stabilitásának javítását célzó nemzetközi szintű együttműködést is ideértve.

A versenypolitika kulcsszerepet játszik a cégek számára egyenlő esélyeket nyújtó uniós szintér biztosításában. Előnyös lehet továbbá a piacok szélesebb körű szabályozási keretének áttekintése is, a vállalkozások hatékony versenyét biztosító feltételek előmozdítása érdekében, különösen a versenyképesség külső vetületeinek saját belső szakpolitikáink kialakítása és áttekintése során való figyelembevételével. A meglévő állami támogatások általános szintjének csökkentése révén további nyitás valósítható meg az európai piacokon a verseny irányába. Ezt a folyamatot a meglévő állami támogatások olyan átalakításának kell kísérnie, amely meghatározott horizontális célok támogatását részesíti előnyben. Az állami támogatások felülvizsgálata ezt megkönnyítette.

A piacra lépést megkönnyítő strukturális reformok különösen hatékonyak a verseny megerősítését tekintve. Ezek különösen fontosak azokon a piacokon, amelyeken korábban – versenyellenes magatartás, monopóliumok létezése, túlszabályozás (a hatékony versenykörnyezet kialakulását hátráltathatják például az engedélyek, a minimális tőkére vonatkozó követelmények, a jogi korlátozások, az üzletek nyitvatartási idejének szabályozása, a szabályozott árak stb.), illetve a kereskedelem védelme miatt – nem volt jelen a verseny.

Emellett a hálózati iparágaknak a verseny számára történő megnyitásával kapcsolatban elfogadott intézkedések végrehajtása (a villamosenergia- és gázszolgáltatás, a közlekedés, a távközlési és postai szolgáltatások területén) hozzájárulhat az alacsonyabb általános árszinthez és a nagyobb választási lehetőséghez, miközben minden polgár számára biztosíthatja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások elérhetőségét. A verseny- és szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell a versenyt a liberalizált piacokon. Garantálni kell, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kielégítően, jó minőségben és megfizethető áron álljanak rendelkezésre.

Az erős pozíciójú vásárlók, akik kellő információk birtokában tudnak dönteni, hamarabb részesítik előnyben a hatékony szolgáltatókat. További erőfeszítések szükségesek a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásának javítása érdekében, amelyek jobb pozíciót biztosítanak a fogyasztók számára, és egyúttal intenzívebb versenyt alakítsanak ki a belső piacon a kiskereskedelem szintjén.

A kereskedelem és a befektetések iránti külkapcsolati nyitottság az export és az import növelése révén a növekedés és a foglalkoztatás fontos mozgatórugója, amely megerősítheti a strukturális reformot. A globális kereskedelem szabályainak nyitott és szilárd rendszere létfontosságú az európai gazdaság számára. A dohai forduló keretében elért ambiciózus és kiegyensúlyozott megállapodás sikeres lezárása, valamint a kétoldalú és regionális szabadkereskedelmi megállapodások kialakítása a piacok további megnyitását eredményezheti a kereskedelem és a befektetések előtt, hozzájárulva így a növekedési potenciál fokozódásához. Az EU készen áll arra, hogy segítse kereskedelmi és befektető partnereit globális szabványok előmozdításában, különösen pedig arra, hogy támogassa a kapacitásépítést a fejlődő országokban.

13. iránymutatás. A nyílt és versenyképes piacok Európán belüli és kívüli biztosítása, valamint a globalizáció előnyeinek kihasználása érdekében a tagállamoknak előnyben kell részesíteniük:

| 1. | a versenyt indokolatlanul hátráltató szabályozási, kereskedelmi és egyéb akadályok lebontását; |
| --- | --- |

1.

a versenyt indokolatlanul hátráltató szabályozási, kereskedelmi és egyéb akadályok lebontását;

| 2. | a versenypolitika hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

a versenypolitika hatékonyabb végrehajtását;

| 3. | a piacok és az előírások verseny- és szabályozási hatóságok általi szelektív ellenőrzését a verseny és a piacra lépés akadályainak azonosítása és megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

3.

a piacok és az előírások verseny- és szabályozási hatóságok általi szelektív ellenőrzését a verseny és a piacra lépés akadályainak azonosítása és megszüntetése érdekében;

| 4. | a versenyt torzító hatású állami támogatások csökkentését; |
| --- | --- |

4.

a versenyt torzító hatású állami támogatások csökkentését;

| 5. | a közösségi keretszabályozással összhangban a támogatások olyan irányú átalakítását, amely meghatározott horizontális célok – mint például a kutatás, az innováció és az emberi erőforrás optimalizálása – támogatását, illetve a piac működésének jól körülhatárolt hiányosságai esetén történő támogatást részesíti előnyben; |
| --- | --- |

5.

a közösségi keretszabályozással összhangban a támogatások olyan irányú átalakítását, amely meghatározott horizontális célok – mint például a kutatás, az innováció és az emberi erőforrás optimalizálása – támogatását, illetve a piac működésének jól körülhatárolt hiányosságai esetén történő támogatást részesíti előnyben;

| 6. | a külkapcsolati nyitottság előmozdítását, többoldalú összefüggésben is; |
| --- | --- |

6.

a külkapcsolati nyitottság előmozdítását, többoldalú összefüggésben is;

| 7. | a már elfogadott, a hálózati iparágaknak a verseny számára történő megnyitásával kapcsolatos intézkedések teljes körű végrehajtását annak érdekében, hogy az európai szinten integrált piacokon hatékonyan működjön a verseny. Ezzel egyidejűleg a versenyképes és dinamikus gazdaságban fontos szerepet játszik annak biztosítása is, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kielégítően, jó minőségben és megfizethető áron álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

7.

a már elfogadott, a hálózati iparágaknak a verseny számára történő megnyitásával kapcsolatos intézkedések teljes körű végrehajtását annak érdekében, hogy az európai szinten integrált piacokon hatékonyan működjön a verseny. Ezzel egyidejűleg a versenyképes és dinamikus gazdaságban fontos szerepet játszik annak biztosítása is, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kielégítően, jó minőségben és megfizethető áron álljanak rendelkezésre.

Az európai és a nemzeti szabályozás javítása

A piac szabályozása nélkülözhetetlen az olyan környezet megteremtéséhez, amelyben a kereskedelmi ügyletek versenyképes árakon zajlanak. A szabályozás a piaci hiányosságok kiigazítására vagy a piaci szereplők védelmére is alkalmas. A jogi eszközökkel, illetve más módon történő szabályozás halmozott hatása azonban jelentős gazdasági költségekkel járhat. Lényeges tehát, hogy a jogi szabályozás alaposan átgondolt és arányos legyen, valamint felülvizsgálatára rendszeresen sor kerüljön. Az európai és a nemzeti szabályozási környezet minősége a közös elkötelezettségtől és a megosztott felelősségtől függ, uniós és tagállami szinten egyaránt.

Az Unióban kezd meghonosodni a jobb szabályozási kultúra. A Bizottság oly módon törekszik a jobb szabályozásra, hogy az új vagy felülvizsgált jogszabályok gazdasági, szociális és környezeti hatásait gondosan felmérik annak érdekében, hogy azonosíthassák a különféle politikai célkitűzések közötti esetleges kompromisszumos lehetőségeket és egymást erősítő hatásokat. Ezenkívül - a lehetséges egyszerűsítés érdekében – felülvizsgálják a meglévő szabályozást, beleértve az adminisztratív terheket is, valamint értékelik a versenyre gyakorolt hatását. Végül pedig a Bizottság elfogadott egy, az új és a meglévő uniós szabályozások adminisztratív költségeinek mérésére vonatkozó megközelítést, továbbá kitűzték azt az ambiciózus célt, hogy az uniós szabályozásból és annak nemzeti jogszabályokba történő átültetéséből eredő terhek 2012-re 25 %-kal csökkenjenek.

A tagállamoknak saját hatáskörükön belül hasonlóan ambiciózus nemzeti csökkentési célokat kell kitűzniük. A közigazgatási terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak aktívan elő kell mozdítaniuk az elektronikus közszolgáltatásokat és széles körben használniuk kell az ikt-eszközöket. A tagállamoknak a jobb szabályozásra vonatkozóan az érdekelt felekre is kiterjedő, átfogó és részletes stratégiát kell elfogadniuk, beleértve a megfelelő intézményi struktúrákat, felügyeleti eszközöket és forrásokat. A tagállamoknak rendszeresen értékelniük kell jogalkotási kezdeményezéseik és módosításaik költségeit és hasznát. Javítaniuk kell – az eredeti cél megőrzése mellett – a szabályozás minőségét és egyszerűsíteniük kell a meglévő jogszabályokat. Széles körű konzultációt kell folytatniuk a szabályozási kezdeményezések várható költségeiről és eredményeiről, különösen azokon a területeken, ahol ezek különböző politikai célok közötti kompromisszumokat feltételeznek. A tagállamoknak arra is figyelmet kell fordítaniuk, hogy gondosan mérlegeljék a szabályozás megfelelő alternatíváit is. Ez különösen fontos a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében, amelyeknek általában korlátozottabb erőforrásokkal rendelkeznek a közösségi, illetve a nemzeti jogszabályok által rájuk rótt szabályozási kötelezettségek teljesítésére. Így különösen mérlegelendő az, hogy a kkv-k nem kaphatnak-e részleges vagy teljes mentességet a kérdéses adminisztratív kötelezettségek alól.

14. iránymutatás. Jobb szabályozás révén versenyképesebb üzleti környezet megteremtése és az egyéni kezdeményezések ösztönzése érdekében a tagállamoknak:

| 1. | csökkenteniük kell a vállalkozásokra, különösen a kkv-kra és az induló vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

1.

csökkenteniük kell a vállalkozásokra, különösen a kkv-kra és az induló vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terheket;

| 2. | javítaniuk kell a meglévő és az új szabályozások minőségét az eredeti célok megőrzése mellett, a szabályozások gazdasági, szociális (többek között egészségügyi) és környezeti hatásainak rendszeres és szigorú értékelése révén, és ezzel egyidejűleg figyelembe véve és fejlesztve a szabályozással kapcsolatos adminisztratív terhek és a versenyképességre gyakorolt hatás mérését, a végrehajtással összefüggésben is; |
| --- | --- |

2.

javítaniuk kell a meglévő és az új szabályozások minőségét az eredeti célok megőrzése mellett, a szabályozások gazdasági, szociális (többek között egészségügyi) és környezeti hatásainak rendszeres és szigorú értékelése révén, és ezzel egyidejűleg figyelembe véve és fejlesztve a szabályozással kapcsolatos adminisztratív terhek és a versenyképességre gyakorolt hatás mérését, a végrehajtással összefüggésben is;

| 3. | ösztönözniük kell a vállalkozásokat vállalati társadalmi felelősségvállalásuk kialakítására. |
| --- | --- |

3.

ösztönözniük kell a vállalkozásokat vállalati társadalmi felelősségvállalásuk kialakítására.

Európa számára fontos, hogy hatékonyabban ösztönözze vállalkozói lendületét, ehhez pedig arra van szükség, hogy több cég is hajlandó legyen kreatív vagy innovatív vállalkozást kezdeni. A szakpolitikáknak keretet kell teremteniük azon innovatív kkv-k számára, amelyek nagy hozzáadott érték és nagymértékű növekedés lehetőségeit hordozzák. Minden oktatási és képzési formában támogatni kell a vállalkozási ismeretek oktatását és a szükséges készségek kialakítását. A vállalkozói szemléletet az iskolában kezdődő, az egész életen át tartó tanulás részévé kell tenni. Ösztönözni kell a társaságokkal kialakított partnerséget. A vállalkozások alapítását és növekedését bátoríthatja a finanszírozáshoz való hozzáférés feltételeinek javítása, a hatékonyabb pénzügyi közvetítés és a gazdasági ösztönzők erősítése. Ide tartozhat a sikerességet díjazó adórendszerek bevezetése, a nem bérjellegű munkaerőköltségek csökkentése és az induló vállalkozások adminisztratív terheinek mérséklése különösen megfelelő üzleti támogatási szolgáltatások segítségével (főként a fiatal vállalkozók számára) és az egyablakos ügyintézés kialakításával. Különös hangsúlyt kell fektetni a jogutódlás megkönnyítésére (a családi vállalkozások esetét is beleértve), valamint a fizetőképesség helyreállítását és a szerkezetátalakítást célzó eljárásokra, különösen a hatékonyabb csődjogszabályok révén. A termelékenység javítása és az exporttevékenységnek az online adminisztratív eljárások ösztönzése révén történő erősítése érdekében a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a kkv-k körében az információs és kommunikációs technológiák elterjedését. A női vállalkozók számának növelése érdekében kellő figyelmet kell fordítani a női vállalkozók által tapasztalt sajátságos akadályokra, valamint a támogatás módjának meghatározására és kidolgozására. A javaslatokat, amelyek a hamarosan megjelenő, a Bizottság által benyújtandó uniós „kisvállalkozói törvény” részét képezik, úgy kell kialakítani, hogy azok hozzájáruljanak a kkv-k növekedési és foglalkoztatási potenciáljának felszabadításához.

