# Az Európai Unió L 329/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 329 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. november 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 329

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. november 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2014/789/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. november 10.) a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 1212/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1213/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 6 |
| | * | A Bizottság 1214/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 8 |
| | * | A Bizottság 1215/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 11 |
| | * | A Bizottság 1216/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 14 |
| | * | A Bizottság 1217/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 17 |
| | * | A Bizottság 1218/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) a 206/2010/EU rendelet I. és II. mellékletének a tenyésztésre, termelésre vagy vágásra szánt háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta Trichinellára vonatkozó állat-egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság 1219/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének a területek és harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 23 |
| | | A Bizottság 1220/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/790/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. november 10.) az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról | 29 |
| | | 2014/791/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. június 25.) a Cseh Köztársaság által az Ústí régióban több regionális autóbuszos személyfuvarozó számára nyújtott SA.20350 – (C 17/08) (korábbi NN 1/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 4081. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. november 13.) a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről | 68 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2014/789/EU

*

A Tanács határozata (2014. november 10.) a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 1212/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

3

*

A Bizottság 1213/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

6

*

A Bizottság 1214/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

8

*

A Bizottság 1215/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

11

*

A Bizottság 1216/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

14

*

A Bizottság 1217/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 11.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

17

*

A Bizottság 1218/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) a 206/2010/EU rendelet I. és II. mellékletének a tenyésztésre, termelésre vagy vágásra szánt háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta Trichinellára vonatkozó állat-egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

Trichinellára

1

20

*

A Bizottság 1219/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének a területek és harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

23

A Bizottság 1220/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

27

HATÁROZATOK

2014/790/EU

*

A Tanács határozata (2014. november 10.) az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

29

2014/791/EU

*

A Bizottság határozata (2014. június 25.) a Cseh Köztársaság által az Ústí régióban több regionális autóbuszos személyfuvarozó számára nyújtott SA.20350 – (C 17/08) (korábbi NN 1/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 4081. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 4081. számú dokumentummal történt)

1

35

2014/792/EU

*

A Bizottság határozata (2014. november 13.) a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről

68

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. október 17-i 1034/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 271., 2011.10.18. ) | 81 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. október 17-i 1034/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 271., 2011.10.18. )

( HL L 271., 2011.10.18. )

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. november 10.)

a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

(2014/789/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 167. cikke (3) bekezdésére, 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjának v. alpontjára,

tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A 2014/257/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a kiegészítő jegyzőkönyv) aláírták, és 2013. július 1-jei hatállyal ideiglenesen alkalmazták a megkötésére vonatkozó eljárások lezárásáig. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/257/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a kiegészítő jegyzőkönyv) aláírták, és 2013. július 1-jei hatállyal ideiglenesen alkalmazták a megkötésére vonatkozó eljárások lezárásáig.

| (2) | Ezt a kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

Ezt a kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet a Tanács az Unió és tagállamai nevében jóváhagyja (2).

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Unió és tagállamai nevében a kiegészítő jegyzőkönyv 9. cikkében említett, a hatályaba lépésre vonatkozó belső eljárások lezárására vonatkozó értesítés megtételére jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MARTINA

---

(1)  HL L 140., 2014.5.14., 1. o.

1

(2)  A kiegészítő jegyzőkönyv szövegét az aláírásról szóló határozattal együtt hirdetik ki.

2

---

RENDELETEK

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/3

---

A BIZOTTSÁG 1212/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Körülbelül 12 mm hosszúságú, szilárd, henger alakú, extrakemény, színezett titánötvözetből készült csavarmenetes termék.
  A termék egy egyenletesen 3 mm-es külső átmérőjű szárból és fejből áll. A szár aszimmetrikus menettel teljes egészében barázdált. A fej menetes (ami lehetővé teszi, hogy fixáló rendszerekben található kompressziós lemezbe lehessen rögzíteni), és süllyesztett csavarhúzó nyílás található rajta.
  A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak, és a baleseti sebészet területén törések rögzítése során történő felhasználás céljából mutatják be. Speciális szerszámok segítségével az emberi testbe ültetik be.
  Az import során sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során.

   (1) Lásd a képet. | 8108 90 90 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. a) pontja, a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja, a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. f) pontja, valamint a 8108, a 8108 90 és a 8108 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
  Objektív jellemzői miatt a termék teljesen megfeleltethető egy nem nemesfém csavarnak, annak ellenére, hogy baleseti sebészeti felhasználásra szánták. A tényleges felhasználásuktól függetlenül a nem nemesfém csavarok a XV. áruosztályhoz tartozó 2. megjegyzés a) pontjának megfelelően általánosan használható részek. Ezért a 9021 vámtarifaszám alá, sín és törésnél alkalmazható más eszközként történő besorolása, a 90. árucsoport 1. megjegyzésének f) pontja alkalmazásával kizárt.
  A terméket ezért, mint más, titánból készült árucikket a 8108 90 90 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Körülbelül 12 mm hosszúságú, szilárd, henger alakú, extrakemény, színezett titánötvözetből készült csavarmenetes termék.

A termék egy egyenletesen 3 mm-es külső átmérőjű szárból és fejből áll. A szár aszimmetrikus menettel teljes egészében barázdált. A fej menetes (ami lehetővé teszi, hogy fixáló rendszerekben található kompressziós lemezbe lehessen rögzíteni), és süllyesztett csavarhúzó nyílás található rajta.

A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak, és a baleseti sebészet területén törések rögzítése során történő felhasználás céljából mutatják be. Speciális szerszámok segítségével az emberi testbe ültetik be.

Az import során sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során.

(1) Lásd a képet.

8108 90 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. a) pontja, a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja, a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. f) pontja, valamint a 8108, a 8108 90 és a 8108 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

Objektív jellemzői miatt a termék teljesen megfeleltethető egy nem nemesfém csavarnak, annak ellenére, hogy baleseti sebészeti felhasználásra szánták. A tényleges felhasználásuktól függetlenül a nem nemesfém csavarok a XV. áruosztályhoz tartozó 2. megjegyzés a) pontjának megfelelően általánosan használható részek. Ezért a 9021 vámtarifaszám alá, sín és törésnél alkalmazható más eszközként történő besorolása, a 90. árucsoport 1. megjegyzésének f) pontja alkalmazásával kizárt.

A terméket ezért, mint más, titánból készült árucikket a 8108 90 90 KN-kód alá kell besorolni.