15. iránymutatás. A vállalkozóbb szemléletű üzleti kultúra előmozdítása és a kkv-ket támogató környezet megteremtése érdekében a tagállamoknak:

| 1. | a vállalkozásalapítás és a növekedés elősegítése érdekében meg kell könnyíteniük a finanszírozáshoz való hozzáférést, különösen a mikrokölcsönök és a kockázati tőke egyéb formái révén; |
| --- | --- |

1.

a vállalkozásalapítás és a növekedés elősegítése érdekében meg kell könnyíteniük a finanszírozáshoz való hozzáférést, különösen a mikrokölcsönök és a kockázati tőke egyéb formái révén;

| 2. | erősíteniük kell a gazdasági ösztönzőket, többek között az adórendszerek egyszerűsítése és a nem bérjellegű munkaerőköltségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

2.

erősíteniük kell a gazdasági ösztönzőket, többek között az adórendszerek egyszerűsítése és a nem bérjellegű munkaerőköltségek csökkentése révén;

| 3. | erősíteniük kell a kkv-k innovatív potenciálját; |
| --- | --- |

3.

erősíteniük kell a kkv-k innovatív potenciálját;

| 4. | a kkv-k alapításának és növekedésének a Kisvállalkozások Kartájával összhangban történő elősegítése érdekében olyan támogatási szolgáltatásokat kell biztosítaniuk, mint például az általános kapcsolattartó pontok létrehozása és a nemzeti vállalkozástámogató hálózatok ösztönzése. Ezen túlmenően a tagállamoknak fokozniuk kell a kkv-k vállalkozói oktatását és képzését. Meg kell továbbá könnyíteniük a jogutódlást, szükség esetén korszerűsíteniük kell csődjogszabályaikat, illetve javítaniuk kell a fizetőképesség helyreállítását és a szerkezetátalakítást célzó eljárásaikat. |
| --- | --- |

4.

a kkv-k alapításának és növekedésének a Kisvállalkozások Kartájával összhangban történő elősegítése érdekében olyan támogatási szolgáltatásokat kell biztosítaniuk, mint például az általános kapcsolattartó pontok létrehozása és a nemzeti vállalkozástámogató hálózatok ösztönzése. Ezen túlmenően a tagállamoknak fokozniuk kell a kkv-k vállalkozói oktatását és képzését. Meg kell továbbá könnyíteniük a jogutódlást, szükség esetén korszerűsíteniük kell csődjogszabályaikat, illetve javítaniuk kell a fizetőképesség helyreállítását és a szerkezetátalakítást célzó eljárásaikat.

Lásd még „A források növekedés- és foglalkoztatásorientált, hatékony elosztásának elősegítése” című és „Az innováció valamennyi formájának elősegítése” című (3., illetve 8., 23. és 24.) integrált iránymutatást.

Az európai infrastruktúra bővítése és javítása

A modern infrastruktúra (közlekedés, energetika és digitális kommunikáció) a helyszín vonzerejét nagymértékben befolyásoló tényező. Megkönnyíti a személyek, az áruk és a szolgáltatások Unión belüli mozgását. Az összekapcsolt és kölcsönösen átjárható transzeurópai hálózatok a közlekedési és kommunikációs költségek csökkentése és a piacok kiszélesítése révén hozzájárulnak a nemzetközi kereskedelem előmozdításához és fokozzák a belső piac dinamikáját. Az európai hálózat folyamatos liberalizációja továbbá elősegíti a versenyt és fokozza a hatékonyság növekedését ezekben a szektorokban.

Az európai infrastruktúrát célzó jövőbeli befektetések tekintetében előnyben kell részesülnie a Parlament és a Tanács által a közlekedés területén a transzeurópai hálózatokra (TEN) vonatkozó iránymutatásaiban meghatározott harminc kiemelt közlekedési projekt végrehajtásának, valamint a közlekedéssel, a megújuló energiával és a szélessávú hírközléssel foglalkozó, határokon átnyúló Quick Start-projektek megvalósításának, amelyeket az Európai Növekedési Kezdeményezés határozott meg, továbbá a Kohéziós Alap által támogatott egyéb közlekedési projektek végrehajtásának. Az infrastruktúra országonkénti szűk keresztmetszeteit is kezelni kell. A megfelelő infrastruktúra-árszabási rendszerek hozzájárulhatnak az infrastruktúrák hatékony kihasználásához és a fenntartható modális egyensúly kialakulásához.

16. iránymutatás. Az európai infrastruktúra bővítése, javítása és összekapcsolása, valamint a határokon átnyúló kiemelt projektek megvalósítása, különösen a nemzeti piacoknak a kibővített unión belüli fokozottabb integrálása céljából a tagállamoknak:

| 1. | megfelelő feltételeket kell kialakítaniuk az – elsősorban a transzeurópai hálózatok részét képező – forráshatékony közlekedési, energia- és ikt-infrastruktúrák számára a közösségi mechanizmusok kiegészítésével, különösen a határ menti és a peremterületeken, mivel ez a hálózati iparágak verseny számára való sikeres megnyitásának lényeges feltétele; |
| --- | --- |

1.

megfelelő feltételeket kell kialakítaniuk az – elsősorban a transzeurópai hálózatok részét képező – forráshatékony közlekedési, energia- és ikt-infrastruktúrák számára a közösségi mechanizmusok kiegészítésével, különösen a határ menti és a peremterületeken, mivel ez a hálózati iparágak verseny számára való sikeres megnyitásának lényeges feltétele;

| 2. | meg kell fontolniuk a köz- és magánszféra-partnerségek (ppp-k) fejlesztését; |
| --- | --- |

2.

meg kell fontolniuk a köz- és magánszféra-partnerségek (ppp-k) fejlesztését;

| 3. | meg kell fontolniuk a megfelelő infrastruktúra-árszabási rendszerek kidolgozásának lehetőségét, hogy biztosítsák az infrastruktúrák hatékony kihasználását és a fenntartható modális egyensúly kialakítását, különös hangsúlyt fektetve a technológiai váltásra és az innovációra, valamint kellőképpen figyelembe véve a környezeti költségeket és a növekedésre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

3.

meg kell fontolniuk a megfelelő infrastruktúra-árszabási rendszerek kidolgozásának lehetőségét, hogy biztosítsák az infrastruktúrák hatékony kihasználását és a fenntartható modális egyensúly kialakítását, különös hangsúlyt fektetve a technológiai váltásra és az innovációra, valamint kellőképpen figyelembe véve a környezeti költségeket és a növekedésre gyakorolt hatást.

Lásd még „Az ikt terjedésének és hatékony alkalmazásának elősegítése, valamint a teljesen befogadó információs társadalom kiépítése” című (9.) integrált irányelvet.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. BAJUK

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/25

---

A nemzetközi közjog szerint kizárólag az eredeti ENSZ-EGB szövegeknek van joghatása. Ezen előírás állapotát és hatálybalépésének időpontját ellenőrizni kell az ENSZ/EGB TRANS/WP.29/343 státuszdokumentuma legutóbbi változatában, az alábbi helyen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ/EGB) 79. számú előírása – A járművek kormányberendezésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

78. melléklet: 79. számú előírás

2. változat

Minden érvényes alábbi szöveget tartalmaz:

A 01 módosítássorozat 3. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2005. április 4.

2006. január 20-i helyesbítés

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 0. | Bevezetés |
| --- | --- |

0.

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Szerkezeti felépítésre vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

5.

| 6. | A vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

6.

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

| 8. | A nem megfelelő gyártás szankciói |
| --- | --- |

8.

| 9. | A járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges beszüntetése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Közlemény egy adott járműtípus kormányberendezése tekintetében a 79. előírás alapján történő jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A fékezési teljesítmény a kormányberendezés, valamint a fékberendezés működtetéséhez ugyanazt az energiaforrást felhasználó járművek esetében |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | A segéd-kormányberendezéssel (ASE) felszerelt járművekre vonatkozó további rendelkezések |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | A hidraulikus kormányművel felszerelt pótkocsikra vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | Az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények |
| --- | --- |

6. melléklet –

0.   BEVEZETÉS

Ezen előírás az utakon használt járművekbe szerelt kormányberendezések elhelyezésére és teljesítményére vonatkozó egységes előírásokat hivatott megállapítani. Hagyományosan az volt a fő követelmény, hogy a fő kormányberendezés a jármű útvonalának meghatározása érdekében mechanikus kényszerkapcsolatot foglaljon magában a kormánymű, rendes esetben a kormánykerék, és a kerekek között. Amennyiben a mechanikai kapcsolat kellő rátartással méretezett, az nem tekinthető meghibásodásra hajlamosnak.

A technológiai fejlődés és az a kívánalom, hogy a mechanikus kormányoszlop eltávolítása által az utasok biztonsága javuljon, valamint a bal- és jobbkormányos járművek kormányberendezésének könnyebb áthelyezéséből adódó gyártási előnyök a hagyományos megközelítés felülvizsgálatához vezettek, ezért most az előírás az új technológiák figyelembe vétele céljából módosításra került. Ennek megfelelően most már lehetőség nyílik olyan kormányberendezések kialakítására, amelyekben nincs mechanikai kényszerkapcsolat a kormánykerék és a kerekek között.

Azokat a rendszereket, amelyek esetében a járművezető a jármű elsődleges irányítását megőrzi, de ugyanakkor olyan kormányberendezés lehet a segítségére, amelyre a jármű fedélzetéről kezdeményezett jelzésekkel hatást lehet gyakorolni, „fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerekként” határozták meg. Az ilyen rendszerek „automatikus kormányzási funkciót” foglalhatnak magukban abból a célból, hogy a járművezetőt – például passzív infrastruktúra eszközöket (sávvezetés, sávtartás, vagy haladási irány vezérlés) használva – a jármű ideális útvonalon tartásában, a járművet szűk helyen, kis sebességgel történő manőverezésben, vagy valamely előre meghatározott ponton történő megállásban segítsék (megáll-elindul funkció). A fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek egy „korrekciós kormányzási funkciót” is magukban foglalhatnak, amely például figyelmeztetheti a járművezetőt a kiválasztott sávról történő letéréssel kapcsolatban (sávelhagyás-figyelmeztetés), korrigálhatja a kormányzási szöget a kiválasztott sávról történő letérés megelőzése érdekében (sávelhagyás-elkerülés), vagy korrigálhatja egy vagy több kerék kormányzási szögét a jármű dinamikus viselkedésének vagy stabilitásának javítása érdekében.

Bármely fejlett gépjárművezetés-támogató rendszer esetében a járművezető bármikor szándékosan hatástalaníthatja a támogató funkciót, például az úton egy előre nem látott tárgy kikerülése céljából.

Várhatóan a jövőben kifejlesztésre kerülő technológiák esetében is lesz lehetőség arra, hogy a kormányzást a jármű fedélzetén vagy azon kívül található érzékelők, illetve onnan küldött jelzések befolyásolják vagy vezéreljék. Tekintettel a járművek elsődleges irányításáért való felelősségre, valamint a kormányzás nem fedélzeti, illetve külső vezérlésével kapcsolatos nemzetközileg elfogadott adatátviteli jegyzőkönyvek hiányára, ez számos aggályt vetett fel. Ezért az előírás nem engedi meg olyan rendszerek általános jóváhagyását, amelyek olyan funkciókat foglalnak magukban, amelyek segítségével például útmenti jeladókból vagy az út felszínébe épített aktív eszközökből továbbított külső jelekkel vezérelhetik a kormányzást. Az ilyen, a járművezető jelenlétét nem igénylő rendszert „önállóan működő kormányrendszerként” határozták meg.

Ez az előírás a vontatójárműből származó energiaellátást és elektromos vezérlést használó pótkocsik kényszerkormányzását is megakadályozza, mivel nem léteznek az energiaellátást biztosító kapcsolókra vagy a digitális vezérlésátviteli adatcserére vonatkozó szabványok. Várhatóan valamikor a jövőben módosítani fogják az ISO11992-t, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szabványát a kormányzásvezérlési adatátvitel figyelembevétele céljából.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás az M, N és O. kategóriájú járművek kormányberendezésére alkalmazandó (1).

1.2.   Ez az előírás nem vonatkozik a következőkre:

| 1.2.1. | tisztán pneumatikus kormányművek; |
| --- | --- |

1.2.1.

tisztán pneumatikus kormányművek;

| 1.2.2. | a 2.3.3. bekezdésben meghatározott önállóan működő kormányrendszerek; |
| --- | --- |

1.2.2.

a 2.3.3. bekezdésben meghatározott önállóan működő kormányrendszerek;

| 1.2.3. | olyan pótkocsiba szerelt teljes körű szervokormány-berendezések, amelyek esetében a működéshez szükséges energia átvitel a vontatójárműből történik; |
| --- | --- |

1.2.3.

olyan pótkocsiba szerelt teljes körű szervokormány-berendezések, amelyek esetében a működéshez szükséges energia átvitel a vontatójárműből történik;

| 1.2.4. | pótkocsiba szerelt teljes körű szervokormány-berendezések elektromos vezérlése, kivéve a 2.5.2.4. bekezdésben meghatározott kiegészítő kormányberendezéseket. |
| --- | --- |

1.2.4.

pótkocsiba szerelt teljes körű szervokormány-berendezések elektromos vezérlése, kivéve a 2.5.2.4. bekezdésben meghatározott kiegészítő kormányberendezéseket.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   egy „jármű jóváhagyása” a járműtípus kormányberendezése tekintetében történő jóváhagyása.

2.2.   a „járműtípus” az a jármű, amely nem különbözik a járműtípus gyártó által megadott megjelölésében, valamint olyan lényeges jellemzőiben, mint a:

| 2.2.1. | kormányberendezés típusa, kormánykerék, kormánymű, kormányzott kerekek, valamint energiaforrás. |
| --- | --- |

2.2.1.

kormányberendezés típusa, kormánykerék, kormánymű, kormányzott kerekek, valamint energiaforrás.

2.3.   a „kormányberendezés” mindazon berendezések, amelyek célja a jármű mozgási irányának meghatározása.

A kormányberendezés a következőket foglalja magában:

| — | kormánykerék, |
| --- | --- |

—

kormánykerék,

| — | kormánymű, |
| --- | --- |

—

kormánymű,

| — | kormányzott kerekek, |
| --- | --- |

—

kormányzott kerekek,

| — | energiaellátás, ha van. |
| --- | --- |

—

energiaellátás, ha van.

2.3.1.   a „kormánykerék” a kormányberendezés azon része, amely a kormányberendezés működését vezérli, és a járművezető közvetlen beavatkozásával vagy anélkül működtethető. Az olyan kormányberendezés esetében, amelynél a kormányzási erőt kizárólag vagy részben a járművezető izomereje adja, a kormánykerék az összes alkatrészt magában foglalja, beleértve azt a pontot is, ahol a kormányt vezérlő erőkifejtést mechanikai, hidraulikus vagy elektromos eszközökkel átalakítják;

2.3.2.   a „kormánymű” azon alkatrészek összessége, amelyek funkcionális kapcsolatot teremtenek a kormánykerék és a kerekek között.