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/6

---

A BIZOTTSÁG 1213/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 20–56 mm közötti hosszúságú, kanülált, henger alakú, extra kemény titánötvözetből készült, csavarmenetes termék.
  A termék szára kanülált, külső átmérője 4 mm, feje hatlapos. A szár teljes hosszában a menetemelkedés 2 mm.
  A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak és a baleseti sebészet területén törések rögzítése során történő felhasználás céljából mutatják be.
  Speciális szerszámok és vezetőhuzal segítségével, amelyet a kanülált szárba kell bevezetni, és amely pontos elhelyezést tesz lehetővé a testen ejtett kis vágáson keresztül az emberi testbe ültetik be.
  A behozatal során sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során. | 9021 10 90 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 9021, a 9021 10 és a 9021 10 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
  Objektív jellemzői, nevezetesen a kanülált szár jelenléte miatt a termék nem feleltethető meg maradéktalanul egy nem nemesfém csavarnak. Következésképpen nem lehet a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. pontjában meghatározott általánosan használható résznek (csavar) tekinteni. Ezért a 8108 vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.
  A terméket ezért, mint sín és törésnél alkalmazható más segédeszközt, a 9021 10 90 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

20–56 mm közötti hosszúságú, kanülált, henger alakú, extra kemény titánötvözetből készült, csavarmenetes termék.

A termék szára kanülált, külső átmérője 4 mm, feje hatlapos. A szár teljes hosszában a menetemelkedés 2 mm.

A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak és a baleseti sebészet területén törések rögzítése során történő felhasználás céljából mutatják be.

Speciális szerszámok és vezetőhuzal segítségével, amelyet a kanülált szárba kell bevezetni, és amely pontos elhelyezést tesz lehetővé a testen ejtett kis vágáson keresztül az emberi testbe ültetik be.

A behozatal során sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során.

9021 10 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 9021, a 9021 10 és a 9021 10 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

Objektív jellemzői, nevezetesen a kanülált szár jelenléte miatt a termék nem feleltethető meg maradéktalanul egy nem nemesfém csavarnak. Következésképpen nem lehet a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. pontjában meghatározott általánosan használható résznek (csavar) tekinteni. Ezért a 8108 vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.

A terméket ezért, mint sín és törésnél alkalmazható más segédeszközt, a 9021 10 90 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/8

---

A BIZOTTSÁG 1214/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időtartamot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 20–45 mm közötti hosszúságú, szilárd, henger alakú, extra kemény titánötvözetből készült, csavarmenetes termék (úgynevezett pangea kettős magátmérőjű csavar).
  A kettős magátmérőjű szár teljes egészében menetes és tartalmaz egy átmeneti részt a magátmérő változtatásához. Külső átmérője egyenletesen 4 mm, önfúró profillal és legömbölyített, menetes véggel rendelkezik.
  A termék egy poliaxiális (mozgatható), U formájú, belső menetes fejjel rendelkezik, amely beállíthatóságának biztosítása érdekében 25°-os elfordulást tesz lehetővé a tengelye körül.
  A termék egy speciális fészekkel van ellátva a záró csavarsapkában azért, hogy egy (külön bemutatásra kerülő) rudat lehessen a fejébe erősíteni.
  A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak és a baleseti sebészet területén a gerinc utólagos rögzítéséhez használatos stabilizáló rendszer alkatrészeként mutatják be. Beültetése speciális szerszámokkal történik.
  A behozatal során nem sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során.

   (1) Lásd a képet. | 9021 10 90 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 2. b) pontja, valamint a 9021, a 9021 10 és a 9021 10 90 KN-kód szövege határozza meg.
  Objektív jellemzői, nevezetesen a poliaxiális (mozgatható), U formájú, csavarsapkával ellátott fej jelenléte miatt a termék nem feleltethető meg maradéktalanul egy nem nemesfém csavarnak. Következésképpen nem lehet a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. pontjában meghatározott általánosan használható résznek (csavar) tekinteni. Ezért a 8108 vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.
  A terméket ezért, mint sín és törésnél alkalmazható más segédeszközt, a 9021 10 90 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

20–45 mm közötti hosszúságú, szilárd, henger alakú, extra kemény titánötvözetből készült, csavarmenetes termék (úgynevezett pangea kettős magátmérőjű csavar).

A kettős magátmérőjű szár teljes egészében menetes és tartalmaz egy átmeneti részt a magátmérő változtatásához. Külső átmérője egyenletesen 4 mm, önfúró profillal és legömbölyített, menetes véggel rendelkezik.

A termék egy poliaxiális (mozgatható), U formájú, belső menetes fejjel rendelkezik, amely beállíthatóságának biztosítása érdekében 25°-os elfordulást tesz lehetővé a tengelye körül.

A termék egy speciális fészekkel van ellátva a záró csavarsapkában azért, hogy egy (külön bemutatásra kerülő) rudat lehessen a fejébe erősíteni.

A termék megfelel az implantálható csavarokra vonatkozó ISO/TC 150 szabványnak és a baleseti sebészet területén a gerinc utólagos rögzítéséhez használatos stabilizáló rendszer alkatrészeként mutatják be. Beültetése speciális szerszámokkal történik.

A behozatal során nem sterilizált csomagolásban mutatják be. A termék számozással jelölt, ezért nyomon követhető az előállítás és a forgalmazás során.

(1) Lásd a képet.

9021 10 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 2. b) pontja, valamint a 9021, a 9021 10 és a 9021 10 90 KN-kód szövege határozza meg.

Objektív jellemzői, nevezetesen a poliaxiális (mozgatható), U formájú, csavarsapkával ellátott fej jelenléte miatt a termék nem feleltethető meg maradéktalanul egy nem nemesfém csavarnak. Következésképpen nem lehet a XV. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. pontjában meghatározott általánosan használható résznek (csavar) tekinteni. Ezért a 8108 vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.

A terméket ezért, mint sín és törésnél alkalmazható más segédeszközt, a 9021 10 90 KN-kód alá kell besorolni.

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/11

---

A BIZOTTSÁG 1215/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Napkollektor körülbelül 2 × 2 m mérettel, amely 25 darab párhuzamosan elhelyezett és gyűjtőcsővel összekapcsolt üveg vákuumcsőből áll. Minden egyes vákuumcső két hőátadó folyadékot tartalmazó körkörös csőből áll. Minden egyes cső belső csövei abszorpciós réteggel fedettek.
  A vákuumcsövek belső csöveinek rétege veszi fel és alakítja át a napenergiát hőenergiává. A hővezető folyadék ezután átveszi a hőt, amely gázzá alakul, feszáll, és továbbadja a hőt a gyűjtőcsőnek (réz elosztócső).
  Ezt követően a hőt a gyűjtőcső egy víztartályba szállítja egy csőrendszeren keresztül, amelyben vezérlőegységgel irányított szivattyú keringtet hőátadó folyadékot.
  A szivattyú, a vezérlőegység, a csőrendszer és a víztartály nem része a vám elé állított árunak.
  A tetőre szerelendő napkollektor napenergiával működő vízmelegítő rendszerekben használatos. | 8419 19 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 8419 és a 8419 19 00 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A napkollektor rendelkezik egy befejezett vagy késztermék (vízmelegítő) lényeges jegyeivel, mivel a hő előállításához szükséges valamennyi alkotóelemet tartalmazza. A hiányzó tartozékok a hő elvezetésére és a víz tárolására szolgálnak. Következésképpen a 8419 90 85 alszám alá, vízmelegítő alkatrészeként történő besorolása kizárt.
  Mivel a napkollektor a napenergiát hővé alakítja át, nem tekinthető csupán egy 8419 60 alszám alá tartozó hőcserélő egységnek (lásd még a Harmonizált Rendszer 8419 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázó megjegyzéseinek (HR Magyarázat) I. B. részét).
  A napkollektort ezért a 8419 19 00 KN-kód alá kell sorolni, mint más átfolyós vagy tárolós, nem elektromos vízmelegítőt (lásd még a 8419 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat I. részének utolsó bekezdését). |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Napkollektor körülbelül 2 × 2 m mérettel, amely 25 darab párhuzamosan elhelyezett és gyűjtőcsővel összekapcsolt üveg vákuumcsőből áll. Minden egyes vákuumcső két hőátadó folyadékot tartalmazó körkörös csőből áll. Minden egyes cső belső csövei abszorpciós réteggel fedettek.