A kormánymű két független funkcióra osztható:

A vezérlés átvitelre és az energiaátvitelre.

Ha ebben az előírásban a „kormánymű” kifejezés önmagában szerepel, akkor a vezérlés átvitelt és az energiaátvitelt együtt jelenti. Meg kell különböztetni a mechanikus, hidraulikus és az elektromos kormányműveket, illetve azok kombinációját, a jelek és/vagy az energia átvitelének eszköze szerint.

2.3.2.1.   a „vezérlés átvitel” azon alkatrészek összessége, amelyek segítségével a kormányberendezés vezérlésére szolgáló jeleket továbbítják.

2.3.2.2.   az „energiaátvitel” azon alkatrészek összessége, amelyek segítségével a kerekek kormányzási funkciójának irányításához/szabályozásához szükséges energiát átalakítják.

2.3.3.   az „önállóan működő kormányrendszer” az a rendszer, amely egy összetett elektronikus vezérlési rendszeren belül egy olyan funkciót is magában foglal, amely hatására a jármű egy meghatározott útvonalat követ, vagy nem a jármű fedélzetéről kezdeményezett és továbbított jelzésekre reagálva az útját megváltoztatja. Nem feltétlenül a járművezető irányítja elsődlegesen a járművet.

2.3.4.   a „fejlett gépjármű-vezetés támogató rendszer” az a rendszer, amely a fő kormányberendezés mellett támogatja a járművezetőt a jármű kormányzásában, de a járművezető mindenkor megőrzi a jármű elsődleges irányítását. A következő funkciók egyikét vagy mindkettőt magában foglalja:

| 2.3.4.1. | az „automatikus kormányzási funkció” egy összetett elektronikus vezérlési rendszeren belül az a funkció, amellyel a jármű fedélzetén kezdeményezett jelzések automatikus – esetleg passzív infrastruktúra eszközökkel összefüggő – értékelése alapján a kormányberendezés működtethető, és amely célja az olyan folyamatos vezérlési tevékenység létrehozása, amely a járművezetőt támogatja valamely konkrét útvonal követésében, a kis sebességű manőverezésben vagy parkolási műveletekben. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

az „automatikus kormányzási funkció” egy összetett elektronikus vezérlési rendszeren belül az a funkció, amellyel a jármű fedélzetén kezdeményezett jelzések automatikus – esetleg passzív infrastruktúra eszközökkel összefüggő – értékelése alapján a kormányberendezés működtethető, és amely célja az olyan folyamatos vezérlési tevékenység létrehozása, amely a járművezetőt támogatja valamely konkrét útvonal követésében, a kis sebességű manőverezésben vagy parkolási műveletekben.

| 2.3.4.2. | a „korrekciós kormányzási funkció” egy összetett elektronikus vezérlési rendszeren belül az a nem folytonos vezérlési funkció, amely a jármű fedélzetén kezdeményezett jelzések automatikus értékelése alapján, korlátozott időre, egy vagy több kerék kormányzási szögét megváltoztathatja, a jármű kívánt alapútvonalának fenntartása, vagy a jármű dinamikus viselkedésének befolyásolása érdekében.
  Azok a rendszerek, amelyek nem pozitívan működtetik a kormányberendezést, hanem – esetleg passzív infrastruktúra eszközökkel összefüggésben – a kormánykeréken keresztül továbbított tapintható figyelmeztetés segítségével egyszerűen figyelmeztetik a járművezetőt a jármű ideális útvonaláról történt letérésről, vagy egy nem látható veszélyről, szintén korrekciós kormányzásnak tekinthetők. |
| --- | --- |

2.3.4.2.

a „korrekciós kormányzási funkció” egy összetett elektronikus vezérlési rendszeren belül az a nem folytonos vezérlési funkció, amely a jármű fedélzetén kezdeményezett jelzések automatikus értékelése alapján, korlátozott időre, egy vagy több kerék kormányzási szögét megváltoztathatja, a jármű kívánt alapútvonalának fenntartása, vagy a jármű dinamikus viselkedésének befolyásolása érdekében.

Azok a rendszerek, amelyek nem pozitívan működtetik a kormányberendezést, hanem – esetleg passzív infrastruktúra eszközökkel összefüggésben – a kormánykeréken keresztül továbbított tapintható figyelmeztetés segítségével egyszerűen figyelmeztetik a járművezetőt a jármű ideális útvonaláról történt letérésről, vagy egy nem látható veszélyről, szintén korrekciós kormányzásnak tekinthetők.

2.3.5.   a „kormányzott kerekek” azok a kerekek, amelyek beállítását közvetlenül vagy közvetve meg lehet változtatni a jármű hosszirányú tengelyéhez képest, a jármű mozgási irányának meghatározása érdekében. (A kormányzott kerekek azt a tengelyt is magukban foglalják, amely körül elfordulnak a jármű mozgási irányának meghatározása érdekében);

2.3.6.   az „energiaellátás” a kormányberendezés mindazon alkatrészei, amelyek a kormányberendezést energiával látják el, szabályozzák és – adott esetben – feldolgozzák és tárolják az energiát. Egyben magában foglal valamilyen tároló tartályt a működtető közeg és a visszatérő vezetékek számára, de nem tartalmazza a jármű motorját (kivéve az 5.3.2.1. bekezdést illetően), vagy annak az energiaforrással való kapcsolatát.

2.3.6.1.   az „energiaforrás” az energiaellátás azon része, amely az energiát a kívánt formában szolgáltatja.

2.3.6.2.   az „energiatároló” az energiaellátás azon része, amelyben az energiaforrás által szolgáltatott energiát tárolják, például nyomás alatti folyadéktartály vagy jármű akkumulátor.

2.3.6.3.   a „tárolótartály” az energiaellátás azon része, amelyben a működtető közeget légköri vagy ahhoz közeli nyomáson tárolják, például folyadéktartályban.

2.4.   Kormányzási paraméterek

2.4.1.   a „kormányzáshoz szükséges erőkifejtés” az az erő, amelyet a kormánykerékre kell gyakorolni a jármű kormányzásához.

2.4.2.   a „kormányzási idő” a kormánykerék elmozdulásának kezdetétől addig a pillanatig eltelt idő, amikor a kormányzott kerekek elérnek egy meghatározott kormányzási szöget.

2.4.3.   a „kormányzási szög” a jármű kivetített hossztengelye és a kerék síkja (azaz a kerék központi síkja, amely merőleges a kerék forgásának tengelyére), valamint az út felszíne által alkotott metszésvonal által bezárt szög.

2.4.4.   a „kormányzási erő” a kormányműben ható összes erő.

2.4.5.   a „kormánymű közepes áttételi aránya” a kormánykerék szögelmozdulásának a kormányzott kerekek által a kormány mindkét irányban ütközésig való elfordítása során súrolt kormányzási szög középértékéhez viszonyított aránya;

2.4.6.   a „fordulókör” az a kör, amelyen belül a jármű összes pontjának (kivéve a külső visszapillantó tükröket és az első irányjelzőket) a talaj síkjára vetített pontja megtalálható, miközben a járművet körben vezetik;

2.4.7.   a „kormánykerék névleges sugara” a kormánykerék esetében annak forgásközéppontjától a pereme külső széléig mért legrövidebb hossz. A kormányvezérlés bármely más formája esetén a névleges sugár a forgásközépponttól addig a pontig terjed, ahol a kormányzási erőt kifejtik. Ha egynél több ilyen pont létezik, akkor a legnagyobb erőkifejtést igénylő sugarat kell figyelembe venni.

2.5.   A kormányberendezés típusai

A kormányzáshoz szükséges erő létrehozásának módjától függően a kormányberendezések következő típusai különböztethetők meg:

| 2.5.1. | Gépjárművek esetében:






  2.5.1.1. | a „fő kormányberendezés” a járműnek az a kormányberendezése, amely elsősorban felelős az útirány meghatározásáért. A következőket foglalhatja magában:






  2.5.1.1.1. | „kézi működtetésű kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt kizárólag a járművezető izomereje szolgáltatja. |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.1.

Gépjárművek esetében:

2.5.1.1.

a „fő kormányberendezés” a járműnek az a kormányberendezése, amely elsősorban felelős az útirány meghatározásáért. A következőket foglalhatja magában:

2.5.1.1.1.

„kézi működtetésű kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt kizárólag a járművezető izomereje szolgáltatja.

| 2.5.1.1.2. | „kormányberendezés rásegítővel” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt a járművezető izomereje, valamint az energiaellátás szolgáltatja.






  2.5.1.1.2.1. | az olyan kormányberendezés is rásegítővel ellátott kormányberendezésnek minősül, amelynél ép és sértetlen kormányberendezés esetén a kormányzáshoz szükséges erőt csupán egy vagy több energiaellátó szerkezet biztosítja, azonban a kormányzáshoz szükséges erőt kizárólag a járművezető izomerejével is lehet biztosítani a kormányberendezés beépített energiaellátásának meghibásodása esetén; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.1.2.

„kormányberendezés rásegítővel” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt a járművezető izomereje, valamint az energiaellátás szolgáltatja.

2.5.1.1.2.1.

az olyan kormányberendezés is rásegítővel ellátott kormányberendezésnek minősül, amelynél ép és sértetlen kormányberendezés esetén a kormányzáshoz szükséges erőt csupán egy vagy több energiaellátó szerkezet biztosítja, azonban a kormányzáshoz szükséges erőt kizárólag a járművezető izomerejével is lehet biztosítani a kormányberendezés beépített energiaellátásának meghibásodása esetén;

| 2.5.1.1.3. | a „teljes körű szervokormány-berendezés” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt kizárólag egy vagy többféle energiaellátó berendezés szolgáltatja; |
| --- | --- |

2.5.1.1.3.

a „teljes körű szervokormány-berendezés” az a kormányberendezés, amelynél a kormányzási erőt kizárólag egy vagy többféle energiaellátó berendezés szolgáltatja;

| 2.5.1.2. | az „önbeálló kormányberendezés” olyan rendszer, amely kialakítása révén egy vagy több keréknél csak akkor változtatja meg a kormányzási szöget, ha azt a gumiabroncsok és az útfelület közötti érintkező felületre gyakorolt erők és/vagy nyomatékok előidézik. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

az „önbeálló kormányberendezés” olyan rendszer, amely kialakítása révén egy vagy több keréknél csak akkor változtatja meg a kormányzási szöget, ha azt a gumiabroncsok és az útfelület közötti érintkező felületre gyakorolt erők és/vagy nyomatékok előidézik.

| 2.5.1.3. | a „segéd-kormányberendezés (ASE)” az a rendszer, amely esetében az M és N kategóriájú járművek bizonyos tengelyének (tengelyeinek) kerekei a fő kormányberendezés kerekei mellett – azokkal megegyező vagy ellenkező irányba – szintén kormányzottak, és/vagy az első és/vagy hátsó kerekek kerékelfordulási szöge a jármű viselkedésétől függően szabályozható. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

a „segéd-kormányberendezés (ASE)” az a rendszer, amely esetében az M és N kategóriájú járművek bizonyos tengelyének (tengelyeinek) kerekei a fő kormányberendezés kerekei mellett – azokkal megegyező vagy ellenkező irányba – szintén kormányzottak, és/vagy az első és/vagy hátsó kerekek kerékelfordulási szöge a jármű viselkedésétől függően szabályozható.

| 2.5.2. | Pótkocsik esetében:






  2.5.2.1. | az „önbeálló kormányberendezés” olyan rendszer, amely kialakítása révén egy vagy több keréknél csak akkor változtatja meg a kormányzási szöget, ha azt a gumiabroncsok és az útfelület közötti érintkező felületre gyakorolt erők és/vagy nyomatékok előidézik. |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Pótkocsik esetében:

2.5.2.1.

az „önbeálló kormányberendezés” olyan rendszer, amely kialakítása révén egy vagy több keréknél csak akkor változtatja meg a kormányzási szöget, ha azt a gumiabroncsok és az útfelület közötti érintkező felületre gyakorolt erők és/vagy nyomatékok előidézik.

| 2.5.2.2. | a „csuklós kormányberendezés” az a berendezés, amelynél a kormányzáshoz szükséges erőt a vontató jármű irányváltoztatása hozza létre, és amelynél a pótkocsi kormányzott kerekeinek elmozdulása szorosan kapcsolódik a vontató jármű és pótkocsi hossztengelye által bezárt relatív szögértékhez; |
| --- | --- |

2.5.2.2.

a „csuklós kormányberendezés” az a berendezés, amelynél a kormányzáshoz szükséges erőt a vontató jármű irányváltoztatása hozza létre, és amelynél a pótkocsi kormányzott kerekeinek elmozdulása szorosan kapcsolódik a vontató jármű és pótkocsi hossztengelye által bezárt relatív szögértékhez;

| 2.5.2.3. | az „önbeálló utánfutó” olyan berendezés, amelynél a kormányzáshoz szükséges erőt a vontató jármű irányváltozása hozza létre, és a pótkocsi kormányzott kerekeinek a mozgása szorosan kapcsolódik a pótkocsi alvázának a hossztengelye, vagy az azt helyettesítő terhelés és annak a kiegészítő alvázkeretnek a hossztengelye által bezárt relatív szögértékhez, amelyhez a tengely(ek) kapcsolódik/kapcsolódnak; |
| --- | --- |

2.5.2.3.

az „önbeálló utánfutó” olyan berendezés, amelynél a kormányzáshoz szükséges erőt a vontató jármű irányváltozása hozza létre, és a pótkocsi kormányzott kerekeinek a mozgása szorosan kapcsolódik a pótkocsi alvázának a hossztengelye, vagy az azt helyettesítő terhelés és annak a kiegészítő alvázkeretnek a hossztengelye által bezárt relatív szögértékhez, amelyhez a tengely(ek) kapcsolódik/kapcsolódnak;

| 2.5.2.4. | a „kiegészítő kormányberendezés” az a fő kormányberendezéstől független rendszer, amellyel a kormányberendezés egy vagy több tengelyének kormányzási szöge manőverezés céljából szelektíven befolyásolható. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

a „kiegészítő kormányberendezés” az a fő kormányberendezéstől független rendszer, amellyel a kormányberendezés egy vagy több tengelyének kormányzási szöge manőverezés céljából szelektíven befolyásolható.

| 2.5.3. | A kormányzott kerekek elrendezésétől függően a kormányberendezés alábbi típusait lehet megkülönböztetni:






  2.5.3.1. | az „első kerekekre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél csak az első tengely(ek) kerekei kormányzottak. Ide tartozik az összes, azonos irányban kormányozható kerék. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

A kormányzott kerekek elrendezésétől függően a kormányberendezés alábbi típusait lehet megkülönböztetni:

2.5.3.1.

az „első kerekekre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél csak az első tengely(ek) kerekei kormányzottak. Ide tartozik az összes, azonos irányban kormányozható kerék.

| 2.5.3.2. | a „hátsó kerekekre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél csak a hátsó tengely(ek) kerekei kormányzottak. Ide tartozik az összes, azonos irányban kormányozható kerék. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

a „hátsó kerekekre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél csak a hátsó tengely(ek) kerekei kormányzottak. Ide tartozik az összes, azonos irányban kormányozható kerék.

| 2.5.3.3. | a „több kerékre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél egy vagy több első és hátsó tengely kerekei kormányozhatóak;






  2.5.3.3.1. | az „összkerekes kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél az összes kerék kormányozható; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.3.

a „több kerékre ható kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél egy vagy több első és hátsó tengely kerekei kormányozhatóak;

2.5.3.3.1.

az „összkerekes kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél az összes kerék kormányozható;

| 2.5.3.3.2. | a „kihajló kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél az alváz egyes részeinek egymáshoz képest történő viszonylagos elmozdulását közvetlenül a kormányzáshoz szükséges erők hozzák létre. |
| --- | --- |

2.5.3.3.2.

a „kihajló kormányberendezés” az a kormányberendezés, amelynél az alváz egyes részeinek egymáshoz képest történő viszonylagos elmozdulását közvetlenül a kormányzáshoz szükséges erők hozzák létre.