A vákuumcsövek belső csöveinek rétege veszi fel és alakítja át a napenergiát hőenergiává. A hővezető folyadék ezután átveszi a hőt, amely gázzá alakul, feszáll, és továbbadja a hőt a gyűjtőcsőnek (réz elosztócső).

Ezt követően a hőt a gyűjtőcső egy víztartályba szállítja egy csőrendszeren keresztül, amelyben vezérlőegységgel irányított szivattyú keringtet hőátadó folyadékot.

A szivattyú, a vezérlőegység, a csőrendszer és a víztartály nem része a vám elé állított árunak.

A tetőre szerelendő napkollektor napenergiával működő vízmelegítő rendszerekben használatos.

8419 19 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 8419 és a 8419 19 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

A napkollektor rendelkezik egy befejezett vagy késztermék (vízmelegítő) lényeges jegyeivel, mivel a hő előállításához szükséges valamennyi alkotóelemet tartalmazza. A hiányzó tartozékok a hő elvezetésére és a víz tárolására szolgálnak. Következésképpen a 8419 90 85 alszám alá, vízmelegítő alkatrészeként történő besorolása kizárt.

Mivel a napkollektor a napenergiát hővé alakítja át, nem tekinthető csupán egy 8419 60 alszám alá tartozó hőcserélő egységnek (lásd még a Harmonizált Rendszer 8419 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázó megjegyzéseinek (HR Magyarázat) I. B. részét).

A napkollektort ezért a 8419 19 00 KN-kód alá kell sorolni, mint más átfolyós vagy tárolós, nem elektromos vízmelegítőt (lásd még a 8419 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat I. részének utolsó bekezdését).

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/14

---

A BIZOTTSÁG 1216/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Egy elektronikus készülék körülbelül 10 × 4 × 1 cm mérettel, amely egyebek mellett a következő alkotórészekből áll:






  — | egy processzor, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Egy elektronikus készülék körülbelül 10 × 4 × 1 cm mérettel, amely egyebek mellett a következő alkotórészekből áll:

—

egy processzor,

| — | egy 1 GB-os rendszermemória, |
| --- | --- |

—

egy 1 GB-os rendszermemória,

| — | egy 4 GB-os belső memória, |
| --- | --- |

—

egy 4 GB-os belső memória,

| — | egy beépített modul vezeték nélküli internetkapcsolathoz. |
| --- | --- |

—

egy beépített modul vezeték nélküli internetkapcsolathoz.

A készülék a következő interfészekkel van felszerelve:

| — | HDMI, |
| --- | --- |

—

HDMI,

| — | USB, |
| --- | --- |

—

USB,

| — | mikro USB, |
| --- | --- |

—

mikro USB,

| — | mikro SDHC. |
| --- | --- |

—

mikro SDHC.

A készülék beépített videotunert nem tartalmaz.

Televízióhoz vagy monitorhoz csatlakoztatva a készülék lehetővé teszi, hogy a felhasználó az internetre kapcsolódjon, például e-mailek küldése/fogadása, videotartalmak megtekintése, játék játszása vagy szoftveralkalmazások letöltése céljából. A készülék emellett képes multimédia-fájlok, így videó, fénykép és zene memóriakártyáról vagy USB-memóriáról való lejátszására.

8528 71 91

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. c) és 6. általános szabály, a 85. Árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések 3. pontja, valamint a 8528, a 8528 71 és a 8528 71 91 KN-kód szövegezése határozza meg.

A XVI. Áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében a készülék két vagy több különböző tevékenység kifejtésére tervezett (8471 vámtarifaszámból automatikus adatfeldolgozás, 8517 vámtarifaszámból távközlés, 8521 vámtarifaszámból videolejátszás, 8528 vámtarifaszámból televíziós adás vétele). Nem lehet meghatározni a készülék elsődleges funkcióját, mivel minden egyes funkció egyformán fontos a készülék használata szempontjából. Következésképpen a készüléket azon vámtarifaszám alá kell besorolni, amelyik számsorrendben az utolsó az egyformán szóba jöhető besorolások közül. Ezért a 8471, 8517 vagy 8521 vámtarifaszám alá történő besorolás kizárt.

Mivel a készülék nem tartalmaz beépített videotunert, és mivel interaktív információcserét tesz lehetővé, a 8528 71 91 KN-kód alá kell besorolni mint televíziós jelek vételére alkalmas készüléket mikroprocesszor-alapú eszközzel, beépített modemmel, mellyel csatlakoztatható az internetre és amely interaktív információcserére képes (úgynevezett „set-top box” kommunikációs funkcióval, beleértve azt, amely felvevő vagy lejátszó funkcióval rendelkező eszközt tartalmaz, feltéve, hogy megőrzi a kommunikációs funkcióval rendelkező „set-top box” alapvető jellemzőjét).

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/17

---

A BIZOTTSÁG 1217/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 11.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 8 × 3 × 3 mm mérettel, amelyet egy többrétegű, felületszerelt, átvezető típusú kerámiakondenzátor alkot.
  Az árucikk aluláteresztő szűrőként kerül bemutatásra, amelyet, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő használnak például végfokokban, tápegységekben, hőmérséklet- és elektromotor-vezérlésekben és meghajtó áramkörökben. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 8 × 3 × 3 mm mérettel, amelyet egy többrétegű, felületszerelt, átvezető típusú kerámiakondenzátor alkot.

Az árucikk aluláteresztő szűrőként kerül bemutatásra, amelyet, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő használnak például végfokokban, tápegységekben, hőmérséklet- és elektromotor-vezérlésekben és meghajtó áramkörökben.

(1) Lásd az 1. képet.

8532 24 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. Áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. a) pontja, valamint a 8532 és a 8532 24 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

Az árucikket különböző gépek alkotórészeként használják. Mivel egyetlen alkotóeleme a kondenzátor, az árut kerámia-dielektrikumú, többrétegű fix kondenzátorként a 8532 24 00 KN-kód alá kell besorolni.

| 2. | Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 7 × 2 × 2 mm mérettel, amelyet egy kondenzátor és két ferritgyöngy alkot.
  Az ekvivalens elektromos áramkör ferritgyöngyönként egy-egy induktort tartalmaz, amelyek az egyenáram útjában sorban elhelyezve a felületszerelt átvezető kondenzátor bal és jobb oldalán elhelyezkedő vezetőhöz vannak erősítve.
  A két ferritgyöngy induktorként működik és funkciójuk a környező áramkörök okozta rezonancia minimalizálása a nagyfrekvenciás elektromos interferenciák csökkentése érdekében.
  Az árucikk, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő kerül bemutatásra, amelyet például gépjárművekben és ipari alkalmazásokban használnak. |
| --- | --- |

2.

Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 7 × 2 × 2 mm mérettel, amelyet egy kondenzátor és két ferritgyöngy alkot.

Az ekvivalens elektromos áramkör ferritgyöngyönként egy-egy induktort tartalmaz, amelyek az egyenáram útjában sorban elhelyezve a felületszerelt átvezető kondenzátor bal és jobb oldalán elhelyezkedő vezetőhöz vannak erősítve.

A két ferritgyöngy induktorként működik és funkciójuk a környező áramkörök okozta rezonancia minimalizálása a nagyfrekvenciás elektromos interferenciák csökkentése érdekében.

Az árucikk, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő kerül bemutatásra, amelyet például gépjárművekben és ipari alkalmazásokban használnak.

(1) Lásd a 2. képet.

8548 90 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a XVI. Áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. c) pontja, valamint a 8548, a 8548 90 és a 8548 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

Az árucikk objektív tulajdonságára, nevezetesen arra tekintettel, hogy nem csupán egy kondenzátorból áll, hanem két ferritgyöngyöt is tartalmaz, nem felel meg teljes mértékben a 8532 KN-kód (kondenzátor) szövegezésének.

Ezen túlmenően, mivel mind a ferritgyöngyök, mind a kondenzátor egyformán fontosak az elektromos szűrő működéséhez, a termék funkciója túlmutat a 8532 vámtarifaszám alá tartozó termékek funkcióján. Következésképpen a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály és a XVI. Áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontjának alkalmazásával, ezen vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.

Az árucikket különböző gépek alkotórészeként használják. Mivel a termék nem kizárólag vagy elsősorban egyfajta gépben vagy bizonyos típusú gépekben való felhasználásra alkalmas, a 8548 90 90 KN-kód alá, gépnek vagy készüléknek a 85. árucsoportban máshol nem említett más elektromos alkatrészeként kell besorolni.

| 1. kép | 2. kép |
| --- | --- |
| (Áramkör) | (Ekvivalens áramkör) |
| | |

1. kép

2. kép

(Áramkör)

(Ekvivalens áramkör)

Image

Image

---

(1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/20

---

A BIZOTTSÁG 1218/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 13.)

a 206/2010/EU rendelet I. és II. mellékletének a tenyésztésre, termelésre vagy vágásra szánt háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta Trichinellára vonatkozó állat-egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen való átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjára,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdése b) pontjára és 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) bizonyos, élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében követelményeket állapít meg többek között az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban. A rendelet értelmében a patás állatok szállítmányainak az Unióba való behozatala csak bizonyos követelmények teljesülése esetén engedélyezett, és ha a szállítmányt a rendeletben megállapított vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta alapján kiállított megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri. |
| --- | --- |

(1)

A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) bizonyos, élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében követelményeket állapít meg többek között az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban. A rendelet értelmében a patás állatok szállítmányainak az Unióba való behozatala csak bizonyos követelmények teljesülése esetén engedélyezett, és ha a szállítmányt a rendeletben megállapított vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta alapján kiállított megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri.

| (2) | A tenyésztésre és/vagy termelésre, valamint azonnali levágásra szánt, háziasított sertésfélék Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintákat a 206/2010/EU rendelet I. mellékletet tartalmazza „POR-X” és „POR-Y” mintaként. Az említett minták nem tartalmaznak Trichinellára vonatkozó garanciákat. |
| --- | --- |

(2)

A tenyésztésre és/vagy termelésre, valamint azonnali levágásra szánt, háziasított sertésfélék Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintákat a 206/2010/EU rendelet I. mellékletet tartalmazza „POR-X” és „POR-Y” mintaként. Az említett minták nem tartalmaznak Trichinellára vonatkozó garanciákat.

| (3) | A háziasított sertésfélék friss húsának az Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta a 206/2010/EU rendelet II. mellékletében „POR” mintaként szerepel. Ez a minta tartalmazza a Trichinellára vonatkozó garanciákat. |
| --- | --- |

(3)

A háziasított sertésfélék friss húsának az Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta a 206/2010/EU rendelet II. mellékletében „POR” mintaként szerepel. Ez a minta tartalmazza a Trichinellára vonatkozó garanciákat.

| (4) | A 2075/2005/EK bizottsági rendelet (5) szabályokat állapít meg a Trichinellával való fertőzésre fogékony állatfajok állati testéből való mintavételezéssel kapcsolatban, valamint a háziasított sertésféléket tartó gazdaságok státusának meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(4)

A 2075/2005/EK bizottsági rendelet (5) szabályokat állapít meg a Trichinellával való fertőzésre fogékony állatfajok állati testéből való mintavételezéssel kapcsolatban, valamint a háziasított sertésféléket tartó gazdaságok státusának meghatározása céljából.

| (5) | A 2075/2005/EK rendeletet módosító 216/2014/EU bizottsági rendelet (6) vágáskor a vizsgálati előírásoktól való eltérést tesz lehetővé a hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok számára. Az 1114/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) ezenfelül azt is meghatározza, hogy házisertést tartó gazdaság többek között csak akkor lehet ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert, ha az élelmiszer-ipari vállalkozó a gazdaságba csak akkor hoz be új állatokat, ha azok szintén hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságokból származnak és érkeznek. |
| --- | --- |

(5)

A 2075/2005/EK rendeletet módosító 216/2014/EU bizottsági rendelet (6) vágáskor a vizsgálati előírásoktól való eltérést tesz lehetővé a hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok számára. Az 1114/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) ezenfelül azt is meghatározza, hogy házisertést tartó gazdaság többek között csak akkor lehet ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert, ha az élelmiszer-ipari vállalkozó a gazdaságba csak akkor hoz be új állatokat, ha azok szintén hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságokból származnak és érkeznek.

| (6) | A 206/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő „POR-X” és „POR-Y” bizonyítványmintát, valamint a rendelet II. mellékletében szereplő „POR” bizonyítványmintát módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözzék a háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús behozatalára vonatkozó, a 216/2014/EU rendelettel módosított 2075/2005/EK rendeletben meghatározott követelményeket. A háziasított sertésfélét tartó származási gazdaság tekintetében szerepeltetni vagy adott esetben módosítani kell a hivatalos elismerésére vonatkozó információt a bizonyítványmintában annak érdekében, hogy a tagállamok vágáskor a megfelelő trichinellavizsgálati eljárásokat alkalmazhassák, és hogy a tenyésztésre és/vagy termelésre szánt háziasított sertéseket tartó rendeltetési gazdaságok státusa ne kerüljön veszélybe, valamint hogy a friss hús biztonságossága garantált legyen. |
| --- | --- |