2.6.   A kormánymű típusai

A kormányzáshoz szükséges erők átvitelének módjától függően a kormányművek következő típusai különböztethetők meg:

| 2.6.1. | a „csak mechanikus működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele kizárólag mechanikai eszközökkel történik. |
| --- | --- |

2.6.1.

a „csak mechanikus működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele kizárólag mechanikai eszközökkel történik.

| 2.6.2. | a „csak hidraulikus működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele, valahol az erőátviteli rendszeren belül, kizárólag hidraulikus eszközökkel történik. |
| --- | --- |

2.6.2.

a „csak hidraulikus működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele, valahol az erőátviteli rendszeren belül, kizárólag hidraulikus eszközökkel történik.

| 2.6.3. | a „csak elektromos működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele, valahol az erőátviteli rendszeren belül, kizárólag elektromos eszközökkel történik. |
| --- | --- |

2.6.3.

a „csak elektromos működésű kormánymű” olyan kormánymű, amelynél a kormányzási erők átvitele, valahol az erőátviteli rendszeren belül, kizárólag elektromos eszközökkel történik.

| 2.6.4. | a „kombinált kormánymű” az a kormánymű, amelyben a kormányzási erők átvitele részben a fent említett eszközök egyik, részben pedig másik részén keresztül történik. Abban az esetben azonban, ahol az erőátvitel bármely mechanikai része rendeltetésszerűen csak a kormányzási szöget jelzi és túlságosan gyenge a kormányzási erők összességének átvitelére, ott a rendszert csak hidraulikus, illetve csak elektromos erőátviteli rendszernek kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.6.4.

a „kombinált kormánymű” az a kormánymű, amelyben a kormányzási erők átvitele részben a fent említett eszközök egyik, részben pedig másik részén keresztül történik. Abban az esetben azonban, ahol az erőátvitel bármely mechanikai része rendeltetésszerűen csak a kormányzási szöget jelzi és túlságosan gyenge a kormányzási erők összességének átvitelére, ott a rendszert csak hidraulikus, illetve csak elektromos erőátviteli rendszernek kell tekinteni.

2.7.   az „elektromos fékezővezeték” az az elektromos kapcsolat, amely a pótkocsi kormányvezérlési funkcióját továbbítja. Magában foglalja az elektromos vezetékeket és csatlakozásokat, valamint tartalmazza az adatkommunikáció alkatrészeit és a pótkocsi irányítás átviteléhez szükséges elektromos energiaellátást.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Valamely járműtípusnak a kormányberendezésére való tekintettel történő jóváhagyásra irányuló kérelmét a jármű gyártója vagy meghatalmazottja köteles benyújtani.

3.2.   A kérelemhez csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.1. | a járműtípus leírását a 2.2 bekezdésben említett tételekre való tekintettel; a járműtípust meg kell határozni; |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus leírását a 2.2 bekezdésben említett tételekre való tekintettel; a járműtípust meg kell határozni;

| 3.2.2. | a kormányberendezés rövid leírását a kormányberendezés egészének rajzával, feltüntetve a járművön a kormányzást befolyásoló különböző berendezések helyét. |
| --- | --- |

3.2.2.

a kormányberendezés rövid leírását a kormányberendezés egészének rajzával, feltüntetve a járművön a kormányzást befolyásoló különböző berendezések helyét.

| 3.2.3. | a teljes körű szervokormány-berendezések, illetve azon rendszerek esetében, amelyekre ezen előírás 6. melléklete vonatkozik, olyan áttekintést a rendszerről, amely a rendszer filozófiáját, valamint a jármű biztonságos működtetéséhez szükséges, vészhelyzetekre vonatkozó biztonsági eljárásokat, redundanciákat és figyelmeztető rendszereket ismerteti.
  A rendszerekkel kapcsolatos kívánt műszaki dokumentációt egyeztetés céljából a típusjóváhagyó hatóság és/vagy műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani. E dokumentációt bizalmasan kezelik. |
| --- | --- |

3.2.3.

a teljes körű szervokormány-berendezések, illetve azon rendszerek esetében, amelyekre ezen előírás 6. melléklete vonatkozik, olyan áttekintést a rendszerről, amely a rendszer filozófiáját, valamint a jármű biztonságos működtetéséhez szükséges, vészhelyzetekre vonatkozó biztonsági eljárásokat, redundanciákat és figyelmeztető rendszereket ismerteti.

A rendszerekkel kapcsolatos kívánt műszaki dokumentációt egyeztetés céljából a típusjóváhagyó hatóság és/vagy műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani. E dokumentációt bizalmasan kezelik.

3.3.   A jóváhagyandó járműtípusból reprezentatív járművet kell bemutatni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerinti jóváhagyásra bemutatott járműtípus kielégíti az előírás valamennyi vonatkozó követelményét, a járműtípust a kormányberendezésre tekintettel jóvá kell hagyni.

4.1.1.   A típus-jóváhagyási hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy a gyártás megfelelőségének tényleges ellenőrzésére létezik az előírás 7. bekezdésében meghatározott kielégítő rendszer.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 01) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ezt a számot másik járműtípushoz vagy a 3. bekezdésben előírt dokumentumokban leírtaktól eltérő kormányberendezéssel benyújtott ugyanazon járműtípushoz.

4.3.   Az előírás értelmében a járműtípus jóváhagyásának megadásáról vagy kiterjesztéséről, illetve jóváhagyásának elutasításáról értesíteni kell az 1958-as megállapodás ezen előírást alkalmazó szerződő feleit az 1. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon.

4.4.   Az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:

| 4.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betűt, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ; |
| --- | --- |

4.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betűt, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ;

| 4.4.2. | a 4.4.1. bekezdésben előírt körtől jobbra ezen előírás számát, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

4.4.2.

a 4.4.1. bekezdésben előírt körtől jobbra ezen előírás számát, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel, majd a jóváhagyási szám követ.

4.5.   Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.4.1. bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben az előírást és a jóváhagyási számokat, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő kiegészítő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.4.1. bekezdésben előírt jel jobb oldalán.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 2. melléklete példákat mutat be a jóváhagyási jelek elhelyezéséről.

5.   SZERKEZETI FELÉPÍTÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

5.1.   Általános rendelkezések

5.1.1.   A kormányberendezésnek biztosítania kell a jármű könnyű és biztonságos irányítását, a jármű legnagyobb tervezési sebességéig, illetve pótkocsi esetén annak műszakilag megengedett legnagyobb sebességéig. Ép és sértetlen kormányberendezéssel a 6.2. bekezdésben leírtaknak megfelelően lefolytatott vizsgálatok esetén, önközpontosító irányt kell mutatnia. A járműnek gépjárművek esetén a 6.2. bekezdésben, pótkocsik esetén a 6.3. bekezdésben foglalt követelményeknek kell eleget tennie. Amennyiben a jármű segéd-kormányberendezéssel van ellátva, akkor a 4. mellékletben foglalt követelményeknek is teljesülniük kell. A hidraulikus kormányművel felszerelt pótkocsiknak az 5. mellékletben foglalt követelményeknek is meg kell felelniük.

5.1.2.   A járműnek a legnagyobb tervezési sebességéig a járművezető által tett szokatlan kormányzási helyesbítések és a kormányszerkezet szokatlan rezgései nélkül egyenesen kell haladnia.

5.1.3.   A kormánykerék működési iránya megfelel a jármű haladásában szándékolt irányváltoztatásnak, valamint folytonos kapcsolat áll fenn a kormánykerék elhajlása és a kormányzási szög között. Ezek a követelmények nem vonatkoznak az olyan rendszerekre, amelyek automatikus vagy korrekciós kormányzási funkciót foglalnak magukban, illetve a segéd-kormányberendezésekre.

Ezek a követelmények a teljes körű szervokormányzás esetén sem vonatkoznak feltétlenül, ha a jármű álló állapotban van és a rendszer energiaellátása szünetel.

5.1.4.   A kormányberendezést úgy kell megtervezni, szerkezetileg kialakítani és felszerelni, hogy képes legyen ellenállni a jármű vagy a járműszerelvények rendes üzemeltetése során jelentkező igénybevételnek. A legnagyobb kormányzási szöget nem korlátozhatja a kormánymű egyik része sem, hacsak nem kifejezetten erre a célra szánták. Ellenkező előírás hiányában feltételezett, hogy ezen előírás alkalmazásában valamely időpontban egynél több meghibásodás nem történhet, valamint az egy forgózsámolyra szerelt két tengely egyetlen tengelynek számít.

5.1.5.   Mágneses vagy elektromos tér nem befolyásolhatja hátrányosan a kormányberendezés, beleértve az elektromos fékvezetékek hatékonyságát. Bizonyítani kell a megfelelést a 10. számú előírás azon módosítása műszaki követelményeinek, amely a típusjóváhagyás időpontjában hatályban van.

5.1.6.   A fejlett gépjármű-vezetés támogató rendszereket csak az előírásnak megfelelően lehet jóváhagyni, amennyiben a funkció az alap kormányberendezés teljesítményét nem rontja. Továbbá oly módon kell azokat megtervezni, hogy a járművezető a funkciót bármikor szándékosan hatástalaníthassa.

5.1.6.1.   Amikor az automatikus kormányzási funkció működésbe lép, ezt a járművezető részére jelezni kell, és a vezérlési tevékenység automatikusan letilt, ha a jármű sebessége a meghatározott 10 km/óra határértéket több mint 20 százalékkal meghaladja, vagy ha nem kap értékelhető jeleket. A járművezető figyelmeztetésére a vezérlés megszűnése rövid, de jellegzetes figyelmeztető fényjelzést, valamint vagy hangjelzést, vagy a kormánykerék által tapintható figyelmeztető jelzést idéz elő.

5.1.7.   A kormánymű

5.1.7.1.   A kormányberendezés geometriájának állítására szolgáló eszközöknek biztosítaniuk kell, hogy az állítást követően a megfelelő reteszelő eszközök használatával az állítható alkatrészek biztosan kapcsolódjanak egymáshoz.

5.1.7.2.   A jármű különféle alakzatainak (például meghosszabbítható nyerges vontatók) összeállításához a szétkapcsolható kormányművet az alkotórészek pontos áthelyezését biztosító reteszelő eszközökkel kell felszerelni; automatikus reteszelő berendezés esetén be kell építeni egy további, kézzel működtetett biztonsági reteszt is.

5.1.8.   Kormányzott kerekek

A hátsó kerekek nem lehetnek az egyedüli kormányzott kerekek. E követelmény nem vonatkozik a nyerges vontatókra.

5.1.9.   Energiaellátás

Ugyanaz az energiaellátás felhasználható a kormányberendezés és más rendszerek működtetéséhez is. Azonban, ha bármely olyan rendszer, amelyet ugyanazon energiaforrás lát el, meghibásodik, a kormányzást az 5.3. bekezdés vonatkozó meghibásodási feltételeinek értelmében kell biztosítani.

5.1.10.   Vezérlő rendszerek

A 6. melléklet követelményeit alkalmazni kell a kormányzási funkció – beleértve a fejlett gépjármű-vezetés támogató rendszereket is – vezérlés átvitelének részét képező vagy azt biztosító elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira. Azokra a rendszerekre vagy funkciókra azonban, amelyek a kormányberendezést egy magasabb szintű célkitűzés megvalósításának eszközeként használják, csak akkor alkalmazható a 6. melléklet, ha közvetlen hatással vannak a kormányberendezésre. Amennyiben ilyen rendszert szolgáltatnak, azt a kormányberendezés típus-jóváhagyási vizsgálata során nem szabad inaktiválni.

5.2.   Pótkocsikra vonatkozó különleges rendelkezések

5.2.1.   Azoknak a pótkocsiknak (a nyerges vontatók és a középtengelyes pótkocsik kivételével), amelyek egynél több kormányzott kerekű tengellyel rendelkeznek, valamint a legalább egy kormányzott kerekű tengellyel rendelkező nyerges vontatóknak és középtengelyes pótkocsiknak a 6.3. bekezdésben leírt feltételeknek meg kell felelniük. Az önbeálló kormányberendezéssel ellátott pótkocsik esetében azonban nem szükséges a 6.3. bekezdés alapján történő teszt, ha a tengelyterhelési arány a nem kormányzott és az önbeálló tengelyek között minden terhelési feltétel mellett egyenlő 1,6-tal, vagy meghaladja azt.