(6)

A 206/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő „POR-X” és „POR-Y” bizonyítványmintát, valamint a rendelet II. mellékletében szereplő „POR” bizonyítványmintát módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözzék a háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús behozatalára vonatkozó, a 216/2014/EU rendelettel módosított 2075/2005/EK rendeletben meghatározott követelményeket. A háziasított sertésfélét tartó származási gazdaság tekintetében szerepeltetni vagy adott esetben módosítani kell a hivatalos elismerésére vonatkozó információt a bizonyítványmintában annak érdekében, hogy a tagállamok vágáskor a megfelelő trichinellavizsgálati eljárásokat alkalmazhassák, és hogy a tenyésztésre és/vagy termelésre szánt háziasított sertéseket tartó rendeltetési gazdaságok státusa ne kerüljön veszélybe, valamint hogy a friss hús biztonságossága garantált legyen.

| (7) | A hatósági állatorvosnak az ellenőrzött állatszállási feltételekre vonatkozóan a Trichinella tekintetében kiegészítő garanciákkal és egyedi feltételekkel kell kiegészítenie a „POR-X”, a „POR-Y” és a „POR” állat-egészségügyi bizonyítványmintákat. |
| --- | --- |

(7)

A hatósági állatorvosnak az ellenőrzött állatszállási feltételekre vonatkozóan a Trichinella tekintetében kiegészítő garanciákkal és egyedi feltételekkel kell kiegészítenie a „POR-X”, a „POR-Y” és a „POR” állat-egészségügyi bizonyítványmintákat.

| (8) | A 206/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 206/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | A háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús Unióba történő behozatalában bekövetkező zavarok elkerülése érdekében az e rendelettel bevezetett módosítások hatálybalépését megelőzően a 206/2010/EU rendeletnek megfelelően kiállított állat-egészségügyi bizonyítványok használatát egy átmeneti időszakban bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(9)

A háziasított sertésfélék és az azokból nyert friss hús Unióba történő behozatalában bekövetkező zavarok elkerülése érdekében az e rendelettel bevezetett módosítások hatálybalépését megelőzően a 206/2010/EU rendeletnek megfelelően kiállított állat-egészségügyi bizonyítványok használatát egy átmeneti időszakban bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 206/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 1. részében az egyedi feltételek az alábbi bejegyzéssel egészülnek ki:







  „»XI« | : | a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok vagy területi egységek.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet 1. részében az egyedi feltételek az alábbi bejegyzéssel egészülnek ki:

„»XI«

:

a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok vagy területi egységek.”

| 2. | Az I. melléklet 2. részében található „POR-X” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a II.1.2. pont után a következő II.1.3. ponttal egészül ki:






  „(2) (10) [II.1.3. | olyan háziasított sertésfélék, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az I. melléklet 2. részében található „POR-X” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a II.1.2. pont után a következő II.1.3. ponttal egészül ki:

„(2) (10) [II.1.3.

olyan háziasított sertésfélék, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]”

| b) | a (9) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:






  „(10) | Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet I. melléklete 1. részének 6. »Egyedi feltételek« oszlopában a »XI« megjelölés szerepel.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (9) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:

„(10)

Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet I. melléklete 1. részének 6. »Egyedi feltételek« oszlopában a »XI« megjelölés szerepel.”

| 3. | Az I. melléklet 2. részében található „POR-Y” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a II.1.2. pont után a következő II.1.3. ponttal egészül ki:






  „(2) (5) [II.1.3. | olyan háziasított sertésfélék, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az I. melléklet 2. részében található „POR-Y” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a II.1.2. pont után a következő II.1.3. ponttal egészül ki:

„(2) (5) [II.1.3.

olyan háziasított sertésfélék, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]”

| b) | a (4) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:






  „(5) | Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet I. melléklete 1. részének 6. »Egyedi feltételek«oszlopában a »XI« megjelölés szerepel.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:

„(5)

Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet I. melléklete 1. részének 6. »Egyedi feltételek«oszlopában a »XI« megjelölés szerepel.”

| 4. | A II. melléklet 2. részében a KG (Kiegészítő garanciák) jegyzéke az alábbi „K” bejegyzéssel egészül ki:







  „»K« | : | a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok vagy területi egységek.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A II. melléklet 2. részében a KG (Kiegészítő garanciák) jegyzéke az alábbi „K” bejegyzéssel egészül ki:

„»K«

:

a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságok vagy területi egységek.”

| 5. | Az I. melléklet 2. részében található „POR” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:






  a) | a II.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „II.1.3. | a hús megfelel a húsban előforduló Trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet előírásainak és különösen: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) vagy | [vizsgálata emésztéses módszerrel megtörtént, és negatív eredménnyel zárult;] |
| (1) vagy | [fagyasztó kezelést kapott a 2075/2005/EK rendelet II. melléklete szerint;] |
| (1) (7) vagy | [olyan háziasított sertésféléktől származik, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]” |

5.

Az I. melléklet 2. részében található „POR” állat-egészségügyi bizonyítványminta a következőképpen módosul:

a)

a II.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„II.1.3.

a hús megfelel a húsban előforduló Trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet előírásainak és különösen:

(1) vagy

[vizsgálata emésztéses módszerrel megtörtént, és negatív eredménnyel zárult;]

(1) vagy

[fagyasztó kezelést kapott a 2075/2005/EK rendelet II. melléklete szerint;]

(1) (7) vagy

[olyan háziasított sertésféléktől származik, amelyek a 2075/2005/EK rendelet 8. cikkével összhangban hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból származnak, vagy nem elválasztottak, és öt hétnél fiatalabbak.]”

| b) | a (6) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:






  „(7) | Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet II. melléklete 1. részének »KG« oszlopában a »K« megjelölés szerepel.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) lábjegyzet után a következő lábjegyzetet kell beszúrni:

„(7)

Csak azokra a harmadik országokra vonatkozik, amelyeknél a 206/2010/EU rendelet II. melléklete 1. részének »KG« oszlopában a »K« megjelölés szerepel.”

2. cikk

A 2015. március 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is behozhatók az Unió területére azon élő állatok vagy friss húsfélék szállítmányai, amelyeket a 206/2010/EU rendelet e rendelet hatálybalépését megelőző változatának I. mellékletében szereplő „POR-X” és „POR-Y”, illetve az említett rendelet e rendelet hatálybalépését megelőző változatának II. mellékletében szereplő „POR” állat-egészségügyi bizonyítványmintán alapuló, legkésőbb 2015. március 1-jéig kiállított megfelelő bizonyítvány kísér.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

1

(2)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

3

(4)  A Bizottság 2010. március 12-i 206/2010/EU rendelete az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 73., 2010.3.20., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2005. december 5-i 2075/2005/EK rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 338., 2005.12.22., 60. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014. március 7-i 216/2014/EU rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 69., 2014.3.8., 85. o.).

6

trichinella

(7)  A Bizottság 2014. október 21-i 1114/2014/EU végrehajtási rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 302., 2014.10.22., 46. o.).

7

trichinella

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/23

---

A BIZOTTSÁG 1219/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 13.)

az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének a területek és harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról és a 998/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) és (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1160/2014/EU bizottsági rendelet (2) értelmében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot felvették a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) II. melléklete C részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(1)

Az 1160/2014/EU bizottsági rendelet (2) értelmében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot felvették a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) II. melléklete C részében szereplő jegyzékbe.

| (2) | A 998/2003/EK rendeletet hatályon kívül helyező és felváltó 576/2013/EU rendeletet 2014. december 29-étől kell alkalmazni, és ettől az időponttól kezdve az 577/2013/EU végrehajtási rendelet (4) II. mellékletének 2. része kiegészült a 998/2003/EK rendelet II. mellékletének C részében szereplő területek és harmadik országok jegyzékével.
  Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot fel kell venni az 577/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részében található jegyzékbe. |
| --- | --- |

(2)

A 998/2003/EK rendeletet hatályon kívül helyező és felváltó 576/2013/EU rendeletet 2014. december 29-étől kell alkalmazni, és ettől az időponttól kezdve az 577/2013/EU végrehajtási rendelet (4) II. mellékletének 2. része kiegészült a 998/2003/EK rendelet II. mellékletének C részében szereplő területek és harmadik országok jegyzékével.

Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot fel kell venni az 577/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részében található jegyzékbe.

| (3) | Az egyértelműség kedvéért, továbbá a Horvátország csatlakozási szerződésében és a 2012/419/EU európai tanácsi határozatban (5) foglaltakra tekintettel indokolt az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének 1. és 2. részét módosítani, és a II. melléklet helyébe egy új mellékletet léptetni. |
| --- | --- |

(3)

Az egyértelműség kedvéért, továbbá a Horvátország csatlakozási szerződésében és a 2012/419/EU európai tanácsi határozatban (5) foglaltakra tekintettel indokolt az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének 1. és 2. részét módosítani, és a II. melléklet helyébe egy új mellékletet léptetni.

| (4) | Az 577/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 577/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. december 29-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 178., 2013.6.28., 1. o.

1

(2)  2014. október 30-i 1160/2014/EU rendelet a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a területek és harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (HL L 311., 2014.10.31., 17. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 998/2003/EK rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013. június 28-i 577/2013/EU végrehajtási rendelete az 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, a kutyák, macskák és görények nem kereskedelmi célú mozgásához szükséges azonosító okmányok mintájáról, területek és harmadik országok jegyzékének, valamint bizonyos feltételeknek való megfelelést igazoló nyilatkozatok formátumának, külső megjelenésének és nyelvének megállapításáról (HL L 178., 2013.6.28., 109. o.)

4

(5)  Az Európai Tanács 2012/419/EU határozata (2012. július 11.) Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról (HL L 204., 2012.7.31., 131. o.).

5

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az 576/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti területek és harmadik országok jegyzéke

1. RÉSZ

Az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti területek és harmadik országok jegyzéke

| ISO-kód | Terület vagy harmadik ország |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| CH | Svájc |
| FO | Feröer szigetek |
| GI | Gibraltár |
| GL | Grönland |
| IS | Izland |
| LI | Liechtenstein |
| MC | Monaco |
| NO | Norvégia |
| SM | San Marino |
| VA | Vatikánváros |

ISO-kód

Terület vagy harmadik ország

AD

Andorra

CH

Svájc

FO

Feröer szigetek

GI

Gibraltár

GL

Grönland

IS

Izland

LI

Liechtenstein

MC

Monaco

NO

Norvégia

SM

San Marino

VA

Vatikánváros

2. RÉSZ

Az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti területek és harmadik országok jegyzéke

| ISO-kód | Terület vagy harmadik ország | Ide tartozó területek |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascension | |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | |
| AG | Antigua és Barbuda | |
| AR | Argentína | |
| AU | Ausztrália | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosznia-Hercegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrein | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius és Saba (BES-szigetek) | |
| BY | Belarusz | |
| CA | Kanada | |
| CL | Chile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidzsi | |
| FK | Falkland-szigetek | |
| HK | Hongkong | |
| JM | Jamaika | |
| JP | Japán | |
| KN | Saint Kitts és Nevis | |
| KY | Kajmán-szigetek | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mexikó | |
| MY | Malajzia | |
| NC | Új-Kaledónia | |
| NZ | Új-Zéland | |
| PF | Francia Polinézia | |
| PM | Saint-Pierre és Miquelon | |
| RU | Oroszország | |
| SG | Szingapúr | |
| SH | Szent Ilona | |
| SX | Sint Maarten | |
| TT | Trinidad és Tobago | |
| TW | Tajvan | |
| US | Amerikai Egyesült Államok | AS — Amerikai Szamoa
  GU — Guam
  MP — Északi-Mariana-szigetek
  PR — Puerto Rico
  VI — Amerikai Virgin-szigetek” |
| VC | Saint Vincent és Grenadine-szigetek | |
| VG | Brit Virgin-szigetek | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis és Futuna | |

ISO-kód

Terület vagy harmadik ország

Ide tartozó területek

AC

Ascension

AE

Egyesült Arab Emírségek

AG

Antigua és Barbuda

AR

Argentína

AU

Ausztrália

AW

Aruba

BA

Bosznia-Hercegovina

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius és Saba (BES-szigetek)

BY

Belarusz

CA

Kanada

CL

Chile

CW

Curaçao

FJ

Fidzsi

FK

Falkland-szigetek

HK

Hongkong

JM

Jamaika

JP

Japán

KN

Saint Kitts és Nevis

KY

Kajmán-szigetek

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

MU

Mauritius

MX

Mexikó

MY

Malajzia

NC

Új-Kaledónia

NZ

Új-Zéland

PF

Francia Polinézia

PM

Saint-Pierre és Miquelon

RU

Oroszország

SG

Szingapúr

SH

Szent Ilona

SX

Sint Maarten

TT

Trinidad és Tobago

TW

Tajvan

US

Amerikai Egyesült Államok

AS — Amerikai Szamoa

GU — Guam

MP — Északi-Mariana-szigetek

PR — Puerto Rico

VI — Amerikai Virgin-szigetek”

VC

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

VG

Brit Virgin-szigetek

VU

Vanuatu

WF

Wallis és Futuna

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/27

---

A BIZOTTSÁG 1220/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 13.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/29

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. november 10.)

az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

(2014/790/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A megállapodás 18. cikke szerint a megállapodás 14. cikke által létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) határozatával módosításokat fogadhat el a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó II. mellékletéhez. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 18. cikke szerint a megállapodás 14. cikke által létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) határozatával módosításokat fogadhat el a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó II. mellékletéhez.

| (3) | Az Unió jogi aktusai következetes és helyes alkalmazásának megőrzése, továbbá az igazgatási és az esetleges jogi nehézségek elkerülése érdekében a megállapodás II. mellékletét módosítani kell az Unió olyan új jogi aktusainak integrálása érdekében, amelyekre a megállapodás jelenleg nem hivatkozik. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió jogi aktusai következetes és helyes alkalmazásának megőrzése, továbbá az igazgatási és az esetleges jogi nehézségek elkerülése érdekében a megállapodás II. mellékletét módosítani kell az Unió olyan új jogi aktusainak integrálása érdekében, amelyekre a megállapodás jelenleg nem hivatkozik.

| (4) | Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottságban a megállapodás II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottságban a megállapodás II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

| (5) | Ezért az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás 14. cikke által létrehozott vegyes bizottságban (a továbbiakban: a vegyes bizottság) képviselendő álláspontnak a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

Az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül megállapodhatnak a határozattervezet kisebb jelentőségű, technikai jellegű módosításaiban.