Az önbeálló kormányberendezéssel ellátott pótkocsik esetében azonban, a nem kormányzott, illetve a kormányzott nyerges tengelyek és a súrlódással kormányzott tengelyek közötti tengelyterhelési arány minden terhelési feltétel mellett legalább 1 kell legyen.

5.2.2.   Ha valamely járműszerelvény vontató járműve egyenesen halad előre, a pótkocsinak és a vontatójárműnek egyenes vonalban kell maradniuk. Ha az egyenes vonal nem megtartható automatikusan, a pótkocsit megfelelő beállító berendezéssel kell ellátni annak megtartása érdekében.

5.3.   Meghibásodásra vonatkozó rendelkezések és teljesítmény

5.3.1.   Általános

5.3.1.1.   Ezen előírás alkalmazásában, a kormányzott kerekek, a kormánykerék és a kormánymű kellő rátartással méretezett mechanikai alkatrészei várhatóan nem törnek, amennyiben könnyen hozzáférhetők karbantartás céljaira, és a jármű más létfontosságú alkotórészeire (például a fékrendszerre) előírtakkal legalább egyenlő mértékű biztonsági tulajdonságokkal bírnak. Ha egy ilyen alkatrész meghibásodása valószínűleg a jármű feletti uralom elvesztését eredményezheti, akkor az ilyen alkatrészt fémből vagy fémmel egyenértékű jellemzőkkel bíró anyagból kell gyártani és a kormányberendezés normál működése során nem szabad jelentős, torzító hatásnak kitenni.

5.3.1.2.   Az 5.1.2., 5.1.3. és 6.2.1. bekezdés követelményeinek a kormányberendezés meghibásodása esetén is teljesülniük kell, amennyiben a járművet a vonatkozó bekezdésekben előírt sebességgel vezetni lehet.

Ilyen esetben az 5.1.3. bekezdés nem vonatkozik a teljes körű szervokormány-berendezésekre, ha a jármű álló állapotban van.

5.3.1.3.   A csak mechanikai jellegű meghibásodáson kívüli bármilyen más kormánymű-meghibásodásról egyértelműen értesíteni kell a járművezetőt, amint azt az 5.4. bekezdés előírja. A meghibásodás bekövetkeztekor megengedett az átlagos áttételi arány megváltoztatása, ha ez nem jár a 6.2.6. bekezdésben megadott kormányzási erőkifejtés túllépésével.

5.3.1.4.   Abban az esetben, ha a jármű fékrendszerének energiaforrása azonos a kormányberendezés energiaforrásával, és ez az energiaforrás meghibásodik, a kormányberendezés elsőbbséget élvez, valamint az 5.3.2., illetve az 5.3.3. bekezdés vonatkozó követelményeinek teljesülniük kell. Továbbá a fék első ezt követő működtetésekor a fékezési teljesítmény nem eshet az előírás 3. mellékletének 2. bekezdésében megadott üzemi fékteljesítmény-szint alá.

5.3.1.5.   Abban az esetben, ha a jármű fékrendszerének energiaellátása azonos a kormányberendezés energiaellátásával, és az energiaellátásban zavar következik be, a kormányberendezés elsőbbséget élvez, valamint az 5.3.2. és az 5.3.3. bekezdések vonatkozó követelményeinek meg kell felelnie. Továbbá a fék első ezt követő működtetésekor a fékezési teljesítménynek meg kell felelnie az ezen előírás 3. mellékletének 3. bekezdésében előírtaknak.

5.3.1.6.   Pótkocsik esetében az 5.2.2. és 6.3.4.1. bekezdések követelményeinek akkor is teljesülniük kell, ha a kormányberendezés hibásodik meg.

5.3.2.   Kormányberendezések rásegítővel

5.3.2.1.   Amennyiben a motor leáll, vagy az 5.3.1.1. bekezdésben említett alkatrészek kivételével a kormánymű valamelyik alkatrésze meghibásodik, a kormányzási szögben nem következhet be azonnali változás. Amíg a járművet 10 km/óra sebességnél nagyobb sebességgel vezetni lehet, a 6. bekezdésben megadott, meghibásodott rendszerrel kapcsolatos követelményeknek teljesülniük kell.

5.3.3.   Teljes körű szervokormány-berendezések

5.3.3.1.   A rendszert úgy kell megtervezni, hogy a járművet ne lehessen korlátlanul 10 km/óra feletti sebességgel vezetni, amennyiben bármilyen, az 5.4.2.1.1. bekezdésben említett figyelmeztető jelzés működésbe lépését igénylő meghibásodás történik.

5.3.3.2.   Az 5.1.4. bekezdésben felsorolt alkatrészek kivételével, a kormányzásnak a vezérlés átvitel meghibásodása ellenére is lehetségesnek kell lennie, az ép és sértetlen kormányberendezésre vonatkozóan a 6. bekezdésben meghatározott teljesítménnyel.

5.3.3.3.   A vezérlés átvitel energiaforrásának meghibásodása esetén lehetséges legalább 24 „nyolcas alakú” manővert úgy elvégezni, hogy a figura minden egyes hurka 10 km/óra sebességnél 40 m átmérőjű, az ép és sértetlen rendszerekre vonatkozóan a 6. bekezdésben megadott teljesítményszint mellett.

A tesztmanőverek az 5.3.3.5. bekezdésben megadott energiatartalék-szinten kezdődnek.

5.3.3.4.   Az 5.3.1.1. bekezdésben felsorolt alkatrészek kivételével, az energiaátvitelben történt meghibásodás esetén, a kormányzási szögben nem következhet be azonnali változás. Amíg a járművet 10 km/óra sebességnél nagyobb sebességgel vezetni lehet, a meghibásodott rendszerrel kapcsolatosan a 6. bekezdésben megadott követelményeknek teljesülniük kell, miután legalább 25 „nyolcas alakú” manővert végeztek legalább 10 km/óra sebességgel, úgy, hogy a figura minden egyes hurka 40 m átmérőjű volt.

A tesztmanőverek az 5.3.3.5. bekezdésben megadott energiatartalék-szinten kezdődnek.

5.3.3.5.   Az 5.3.3.3. és 5.3.3.4 bekezdésben említett teszteknél alkalmazott energiaszint az az energiatartalék-szint, amelynél a járművezetőnek a meghibásodást jelezték.

Azon elektromos működtetésű rendszerek esetében, amelyekre a 6. melléklet vonatkozik, ez a szint a gyártó által a 6. melléklettel kapcsolatban benyújtott dokumentációban felvázolt legrosszabb eset, figyelembe véve például a hőmérséklet és az öregedés hatását az akkumulátor teljesítményére.

5.4.   Figyelmeztető jelzések

5.4.1.   Általános rendelkezések

5.4.1.1.   Bármely meghibásodást, amely rontja a kormányzási funkció működését és nem mechanikai természetű, a jármű vezetője részére egyértelműen jelezni kell.

Az 5.1.2. bekezdés követelményei ellenére, a kormányberendezés szándékos rezegtetése felhasználható a berendezés valamilyen meghibásodásának kiegészítő jelzésére.

Gépjármű esetén a kormányzási erő növekedése figyelmeztető jelzésnek tekintendő; pótkocsi esetén a mechanikai jellegű kijelző használata megengedett.

5.4.1.2.   Ha ugyanazon energiaforrást használják a kormányberendezés és más rendszerek ellátására, hang- vagy fényjelzéssel jelezni kell a járművezetőnek, amikor az energiatárolóban/tárolótartályban a tárolt energia/folyadék szintje olyan alacsonyra esik, ami a kormányzáshoz szükséges erőkifejtés megnövekedését okozza. Ez a figyelmeztető jelzés kombinálható a fék meghibásodására figyelmeztető kijelzővel, amennyiben a fékrendszer ugyanazt az energiaforrást használja. Gondoskodni kell arról, hogy a járművezető könnyen meggyőződhessen a kijelző megfelelő működéséről.

5.4.2.   A teljes körű szervokormány-berendezésekre vonatkozó különleges rendelkezések

5.4.2.1.   A gépi meghajtású járműveknek a kormányberendezés következő meghibásodásaira, illetve hibáira figyelmeztető jelzéseket kell tudniuk leadni:

| 5.4.2.1.1. | A fő kormányberendezés 5.3.1.3. bekezdésben meghatározott meghibásodásait jelző piros figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

A fő kormányberendezés 5.3.1.3. bekezdésben meghatározott meghibásodásait jelző piros figyelmeztető jelzés.

| 5.4.2.1.2. | Adott esetben a kormányberendezés elektromosan észlelt, a piros figyelmeztető jelzéssel nem jelzett hibáit jelző sárga figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

Adott esetben a kormányberendezés elektromosan észlelt, a piros figyelmeztető jelzéssel nem jelzett hibáit jelző sárga figyelmeztető jelzés.

| 5.4.2.1.3. | Ha szimbólumot használnak, akkor annak meg kell felelnie az ISO 2575 (2000) szabványban meghatározott, 7000-2441 ISO/IEC nyilvántartási számú J 04 szimbólumnak. |
| --- | --- |

5.4.2.1.3.

Ha szimbólumot használnak, akkor annak meg kell felelnie az ISO 2575 (2000) szabványban meghatározott, 7000-2441 ISO/IEC nyilvántartási számú J 04 szimbólumnak.

| 5.4.2.1.4. | A fent említett figyelmeztető jelzés(ek) akkor világít(anak), ha a jármű (és a kormányberendezés) feszültség alatt van. Ha a jármű álló állapotban van, a jelzés kialvása előtt a kormányberendezés ellenőrzi, hogy a meghatározott meghibásodások vagy hibák egyike sem áll fenn.
  Azok a meghatározott meghibásodások vagy hibák, amelyeknek a fent említett figyelmeztető jelzést működésbe kell hozniuk, de nem észlelhetők statikus körülmények között, az észleléskor tárolásra kerülnek és az indításkor, illetve amikor az elektromos gyújtás (indítás) bekapcsolt (üzemel) állásban van, kijelzettek mindaddig, amíg a meghibásodás fennáll. |
| --- | --- |

5.4.2.1.4.

A fent említett figyelmeztető jelzés(ek) akkor világít(anak), ha a jármű (és a kormányberendezés) feszültség alatt van. Ha a jármű álló állapotban van, a jelzés kialvása előtt a kormányberendezés ellenőrzi, hogy a meghatározott meghibásodások vagy hibák egyike sem áll fenn.

Azok a meghatározott meghibásodások vagy hibák, amelyeknek a fent említett figyelmeztető jelzést működésbe kell hozniuk, de nem észlelhetők statikus körülmények között, az észleléskor tárolásra kerülnek és az indításkor, illetve amikor az elektromos gyújtás (indítás) bekapcsolt (üzemel) állásban van, kijelzettek mindaddig, amíg a meghibásodás fennáll.

5.4.3.   Abban az esetben, ha kiegészítő kormányberendezés is üzemel és/vagy a kiegészítő kormányberendezés által létrehozott kormányzási szög nem fordult vissza a normál vezetési pozícióba, azt a járművezető részére figyelmeztető jelzéssel kell jelezni.

5.5.   A kormányberendezés időszakos műszaki vizsgálatára vonatkozó rendelkezések

5.5.1.   Amennyire lehetséges, valamint a járműgyártó és a típusjóváhagyó hatóság közötti megállapodásra is figyelemmel, a kormányberendezést és a beszerelését úgy kell megtervezni, hogy a működését szétszerelés nélkül, a rendszerint használt mérőműszerekkel, módszerekkel vagy vizsgáló berendezéssel, ha szükséges, ellenőrizni lehessen.

5.5.2.   Lehetőséget kell biztosítani a kormányzást vezérlő elektronikus rendszerek helyes üzemi állapotának egyszerű módon történő ellenőrzésére. Ha különleges információkra van szükség, azokat szabadon rendelkezésre kell bocsátani.

5.5.2.1.   A típusjóváhagyás időpontjában bizalmasan felvázolják az eszközöket, amelyek a gyártó által választott ellenőrző művelet (például figyelmeztető jelzés) végrehajtásának egyszerű jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.

Egy másik lehetőségként ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha a helyes üzemi állapot ellenőrzésére rendelkezésre áll egy második eszköz.

6.   A VIZSGÁLATOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

6.1.   Általános rendelkezések

6.1.1.   A vizsgálatot kellő tapadást biztosító vízszintes felületen kell elvégezni.

6.1.2.   A vizsgálat(ok) során a járművet a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg mértékéig és a kormányzott tengely(ek)en a műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelésig kell leterhelni.

A segéd-kormányberendezéssel felszerelt tengelyek esetében ezt a vizsgálatot úgy kell megismételni, hogy a járművet a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg mértékéig és a segéd-kormányberendezéssel ellátott tengelyen a legnagyobb megengedett tömeg mértékéig terhelik meg.

6.1.3.   A vizsgálat megkezdése előtt a gumiabroncsok nyomását a jármű álló állapotában a gyártó által a 6.1.2. bekezdésben meghatározott tömegnek megfelelően kell beállítani.

6.1.4.   Az energiaellátását részben vagy egészben villamos energiából nyerő rendszerek esetén, valamennyi teljesítményvizsgálatot a lényeges rendszereknek, vagy az ugyanazon energiaforrásból ellátott rendszerek alkatrészeinek tényleges vagy szimulált elektromos terhelése mellett kell elvégezni. A lényeges rendszerek magukban foglalják legalább a világítási rendszert, a szélvédőtörlőt, a motorvezérlőt és fékrendszert.

6.2.   A gépjárművekre vonatkozó rendelkezések

6.2.1.   A járművel egy 50 méter sugarú kanyart egy érintő egyenes mentén a kormányberendezésben szokatlan rezgések keletkezése nélkül kell tudni elhagyni a következő sebességértékek mellett:

| | M1 kategóriájú járművek: 50 km/óra |
| --- | --- |

M1 kategóriájú járművek: 50 km/óra

| | M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriájú járművek: 40 km/óra vagy a jármű legnagyobb tervezési sebessége, ha az kevesebb a fent említett sebességértékeknél. |
| --- | --- |

M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriájú járművek: 40 km/óra vagy a jármű legnagyobb tervezési sebessége, ha az kevesebb a fent említett sebességértékeknél.