2. cikk

A vegyes bizottság határozatát az elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MARTINA

---

(1)  HL L 114., 2002.4.30., 6. o.

1

---

TERVEZET

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás

ÁLTAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG .../... HATÁROZATA

(...)

a megállapodáshoz tartozó, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. melléklet módosításáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 14. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodást 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodást 1999. június 21-én írták alá és az 2002. június 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A megállapodásnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. mellékletét a 2012. március 31-i 1/2012 vegyes bizottsági határozat (2) cserélte. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodásnak a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. mellékletét a 2012. március 31-i 1/2012 vegyes bizottsági határozat (2) cserélte.

| (3) | A megállapodás II. mellékletét aktualizálni kell az időközben hatályba lépett új uniós jogi aktusok – különösen a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosító 1244/2010/EU bizottsági rendelet (5), a 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és az 1224/2012/EU bizottsági rendelet (7) módosításainak – figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás II. mellékletét aktualizálni kell az időközben hatályba lépett új uniós jogi aktusok – különösen a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosító 1244/2010/EU bizottsági rendelet (5), a 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és az 1224/2012/EU bizottsági rendelet (7) módosításainak – figyelembevétele érdekében.

| (4) | Emellett figyelembe kell venni a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság által a vegyes bizottság 1/2012 határozatának hatálybalépését követően a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet végrehajtása érdekében hozott határozatokat és ajánlásokat. |
| --- | --- |

(4)

Emellett figyelembe kell venni a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság által a vegyes bizottság 1/2012 határozatának hatálybalépését követően a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet végrehajtása érdekében hozott határozatokat és ajánlásokat.

| (5) | A megállapodás II. mellékletét az Európai Unió vonatkozó jogi aktusainak módosításaival összhangban kell aktualizálni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás II. mellékletét az Európai Unió vonatkozó jogi aktusainak módosításaival összhangban kell aktualizálni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) II. melléklete az e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelveken készült, valamennyi nyelvi változat egyformán hiteles.

3. cikk

Ez a határozat a vegyes bizottság általi elfogadását követő második hónap első napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

a vegyes bizottság részéről

az elnök

a vegyes bizottság titkárai

---

(1)  HL L 114., 2002.4.30., 6. o.

1

(2)  HL L 103., 2012.4.13., 51. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o., helyesbítve: HL L 200., 2004.6.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 987/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1244/2010/EU rendelete (2010. december 9.) (HL L 338., 2010.12.22., 35. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 465/2012/EU rendelete (2012. május 22.) (HL L 149., 2012.6.8., 4. o.).

6

(7)  A Bizottság 1224/2012/EU rendelete (2012. december 18.) (HL L 349., 2012.12.19., 45. o.).

7

MELLÉKLET

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 1. pont, „A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) által módosított” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:






  „— | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2); |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 1. pont, „A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) által módosított” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:

„—

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2);

| — | a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. december 9-i 1244/2010/EU bizottsági rendelet (3); |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. december 9-i 1244/2010/EU bizottsági rendelet (3);

| — | a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. május 22-i 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4); |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. május 22-i 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4);

| — | a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. december 18-i 1224/2012/EU bizottsági rendelet (5) által módosított” |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. december 18-i 1224/2012/EU bizottsági rendelet (5) által módosított”

.

| 2. | Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 1. pont, az „E megállapodás alkalmazásában a 883/2004/EK rendelet a következők szerint módosul:” címsor alatti h) 1. pontban az „a szövetségi kiegészítő ellátásokról szóló, 1965. március 19-i törvény” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
  „a szövetségi kiegészítő ellátásokról szóló, 2006. október 6-i törvény”. |
| --- | --- |

2.

Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 1. pont, az „E megállapodás alkalmazásában a 883/2004/EK rendelet a következők szerint módosul:” címsor alatti h) 1. pontban az „a szövetségi kiegészítő ellátásokról szóló, 1965. március 19-i törvény” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:

„a szövetségi kiegészítő ellátásokról szóló, 2006. október 6-i törvény”.

| 3. | Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 2. pont, „A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:






  „— | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. december 9-i 1244/2010/EU bizottsági rendelet (7); |
| --- | --- | --- |

3.

Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 2. pont, „A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:

„—

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. december 9-i 1244/2010/EU bizottsági rendelet (7);

| — | a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. május 22-i 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8); |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. május 22-i 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8);

| — | a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. december 18-i 1224/2012/EU bizottsági rendelet (9) által módosított.” |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. december 18-i 1224/2012/EU bizottsági rendelet (9) által módosított.”

.

| 4. | Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 2. pont, az „E megállapodás alkalmazásában a 987/2009/EK rendelet a következők szerint módosul:” címsor alatt a következő szövegrészt el kell hagyni:
  „A betegbiztosítási ellátások visszafizetésének különleges eljárási szabályairól szóló, 2005. december 20-i Svájc és Olaszország közötti megállapodás”. |
| --- | --- |

4.

Az A. szakaszban: Hivatkozott jogi aktusok, 2. pont, az „E megállapodás alkalmazásában a 987/2009/EK rendelet a következők szerint módosul:” címsor alatt a következő szövegrészt el kell hagyni:

„A betegbiztosítási ellátások visszafizetésének különleges eljárási szabályairól szóló, 2005. december 20-i Svájc és Olaszország közötti megállapodás”

| 5. | A B. szakaszban: A szerződő felek által megfelelően követendő jogi aktusok, a szöveg a 21. pont után a következőkkel egészül ki:






  „22. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2010. március 3-i E2. sz. határozata a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott, az EESSI lényeges részét képező elektronikus jegyzékben felsorolt szervek adataival kapcsolatos változások kezelésére szolgáló eljárás meghatározásáról (10). |
| --- | --- | --- |

5.