6.2.2.   Amennyiben a kormányzott kerekeket kormányozhatósági szögük mintegy feléig elfordítva és legalább 10 km/óra állandó sebesség tartása mellett körben járatják a járművet, elengedett kormánykerék mellett a fordulókörnek azonosnak kell maradnia vagy tágulnia kell.

6.2.3.   A kormányzáshoz szükséges erőkifejtés mérése során a 0,2 másodpercnél rövidebb ideig ható erőket nem kell figyelembe venni.

6.2.4.   A kormányzáshoz szükséges erőkifejtés mérése ép kormányberendezéssel rendelkező gépjárműveken.

6.2.4.1.   Az egyenes pályán haladó járművet 10 km/óra sebesség mellett spirális pályára kell vezetni. A kormányzáshoz szükséges erőkifejtést a kormánykerék névleges sugara mellett kell mérni addig a pozícióig, ahol a kormánykerék állása megfelel az adott kategóriájú, ép kormányberendezéssel rendelkező járműre nézve az alábbiakban közölt táblázatban megadott fordulókörsugár-értéknek. Egy kormányzási műveletet kell elvégezni jobb, egyet pedig bal irányban.

6.2.4.2.   Az ép kormányberendezés mellett mérhető legnagyobb megengedett kormányzási idő és legnagyobb megengedett kormányzási erőkifejtés értékeit az alábbi táblázat tartalmazza az egyes járműkategóriákra vonatkozóan.

6.2.5.   A kormányzáshoz szükséges erőkifejtés mérése meghibásodott kormányberendezéssel rendelkező gépjárműveken.

6.2.5.1.   A 6.2.4. bekezdésben leírt vizsgálatot meg kell ismételni meghibásodott kormányberendezéssel is. A kormányzáshoz szükséges erőkifejtést mérni kell addig a pozícióig, ahol a kormánykerék állása megfelel az adott kategóriájú, meghibásodott kormányberendezéssel rendelkező járműre vonatkozóan az alábbiakban közölt táblázatban meghatározott fordulókörsugár-értéknek.

6.2.5.2.   A meghibásodott kormányberendezés mellett mérhető legnagyobb megengedett kormányzási idő és legnagyobb megengedett kormányzási erőkifejtés értékeit az alábbi táblázat tartalmazza az egyes járműkategóriákra vonatkozóan.

Táblázat

A kormányzáshoz szükséges erőkifejtéssel kapcsolatos követelmények

| Járműkategória | Ép kormányberendezés | Meghibásodott kormányberendezés |
| --- | --- | --- |
| Maximális erőkifejtés
  (daN) | Idő
  (s) | Fordulókör
  (m) | Maximális erőkifejtés
  (daN) | Idő
  (s) | Fordulókör
  (m) |
| M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |
| N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |
| N3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |

Járműkategória

Ép kormányberendezés

Meghibásodott kormányberendezés

Maximális erőkifejtés

(daN)

Idő

(s)

Fordulókör

(m)

Maximális erőkifejtés

(daN)

Idő

(s)

Fordulókör

(m)

M1

15

4

12

30

4

20

M2

15

4

12

30

4

20

M3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

N1

20

4

12

30

4

20

N2

25

4

12

40

4

20

N3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

6.3.   A pótkocsikra vonatkozó rendelkezések

6.3.1.   A pótkocsinak a menetiránytól való túlzott kitérés és a kormányberendezésben keletkező szokatlan rezgések nélkül kell haladnia, miközben a vontató jármű egyenes irányban, sima, vízszintes felületen, 80 km/óra sebességgel halad vagy a pótkocsi gyártója által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb sebességgel, ha az kevesebb 80 km/óránál.

6.3.2.   Amikor a vontató jármű és pótkocsi felvett egy állandó fordulási állapotot, amely megfelel egy 25 méteres sugarú körnek (lásd 2.4.6. bekezdés) 5 km/óra egyenletes sebesség mellett, akkor kell megmérni a pótkocsi leghátsó külső széle által leírt kört. Ezt a manővert később meg kell ismételni ugyanazon feltételek mellett, azonban 25 km/óra ± 1 km/óra haladási sebesség mellett. E manőverek során a pótkocsi leghátsó külső, 25 km/óra ± 1 km/óra sebességgel haladó széle nem mozdulhat ki 0,7 méternél nagyobb mértékben az 5 km/óra egyenletes sebesség mellett leírt körön kívül.

6.3.3.   A pótkocsi egyetlen része sem mozdulhat 0,5 méternél nagyobb mértékben egy 25 méter sugarú kör érintő egyenesén túl, amikor olyan jármű vontatja, amely a 6.3.2. bekezdésben leírt kört az érintő mentén, 25 km/órás sebességgel haladva hagyja el. E követelménynek az érintő egyenes és a kör érintkezési pontjától az egyenes mentén felmért 40 méteres távolságon belül kell teljesülnie. Ez utóbbi pont után a pótkocsinak a 6.3.1. bekezdésben meghatározott feltételt kell teljesítenie.

6.3.4.   Az ép kormányberendezéssel rendelkező, legfeljebb 5 km/óra egyenletes sebességgel, a vontató jármű első külső széle által a jármű szerelvény hosszúságának 0,67-szeresét, de legalább 12,5 métert leíró állandó sugarú kör alakban haladó vontató jármű/pótkocsi szerelvény által súrolt kanyarodási folyosót meg kell mérni.

6.3.4.1.   Ha meghibásodott kormányberendezéssel a mért súrolt kanyarodási szélesség > 8,3 méternél, akkor ez a többlet az ép kormányberendezés esetében mért megfelelő értéknél nem lehet 15 százaléknál több.

A súrolt kanyarodási szélesség külső sugara nem növekedhet meg.

6.3.5.   A 6.3.2., 6.3.3. és 6.3.4. bekezdésben leírt vizsgálatokat az óramutató forgásának irányában és az óramutató járásával ellentétes irányban is el kell végezni.

7.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük az 1958-as megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 7.1. | A jóváhagyás birtokosának gondoskodnia kell arról, hogy a gyártásmegfelelőségre vonatkozó vizsgálatok eredményeit nyilvántartásba vegyék, és, hogy a mellékelt dokumentumok a jóváhagyást kibocsátó hatósággal vagy műszaki szolgálattal egyetértésben meghatározott ideig rendelkezésre álljanak. Ez az időtartam a gyártás végleges leállításának időpontjától számítva nem haladhatja meg a 10 évet. |
| --- | --- |

7.1.

A jóváhagyás birtokosának gondoskodnia kell arról, hogy a gyártásmegfelelőségre vonatkozó vizsgálatok eredményeit nyilvántartásba vegyék, és, hogy a mellékelt dokumentumok a jóváhagyást kibocsátó hatósággal vagy műszaki szolgálattal egyetértésben meghatározott ideig rendelkezésre álljanak. Ez az időtartam a gyártás végleges leállításának időpontjától számítva nem haladhatja meg a 10 évet.

| 7.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes termelőüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

7.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes termelőüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor.

8.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉRE

8.1.   A járműtípus tekintetében az előírás alapján megadott típusjóváhagyás visszavonható, amennyiben nem teljesülnek a 7.1. bekezdésben megállapított követelmények, vagy ha a mintajárművek nem felelnek meg az előírás 6. bekezdése követelményeinek.

8.2.   Amennyiben a megállapodásnak az ezt az előírást alkalmazó szerződő fele visszavonja az előzőleg kiadott jóváhagyást, azonnal értesíti erről az előírás 1. mellékletében levő mintának megfelelő közleménnyel azokat a szerződő feleket, akik ezt az előírást alkalmazzák.

9.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

9.1.   A járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípus jóváhagyását megadó hatóságot. A jóváhagyást kiadó hatóság ekkor:

| 9.1.1. | vagy úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosítások nem valószínű, hogy értékelhető mértékű káros hatással lennének, és hogy a jármű még mindenképpen megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

9.1.1.

vagy úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosítások nem valószínű, hogy értékelhető mértékű káros hatással lennének, és hogy a jármű még mindenképpen megfelel a követelményeknek; vagy

| 9.1.2. | további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

9.1.2.

további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

9.2.   A jóváhagyás megerősítését, kiterjesztését vagy elutasítását – az eltérés megjelölésével – közlik a 4.3. bekezdésben meghatározott eljárással, az ezen előírásban részes felekkel.

9.3.   A jóváhagyás kiterjesztését kibocsátó hatóság sorszámot ad az ilyen kiterjesztésnek, és értesíti az előírás 1. mellékletében levő mintának megfelelő közlemény-formanyomtatvánnyal az 1958-as megállapodás ezen előírást alkalmazó többi részes felét.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen beszünteti az előírással összhangban gyártott járműtípus gyártását, erről értesíti a jóváhagyást kiadó hatóságot. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az előírás 1. mellékletében levő mintának megfelelő közlemény-formanyomtatvány útján továbbítja az 1958-as megállapodás ezen előírást alkalmazó többi szerződő felének.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI SZERVEK NEVE ÉS CÍME

Az 1958-as megállapodás ezen előírást alkalmazó szerződő felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok nevét és címét, amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére, illetve elutasítására vagy visszavonására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat be kell küldeni.

---

(1)  A járművek kialakítására vonatkozó egységes szerkezetbe foglalt állásfoglalás (R.E.3) (TRANS/SC.1/WP.29/78/Rev.1) 7. mellékletében meghatározottak szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (üres), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 – (üres), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (üres), 34 – Bulgária, 35 (üres), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (üres), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (üres), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást tagállamai adják saját EGB-jelüket használva), 43 – Japán, 44 (üres), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, és 51 – Koreai Köztársaság. A következő számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodás szerződő feleivel.

(3)  50 a merev vázszerkezetű, két vagy több kormányzott tengellyel rendelkező járművek esetében, kivéve az önbeálló berendezéseket

(4)  vagy teljes reteszelés, ha a 12 m-es sugár nem elérhető.

---

1. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(lásd ezen előírás 4.4. bekezdését)

Image

A járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a kormányberendezés szempontjából Hollandiában (E4) a 79. számú előírásnak megfelelően a 012439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. A jóváhagyási szám azt mutatja, hogy a jóváhagyást a 01 módosítássorozatot magában foglaló 79. előírás kívánalmai szerint hagyták jóvá.

B.   MINTA

(lásd ezen előírás 4.5. bekezdését)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 79. és a 31. előírás értelmében (1). A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyás időpontjában a 79. számú előírás már magában foglalta a 01. módosítássorozatot, a 31. számú előírás pedig tartalmazta a 01. módosítássorozatot.

---

(1)  A második szám csupán példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

A fékezési teljesítmény a kormányberendezés, valamint a fékberendezés működtetéséhez ugyanazt az energiaforrást elhasználó járművek esetében

| 1. | Az e melléklettel összhangban végzett vizsgálatok esetén a járművekre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  1.1. | A járművet a gyártó által megadott, a tengelyek között megoszló, műszakilag megengedett legnagyobb tömeg mértékéig kell leterhelni. Amennyiben a tengelyek között megoszló tömeg elhelyezkedéséről többféleképpen rendelkeznek, a legnagyobb tömeg úgy osztható meg a tengelyek között, hogy az egyes tengelyekre eső tömegnek arányosnak kell lennie az egyes tengelyek esetében megengedett legnagyobb tömeggel. Félpótkocsik nyerges vontatói esetében a tömeget eloszthatják megközelítőleg középen a királycsap – fenti terhelésfeltételekből adódó –elhelyezkedése és a hátsó tengelyük/tengelyeik középvonala között. |
| --- | --- | --- |

1.

Az e melléklettel összhangban végzett vizsgálatok esetén a járművekre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:

1.1.

A járművet a gyártó által megadott, a tengelyek között megoszló, műszakilag megengedett legnagyobb tömeg mértékéig kell leterhelni. Amennyiben a tengelyek között megoszló tömeg elhelyezkedéséről többféleképpen rendelkeznek, a legnagyobb tömeg úgy osztható meg a tengelyek között, hogy az egyes tengelyekre eső tömegnek arányosnak kell lennie az egyes tengelyek esetében megengedett legnagyobb tömeggel. Félpótkocsik nyerges vontatói esetében a tömeget eloszthatják megközelítőleg középen a királycsap – fenti terhelésfeltételekből adódó –elhelyezkedése és a hátsó tengelyük/tengelyeik középvonala között.

| 1.2. | A gumiabroncsokat a jármű álló állapotában, az általuk hordozott tömeg esetére előírt hideg felfújt nyomásig kell felfújni. |
| --- | --- |

1.2.

A gumiabroncsokat a jármű álló állapotában, az általuk hordozott tömeg esetére előírt hideg felfújt nyomásig kell felfújni.

| 1.3. | A vizsgálat megkezdése előtt a fékeknek hidegeknek kell lenniük, azaz a féktárcsa vagy a külső fékdob felületének hőmérséklete 100 °C alatt kell legyen. |
| --- | --- |

1.3.

A vizsgálat megkezdése előtt a fékeknek hidegeknek kell lenniük, azaz a féktárcsa vagy a külső fékdob felületének hőmérséklete 100 °C alatt kell legyen.

| 2. | Az energiaforrás meghibásodása esetén, az üzemi fékteljesítménynek a fékpedál első működtetésekor az alábbi táblázatban meghatározott értékeket kell elérnie.








  Kategória | Sebesség (km/h) | m/s2 | Erő (daN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 5,8 | 50 |
| M2 és M3 | 60 | 5,0 | 70 |
| N1 | 80 | 5,0 | 70 |
| N2 és N3 | 60 | 5,0 | 70 |

2.

Az energiaforrás meghibásodása esetén, az üzemi fékteljesítménynek a fékpedál első működtetésekor az alábbi táblázatban meghatározott értékeket kell elérnie.

Kategória

Sebesség (km/h)

m/s2

Erő (daN)

M1

80

5,8

50

M2 és M3

60

5,0

70

N1

80

5,0

70

N2 és N3

60

5,0

70

| 3. | A kormányberendezés vagy az energiaforrás meghibásodását követően megvalósíthatónak kell lennie az üzemi fékvezérlés nyolc teljes ütem mozgatást követő kilencedik mozgatás elérése, vagy legalábbis a másodlagos (vész) fékrendszer tekintetében előírt teljesítmény elérése (lásd az alábbi táblázatot).
  Abban az esetben, amikor a másodlagos teljesítményt tárolt energia felhasználásával egy különálló vezérlés által érik el, hasonlóképpen megvalósíthatónak kell lennie az üzemi fékvezérlés nyolc teljes ütem mozgatást követő kilencedik mozgatás elérése, vagy legalábbis a megmaradó teljesítmény elérése (lásd az alábbi táblázatot).
  Másodlagos és megmaradó hatékonyság








  Kategória | Sebesség km/h | Másodlagos fékezés m/s2 | Megmaradó fékezés m/s2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |
| M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |
| N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |
| N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |

3.

A kormányberendezés vagy az energiaforrás meghibásodását követően megvalósíthatónak kell lennie az üzemi fékvezérlés nyolc teljes ütem mozgatást követő kilencedik mozgatás elérése, vagy legalábbis a másodlagos (vész) fékrendszer tekintetében előírt teljesítmény elérése (lásd az alábbi táblázatot).

Abban az esetben, amikor a másodlagos teljesítményt tárolt energia felhasználásával egy különálló vezérlés által érik el, hasonlóképpen megvalósíthatónak kell lennie az üzemi fékvezérlés nyolc teljes ütem mozgatást követő kilencedik mozgatás elérése, vagy legalábbis a megmaradó teljesítmény elérése (lásd az alábbi táblázatot).

Másodlagos és megmaradó hatékonyság

Kategória

Sebesség km/h

Másodlagos fékezés m/s2

Megmaradó fékezés m/s2

M1

80

2,9

1,7

M2

60

2,5

1,5

M3

60

2,5

1,5

N1

70

2,2

1,3

N2

50

2,2

1,3

N3

40

2,2

1,3

---

4. MELLÉKLET

A segéd-kormányberendezéssel (ASE) felszerelt járművekre vonatkozó további rendelkezések

1.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Az ezen előírás főrészében megadott követelményeken kívül segéd-kormányberendezéssel (ASE) is felszerelt járműveknek e melléklet rendelkezéseinek szintén meg kell felelniük.

2.   KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

2.1.   Erőátvitel

2.1.1.   Mechanikai kormányművek

Ezen előírás 5.3.1.1. bekezdését kell alkalmazni.

2.1.2.   Hidraulikus kormányművek

A hidraulikus kormányművet védeni kell a „T” legnagyobb megengedett üzemi nyomásérték túllépésétől.

2.1.3.   Elektromos kormányművek

Az elektromos kormányművet védeni kell a túlzott áramterheléstől.

2.1.4.   Kormánymű-kombinációk

A mechanikai, hidraulikus és elektromos elemeket tartalmazó kombinált kormányműveknek meg kell felelniük a fent említett 2.1.1., 2.1.2. és 2.1.3. bekezdésben meghatározott követelményeknek.

2.2.   Hibakeresési követelmények

2.2.1.   A segéd-kormányberendezés bármely alkatrészének működési zavara vagy meghibásodása (eltekintve azon alkatrészektől, amelyek nem tekinthetők meghibásodásra hajlamosnak ezen előírás 5.3.1.1. bekezdése alapján) nem eredményezheti a jármű menettulajdonságainak hirtelen és jelentős változását, és az ezen előírás 6. bekezdésében meghatározott vonatkozó követelményeknek ekkor is teljesülniük kell. Továbbá, a járműnek minden szokatlan kormányzási korrekció nélkül irányíthatónak kell maradnia. E tulajdonság meglétét az alábbi tesztekkel kell ellenőrizni:

2.2.1.1.   Körbefordulási teszt

A járművet a kategóriájának és az alábbi táblázatban megadott értékeknek megfelelő „R” m sugárban és „V” km/óra sebesség mellett kell a teszt körön végigvezetni:

| Járműkategória | R (3) | V (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| M1 és N1 | 100 | 80 |
| M2 és N2 | 50 | 50 |
| M3 és N3 | 50 | 45 |

Járműkategória

R (3)

V (1)
   (2)

M1 és N1

100

80

M2 és N2

50

50

M3 és N3

50

45

A meghibásodást a meghatározott tesztsebesség elérésekor kell előidézni. A vizsgálatot az óramutató járásával megegyező irányban és azzal ellentétesen is el kell végezni.

2.2.1.2.   Átmenetiállapot(tranziens)-teszt

2.2.1.2.1.   Az egységes vizsgálati eljárásokról való megállapodásig a jármű gyártója megadja a műszaki szolgálatnak a saját vizsgálati eljárásait és a jármű meghibásodása esetén mutatott tranziens viselkedésre vonatkozó eredményeket.

2.3.   Meghibásodásra utaló figyelmeztető jelzések

2.3.1.   Eltekintve azon alkatrészektől, amelyek nem tekinthetők meghibásodásra hajlamosnak ezen előírás 5.3.1.1. bekezdése alapján, az ASE-berendezés alábbi meghibásodásait egyértelműen a járművezető tudomására kell hozni.

| 2.3.1.1. | Az ASE elektromos vagy hidraulikus vezérlésének teljes kimaradása. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Az ASE elektromos vagy hidraulikus vezérlésének teljes kimaradása.

| 2.3.1.2. | Az ASE energiaellátásának a meghibásodása. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Az ASE energiaellátásának a meghibásodása.

| 2.3.1.3. | Az elektromos vezérlés külső kábeleinek (ha vannak ilyenek) megszakadása. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Az elektromos vezérlés külső kábeleinek (ha vannak ilyenek) megszakadása.

---

(1)  Ha ennél a meghatározott sebességnél az ASE mechanikusan reteszelt állapotban van, a vizsgálati sebességet arra a legnagyobb sebességre kell módosítani, amelynél a rendszer még működik. A legnagyobb sebesség az a sebesség, amelynél az ASE reteszelődik, mínusz 5 km/óra.

(2)  Ha a jármű méretviszonyai miatt ennél a sebességnél fennáll a felborulás veszélye, a gyártónak be kell nyújtania a műszaki szolgálathoz a kisebb legnagyobb biztonságos vizsgálati sebességet igazoló viselkedés-szimulációs adatokat. Ilyen esetben a műszaki szolgálat ezt a vizsgálati sebességet választja.

(3)  Ha a próbaterep adottságai miatt a megadott sugárértékek nem tarthatók be, a vizsgálatot más sugarú pályán is el lehet végezni (legfeljebb ± 25 % eltérés), feltéve, hogy a sebességet úgy módosítják, hogy ugyanaz a keresztirányú gyorsulás álljon elő, mint ami az adott járműkategóriára a táblázatban szereplő sugárból és sebességből számítható

---

5. MELLÉKLET

A hidraulikus kormányművel felszerelt pótkocsikra vonatkozó rendelkezések

1.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A hidraulikus kormányművel felszerelt járműveknek az ezen előírás főrészében megadott követelményeken felül e melléklet követelményeinek is meg kell felelniük.

2.   KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

2.1.   A hidraulikai vezetékek és tömőszerelvények teljesítménye.

2.1.1.   A hidraulikus erőátvitelhez tartozó hidraulikai vezetékeknek el kell viselniük a jármű gyártója által megadott legnagyobb normál üzemi nyomás (T) legalább négyszeresének megfelelő szakítónyomást. A tömlőszerelvényeknek meg kell felelniük az 1402(1994), 6605(1986) és 7751(1991) ISO szabványelőírásoknak.

2.2.   Energiaellátástól függő rendszerekben;

2.2.1.   az energiaellátó rendszert a „T” nyomás elérésekor működésbe lépő nyomáshatároló szeleppel kell megvédeni a túlnyomástól.

2.3.   A kormánymű védelme;

2.3.1.   a kormányművet az „1,5T” és „2,2T” tartományon belüli nyomás elérésekor működésbe lépő nyomáshatároló szeleppel kell megvédeni a túlnyomástól.

---

6. MELLÉKLET

Az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények

1.   ÁLTALÁNOS

Ez a melléklet ezen előírás értelmében az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek (lásd alábbi 2.3. bekezdés) dokumentációjára, hibaelhárítási stratégiájára és ellenőrzésére vonatkozó különleges követelményeket határozza meg, azok biztonsági szempontjaira tekintettel.

Az előírás különleges bekezdései alapján, erre a mellékletre az elektronikus rendszer(ek) által vezérelt biztonsággal kapcsolatos funkciók esetében is lehet hivatkozni.

Ez a melléklet nem határozza meg a „rendszer” teljesítménykritériumait, de tartalmazza a tervezési eljárásra vonatkozó módszertant, valamint a típusjóváhagyás céljából a műszaki szolgálattal közlendő információkat.

Ezen információknak bizonyítaniuk kell, hogy a „rendszer” normál körülmények között, illetve meghibásodott állapotában, tiszteletben tartja az ezen előírásban meghatározott valamennyi teljesítményre vonatkozó követelményt.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E melléklet alkalmazásában,

| 2.1. | a „biztonsági koncepció” a rendszeren belül, például az elektronikus egységek részeként tervezett azon intézkedések leírása, amelyek célja, hogy elektromos meghibásodás esetén a rendszer integritását fenntartsák, és ezáltal gondoskodjanak a biztonságos üzemelésről.
  A részleges üzemeltetésre való visszatérésnek vagy akár az alapvető járműfunkciók tartalékrendszerre történő visszaállításának lehetősége a biztonsági koncepció része lehet. |
| --- | --- |

2.1.

a „biztonsági koncepció” a rendszeren belül, például az elektronikus egységek részeként tervezett azon intézkedések leírása, amelyek célja, hogy elektromos meghibásodás esetén a rendszer integritását fenntartsák, és ezáltal gondoskodjanak a biztonságos üzemelésről.

A részleges üzemeltetésre való visszatérésnek vagy akár az alapvető járműfunkciók tartalékrendszerre történő visszaállításának lehetősége a biztonsági koncepció része lehet.

| 2.2. | az „elektronikus vezérlőrendszer” az említett járművezérlési-funkció elektronikus adatfeldolgozás útján történő megvalósításában való együttműködésre tervezett egységek kombinációja.
  E rendszereket gyakran szoftverek vezérlik, és olyan különálló funkcionális alkatrészekből állnak, mint az érzékelők, elektronikus vezérlőegységek és működtető egységek, melyeket átviteli kapcsolatok kötnek össze. Tartalmazhatnak mechanikai, elektropneumatikus vagy elektrohidraulikus elemeket. Az itt említett „rendszerre” nézve kérelmezik a típusjóváhagyást. |
| --- | --- |

2.2.

az „elektronikus vezérlőrendszer” az említett járművezérlési-funkció elektronikus adatfeldolgozás útján történő megvalósításában való együttműködésre tervezett egységek kombinációja.

E rendszereket gyakran szoftverek vezérlik, és olyan különálló funkcionális alkatrészekből állnak, mint az érzékelők, elektronikus vezérlőegységek és működtető egységek, melyeket átviteli kapcsolatok kötnek össze. Tartalmazhatnak mechanikai, elektropneumatikus vagy elektrohidraulikus elemeket. Az itt említett „rendszerre” nézve kérelmezik a típusjóváhagyást.

| 2.3. | az „összetett elektronikus járművezérlő rendszerek” olyan elektronikus vezérlőrendszerek, amelyekre vezérlési hierarchia vonatkozik, és a vezérelt funkciót magasabb szintű elektronikus vezérlőrendszer/funkció hatástalaníthatja.
  A hatástalanított funkció az összetett rendszer részévé válik. |
| --- | --- |

2.3.

az „összetett elektronikus járművezérlő rendszerek” olyan elektronikus vezérlőrendszerek, amelyekre vezérlési hierarchia vonatkozik, és a vezérelt funkciót magasabb szintű elektronikus vezérlőrendszer/funkció hatástalaníthatja.

A hatástalanított funkció az összetett rendszer részévé válik.

| 2.4. | a „magasabb szintű vezérlésű” rendszerek/funkciók azok, amelyek a jármű vezérlőrendszerének normál funkciójában/funkcióiban változások vezérlése által, a jármű viselkedésének megváltoztatására kiegészítő feldolgozó és/vagy érzékelő rendelkezéseket alkalmaznak.
  Ez lehetővé teszi az összetett rendszerek számára, hogy az érzékelt körülményeknek elsődlegességet tulajdonítva a célkitűzéseiket automatikusan megváltoztassák. |
| --- | --- |

2.4.

a „magasabb szintű vezérlésű” rendszerek/funkciók azok, amelyek a jármű vezérlőrendszerének normál funkciójában/funkcióiban változások vezérlése által, a jármű viselkedésének megváltoztatására kiegészítő feldolgozó és/vagy érzékelő rendelkezéseket alkalmaznak.

Ez lehetővé teszi az összetett rendszerek számára, hogy az érzékelt körülményeknek elsődlegességet tulajdonítva a célkitűzéseiket automatikusan megváltoztassák.

| 2.5. | az „egységek” a rendszer összetevőinek legkisebb olyan felosztásai, amelyekkel ez a melléklet foglalkozik, mivel az azonosítás, elemzés vagy csere céljából ezeknek az összetevőknek a kombinációit kezeli egyetlen entitásként. |
| --- | --- |

2.5.

az „egységek” a rendszer összetevőinek legkisebb olyan felosztásai, amelyekkel ez a melléklet foglalkozik, mivel az azonosítás, elemzés vagy csere céljából ezeknek az összetevőknek a kombinációit kezeli egyetlen entitásként.

| 2.6. | az „átviteli kapcsolatok” azok az eszközök, amelyeket jelzések, működési adatok vagy energiaellátás továbbítására az elosztott egységek összekötésére használnak.
  Ez a berendezés általában elektromos, de egyes részei lehetnek mechanikusak, pneumatikusak vagy hidraulikusak. |
| --- | --- |

2.6.

az „átviteli kapcsolatok” azok az eszközök, amelyeket jelzések, működési adatok vagy energiaellátás továbbítására az elosztott egységek összekötésére használnak.

Ez a berendezés általában elektromos, de egyes részei lehetnek mechanikusak, pneumatikusak vagy hidraulikusak.

| 2.7. | a „vezérlési tartomány” a kimeneti változóra utal és meghatározza azt a tartományt, amelyen belül a rendszer valószínűleg képes irányítást gyakorolni. |
| --- | --- |

2.7.

a „vezérlési tartomány” a kimeneti változóra utal és meghatározza azt a tartományt, amelyen belül a rendszer valószínűleg képes irányítást gyakorolni.

| 2.8. | a „funkcionális működés határai” meghatározzák azokat a külső fizikai korlátokat, amelyeken belül a rendszer az irányítást fenn tudja tartani. |
| --- | --- |

2.8.

a „funkcionális működés határai” meghatározzák azokat a külső fizikai korlátokat, amelyeken belül a rendszer az irányítást fenn tudja tartani.

3.   DOKUMENTÁCIÓ

3.1.   Követelmények

A gyártó gondoskodik egy olyan dokumentációs csomagról, amely hozzáférést biztosít a „rendszer”, valamint azon eszközök alapfelépítéséhez, amelyekkel a rendszer kapcsolódik más járműrendszerekhez, vagy amelyekkel közvetlenül vezérli a kimeneti változókat. A „rendszer” gyártó által meghatározott funkcióját/funkcióit és a biztonsági koncepciót ismertetni kell. A dokumentációnak rövidnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben valamennyi érintett rendszerrel kapcsolatos terület szakértői részt vettek. Az időszakos műszaki vizsgálatok esetére a dokumentáció leírja, hogy a „rendszer” aktuális működési állapota hogyan ellenőrizhető.

3.1.1.   A dokumentációt két részben kell rendelkezésre bocsátani:

| a) | jóváhagyás céljából a formális dokumentációs csomagot, amely tartalmazza a 3. bekezdésben felsorolt anyagokat (a 3.4.4. bekezdésben említettek kivételével), és amelyet a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásakor adnak át a műszaki szolgálatnak. Ez szolgál majd az e melléklet 4. bekezdésében meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául. |
| --- | --- |

a)

jóváhagyás céljából a formális dokumentációs csomagot, amely tartalmazza a 3. bekezdésben felsorolt anyagokat (a 3.4.4. bekezdésben említettek kivételével), és amelyet a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásakor adnak át a műszaki szolgálatnak. Ez szolgál majd az e melléklet 4. bekezdésében meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául.

| b) | a 3.4.4. bekezdésben szereplő további anyagokat és elemzési adatokat, amelyeket a gyártó megőriz, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt a vizsgálat céljából betekintést nyújt. |
| --- | --- |

b)

a 3.4.4. bekezdésben szereplő további anyagokat és elemzési adatokat, amelyeket a gyártó megőriz, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt a vizsgálat céljából betekintést nyújt.

3.2.   A „rendszer” funkcióinak a leírása

Egy olyan leírást kell benyújtani, amely egyszerűen ismerteti a „rendszer” valamennyi vezérlési funkcióját, valamint a célkitűzések megvalósításához alkalmazott módszereket, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés gyakorlásának mechanizmusáról/mechanizmusairól.

3.2.1.   Listát kell szolgáltatni valamennyi bemeneti és érzékelt változóról, valamint ezek működési tartományát meg kell határozni.

3.2.2.   Valamennyi, a „rendszer” által vezérelt kimeneti változóról listát kell biztosítani, valamint minden egyes esetben jelezni kell, hogy a vezérlés közvetlenül, vagy a jármű egy másik rendszerén keresztül történik. A vezérlés egyes változókra vonatkozó tartományát (2.7. bekezdés) meg kell határozni.

3.2.3.   Amennyiben a rendszer teljesítményével összefügg, a funkcionális működés határait meghatározó korlátokat (2.8. bekezdés) meg kell állapítani.

3.3.   A rendszer felépítése és vázlata

3.3.1.   Összetevők jegyzéke

Be kell nyújtani egy, a „rendszer” valamennyi egységét összegyűjtő, valamint a kérdéses vezérlési funkció eléréséhez szükséges egyéb járműrendszereket említő listát.

Szolgáltatni kell ezen egységek kombinációjáról egy felépítési tervrajzot, amely tisztázza mind a berendezések elhelyezkedését, mind az összekapcsolódásokat.

3.3.2.   Az egységek funkciói

A „rendszer” minden egyes egységének funkcióját fel kell vázolni, valamint a jeleket, amelyek az egységet a többi egységgel vagy más járműrendszerekkel összekapcsolják, fel kell tüntetni. Ez benyújtható jelölt kapcsolási rajz vagy más tervrajz formájában, illetve egy ilyen rajzzal támogatott leírásként.

3.3.3.   Kapcsolódások

A „rendszeren” belüli kapcsolódásokat az elektromos átviteli kapcsolódások esetében kapcsolási rajzon, a pneumatikus vagy hidraulikus átviteli berendezések esetén csővezetékek elrendezési rajzán, illetve mechanikai kapcsolódások esetén egyszerűsített grafikus vázlaton kell feltüntetni.

3.3.4.   Jelek áramlása és elsőbbsége

Egyértelmű egyezőségnek kell fennállnia ezen átviteli kapcsolódások és az egységek között továbbított jelek között. Közölni kell egyes jelek elsőbbségét a multiplikált adatvonalakon, amennyiben az elsőbbség ezen előírás vonatkozásában valamely teljesítménnyel vagy biztonsággal kapcsolatos kérdést érint.

3.3.5.   Az egységek azonosítása

Az egyes egységeknek a megfelelő hardver, illetve dokumentáció társítása érdekében világosan és egyértelműen azonosíthatóaknak kell lenniük (például a hardver jelzése, valamint a szoftver tartalom jelzése vagy szoftver kimenete által).

Ha a funkciók egyetlen egységen belül vagy akár egyetlen számítógépen belül összevonásra kerülnek, de a kapcsolási rajzon az érthetőség és a magyarázat egyszerűsége kedvéért többszörös blokkokban kerülnek feltüntetésre, egyetlen hardver azonosító jelzést kell alkalmazni. Ezen azonosító alkalmazásával a gyártó megerősíti, hogy a szolgáltatott berendezés megfelel a vele egyező dokumentumnak.

3.3.5.1.   Az azonosítás meghatározza a hardvert és a szoftver változatot, és amennyiben ez utóbbi olyan mértékben megváltozna, hogy ezen előírás értelmében az egység funkciója is módosulna, az azonosítást szintén meg kell változtatni.

3.4.   A gyártó biztonsági koncepciója

3.4.1.   A gyártó benyújt egy olyan nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a „rendszer” célkitűzéseinek megvalósítása érdekében kiválasztott stratégia hibátlan feltételek mellett nem érinti azon rendszerek biztonságos működését, amelyekre ezen előírás előírásai vonatkoznak.

3.4.2.   Ami a „rendszer” által alkalmazott szoftvert illeti, az architektúra vázlatát ismertetni kell, valamint a felhasznált tervezési módszereket és eszközöket meg kell jelölni. A gyártónak fel kell készülnie arra, hogy szükség esetén bizonyítékokat nyújtson be arról, hogy a tervezési és fejlesztési folyamat során milyen eszközökkel határozták meg a rendszer logikájának megvalósítását.

3.4.3.   A gyártó a műszaki szolgálatoknak magyarázatot nyújt be azokról a „rendszerbe” beépített tervezési előírásokról, amelyek meghibásodás esetén is biztonságos működést biztosítanak. Példák a „rendszer” meghibásodása esetére szolgáló lehetséges tervezési előírásokra:

| a) | Visszatérés a részleges rendszert használó üzemeltetéshez. |
| --- | --- |

a)

Visszatérés a részleges rendszert használó üzemeltetéshez.

| b) | Átváltás egy különálló tartalékrendszerre. |
| --- | --- |

b)

Átváltás egy különálló tartalékrendszerre.

| c) | A magas szintű funkció szüneteltetése. |
| --- | --- |

c)

A magas szintű funkció szüneteltetése.

Meghibásodás esetén a járművezetőt például figyelmeztető jelzés, vagy kijelzőn megjelenő üzenet figyelmezteti. Amennyiben a rendszert a járművezető nem hatástalanítja, például a gyújtás (indítás) kikapcsolt állapotba fordításával, vagy – ha erre a célra külön kapcsoló szolgál – a konkrét funkció kikapcsolásával, a figyelmeztető jelzésnek a meghibásodás fennállása alatt mindvégig működnie kell.

3.4.3.1.   Ha a kiválasztott rendelkezés bizonyos meghibásodások esetén részleges üzemmódot választ, akkor ezeket a meghibásodásokat tudatni kell, a hatékonyság ebből eredő korlátait pedig meg kell határozni.

3.4.3.2.   Ha a kiválasztott rendelkezés a járművezérlési rendszer célkitűzésének megvalósítására másodlagos (tartalék) eszközt választ, az átváltási mechanizmus elveit, a redundancia logikáját és szintjét, valamint bármilyen beépített másodlagos ellenőrző eszközt ismertetni kell, a tartalékrendszer hatékonyságának ezekből eredő korlátait pedig meg kell határozni.

3.4.3.3.   Ha a kiválasztott rendelkezés a magasabb szintű funkció szüneteltetését választja, valamennyi ezzel a funkcióval összefüggő kimeneti vezérlőjelnek le kell tiltódnia, méghozzá olyan módon, hogy az átmenet zavara korlátozott legyen.

3.4.4.   A dokumentációt olyan elemzésnek kell alátámasztania, amely átfogó módon mutatja be, hogy a jármű vezérlési teljesítményére vagy biztonságára hatással lévő, meghatározott hibák bármelyikének előfordulása esetén a rendszer hogyan fog viselkedni.

Ez alapulhat hibamód- és hatáselemzésen (FMEA), hibafa-elemzésen (FTA), vagy bármely hasonló, a rendszer biztonsági megfontolásait szemléltető eljáráson.

Az elemzés kiválasztott megközelítését/megközelítéseit a gyártónak meg kell állapítania és fenn kell tartania, majd a típusjóváhagyás során, a műszaki szolgálat általi vizsgálat céljából be kell mutatnia.

3.4.4.1.   Ez a dokumentáció részletezi a nyomon követett paramétereket, illetve az e melléklet 3.4.4. bekezdésében meghatározott egyes meghibásodási típusok esetén meghatározza a járművezetőnek és/vagy a javító/műszaki ellenőrző személyzetnek adott figyelmeztető jelzéseket.

4.   ELLENŐRZÉS ÉS VIZSGÁLAT

4.1.   A 3. bekezdésben előírt dokumentumokban meghatározásra kerül a „rendszer” funkcionális működése, amit a következőképpen kell vizsgálni:

4.1.1.   A „rendszer” működésének ellenőrzése

A normál működési szint megállapításának céljából a járműrendszer teljesítményének vizsgálatát annak hibátlan állapotában, a gyártó alapvető összehasonlító előírásai alapján kell elvégezni, kivéve ha a normál működési szintre e vagy más előírás jóváhagyási eljárásának részeként meghatározott teljesítményvizsgálat vonatkozik.

4.1.2.   A 3.4. bekezdésben szereplő biztonsági koncepció ellenőrzése

A típusjóváhagyó hatóság szabad mérlegelése szerint bármely egyedi egység meghibásodásának hatása alatt ellenőrizheti a „rendszer” reagálását, az egységen belüli belső meghibásodás hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítva.

4.1.2.1.   Az ellenőrzés eredményének egyeznie kell a meghibásodásra vonatkozó elemzés dokumentált összefoglalásával, az általános teljesítmény olyan szintjét elérve, hogy a biztonsági koncepció és kivitelezés megfelelősége megerősíthető legyen.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 27.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/52

---

A TANÁCS 2008/391/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. május 26.)

az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/131/KKBP együttes fellépés módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2008. február 18-án elfogadta a 2008/131/KKBP együttes fellépést (1), amely 2008. május 31-ig meghosszabbította Francesc Vendrellnek, az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjének megbízatását. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. február 18-án elfogadta a 2008/131/KKBP együttes fellépést (1), amely 2008. május 31-ig meghosszabbította Francesc Vendrellnek, az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjének megbízatását.

| (2) | Francesc Vendrell tájékoztatta a főtitkár/főképviselőt arról, hogy 2008. június 30-ig vállalni tudja az Európai Unió különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását, ezért különleges képviselői megbízatását az említett időpontig meg kell hosszabbítani. A Tanács a következő, 2009. február 28-ig tartó időszakra új EUKK-t szándékozik kinevezni. |
| --- | --- |

(2)

Francesc Vendrell tájékoztatta a főtitkár/főképviselőt arról, hogy 2008. június 30-ig vállalni tudja az Európai Unió különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását, ezért különleges képviselői megbízatását az említett időpontig meg kell hosszabbítani. A Tanács a következő, 2009. február 28-ig tartó időszakra új EUKK-t szándékozik kinevezni.

| (3) | A 2008/131/KKBP együttes fellépésben meghatározott, az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások 2008. május 31-ig történő fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszegnek fedeznie kell a 2008. június 30-ig terjedő időszak kiadásait is, |
| --- | --- |

(3)

A 2008/131/KKBP együttes fellépésben meghatározott, az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások 2008. május 31-ig történő fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszegnek fedeznie kell a 2008. június 30-ig terjedő időszak kiadásait is,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2008/131/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Az Európai Unió különleges képviselője
  Francesc Vendrell-nek, mint az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását a Tanács 2008. június 30-ig meghosszabbítja”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

Francesc Vendrell-nek, mint az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását a Tanács 2008. június 30-ig meghosszabbítja”.

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. március 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra 975 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. március 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra 975 000 EUR.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 43., 2008.2.19., 26. o.

1

---