A B. szakaszban: A szerződő felek által megfelelően követendő jogi aktusok, a szöveg a 21. pont után a következőkkel egészül ki:

„22.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2010. március 3-i E2. sz. határozata a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott, az EESSI lényeges részét képező elektronikus jegyzékben felsorolt szervek adataival kapcsolatos változások kezelésére szolgáló eljárás meghatározásáról (10).

| 23. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. október 19-i E3. sz. határozata a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkében meghatározott átmeneti időszakról (11). |
| --- | --- |

23.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. október 19-i E3. sz. határozata a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkében meghatározott átmeneti időszakról (11).

| 24. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2010. december 16-i H6. sz. határozata a 883/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti időszakok összesítésére vonatkozó egyes elvek alkalmazásáról (12). |
| --- | --- |

24.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2010. december 16-i H6. sz. határozata a 883/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti időszakok összesítésére vonatkozó egyes elvek alkalmazásáról (12).

| 25. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. június 15-i S8. sz. határozata a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 33. cikkének megfelelően nyújtott protézisek, jelentős segédeszközök és más jelentős természetbeni ellátások biztosításáról (13). |
| --- | --- |

25.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. június 15-i S8. sz. határozata a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 33. cikkének megfelelően nyújtott protézisek, jelentős segédeszközök és más jelentős természetbeni ellátások biztosításáról (13).

| 26. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. december 13-i U4. sz. határozata a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 70. cikke szerinti megtérítési eljárásokról (14).” |
| --- | --- |

26.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2011. december 13-i U4. sz. határozata a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 70. cikke szerinti megtérítési eljárásokról (14).”

.

| 6. | A C. szakaszban: A szerződő felek által figyelembe veendő jogi aktusok, a szöveg a 2. pont után a következőkkel egészül ki:






  „3. | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2012. március 15-i S1. sz. határozata a határokon átnyúló szervadományozások pénzügyi vonatkozásairól (15).” |
| --- | --- | --- |

6.

A C. szakaszban: A szerződő felek által figyelembe veendő jogi aktusok, a szöveg a 2. pont után a következőkkel egészül ki:

„3.

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2012. március 15-i S1. sz. határozata a határokon átnyúló szervadományozások pénzügyi vonatkozásairól (15).”

.

---

(1)  HL L 284., 2009.10.30., 43. o.

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 43. o.

(3)  HL L 338., 2010.12.22., 35. o.

(4)  HL L 149., 2012.6.8., 4. o.

(5)  HL L 349., 2012.12.19., 45. o.

(6)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

(7)  HL L 338., 2010.12.22., 35. o.

(8)  HL L 149., 2012.6.8., 4. o.

(9)  HL L 349., 2012.12.19., 45. o.

(10)  HL C 187., 2010.7.10., 5. o. [Electronic Exchange of Social Security Information – a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje]

(11)  HL C 12., 2012.1.14., 6. o.

(12)  HL C 45., 2011.2.12., 5. o.

(13)  HL C 262., 2011.9.6., 6. o.

(14)  HL C 57., 2012.2.25., 4. o.

(15)  HL C 240., 2012.8.10., 3. o.

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/35

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. június 25.)

a Cseh Köztársaság által az Ústí régióban több regionális autóbuszos személyfuvarozó számára nyújtott SA.20350 – (C 17/08) (korábbi NN 1/06) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 4081. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/791/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (a továbbiakban: DPÚK) cseh társaság 2005. február 14-én kelt levelében panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Cseh Köztársaság Ústí régiójában a regionális autóbuszos személyfuvarozók számára állítólagosan nyújtott állami támogatás miatt. A DPÚK részvénytársasági formában üzemelteti Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatást. |
| --- | --- |

(1)

A Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (a továbbiakban: DPÚK) cseh társaság 2005. február 14-én kelt levelében panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Cseh Köztársaság Ústí régiójában a regionális autóbuszos személyfuvarozók számára állítólagosan nyújtott állami támogatás miatt. A DPÚK részvénytársasági formában üzemelteti Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatást.

| (2) | A Bizottság 2005. május 11-én, 2006. január 23-án, 2006. október 5-én és 2007. július 19-én adatokat kért be a cseh hatóságoktól. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2005. május 11-én, 2006. január 23-án, 2006. október 5-én és 2007. július 19-én adatokat kért be a cseh hatóságoktól.

| (3) | A cseh hatóságok 2005. november 22-én, 2006. április 7-én, 2006. december 21-én, 2007. október 17-én és 2008. március 25-én válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

A cseh hatóságok 2005. november 22-én, 2006. április 7-én, 2006. december 21-én, 2007. október 17-én és 2008. március 25-én válaszoltak.

| (4) | A DPÚK 2006. február 21-én és 2006. október 31-én kelt levelében kiegészítő adatokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

A DPÚK 2006. február 21-én és 2006. október 31-én kelt levelében kiegészítő adatokat nyújtott be.

| (5) | A Bizottság 2007. július 26-án találkozott a DPÚK-val, 2007. augusztus 28-án pedig a cseh hatóságokkal. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2007. július 26-án találkozott a DPÚK-val, 2007. augusztus 28-án pedig a cseh hatóságokkal.

| (6) | A Bizottság 2008. április 16-án kelt levelében tájékoztatta a Cseh Köztársaságot arról, hogy az állítólagosan állami támogatást képező egyes intézkedésekkel kapcsolatosan határozatot hozott az EK-Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról (a továbbiakban: eljárást megindító határozat). A Cseh Köztársaság az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit 2008. augusztus 21-én nyújtotta be. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2008. április 16-án kelt levelében tájékoztatta a Cseh Köztársaságot arról, hogy az állítólagosan állami támogatást képező egyes intézkedésekkel kapcsolatosan határozatot hozott az EK-Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról (a továbbiakban: eljárást megindító határozat). A Cseh Köztársaság az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit 2008. augusztus 21-én nyújtotta be.

| (7) | A Bizottság az eljárást megindító határozat Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) felkérte az érdekelt feleket az állított támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárást megindító határozat Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) felkérte az érdekelt feleket az állított támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (8) | A Bizottsághoz egyetlen érdekelt féltől – a DPÚK-tól – érkeztek észrevételek 2008. augusztus 22-én. A Bizottság az észrevételeket továbbította a Cseh Köztársaságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra – válasza a 2008. december 4-i keltezésű levélben érkezett be. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottsághoz egyetlen érdekelt féltől – a DPÚK-tól – érkeztek észrevételek 2008. augusztus 22-én. A Bizottság az észrevételeket továbbította a Cseh Köztársaságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra – válasza a 2008. december 4-i keltezésű levélben érkezett be.

| (9) | A Bizottság 2010. július 15-én felkérte a Cseh Köztársaságot, hogy tegyen észrevételeket a Bizottság azon szándékára, amely szerint meg kívánja vizsgálni az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján bepanaszolt egyes intézkedések összeegyeztethetőségét. A Cseh Köztársaság észrevételeit 2010. augusztus 12-én nyújtotta be. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2010. július 15-én felkérte a Cseh Köztársaságot, hogy tegyen észrevételeket a Bizottság azon szándékára, amely szerint meg kívánja vizsgálni az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján bepanaszolt egyes intézkedések összeegyeztethetőségét. A Cseh Köztársaság észrevételeit 2010. augusztus 12-én nyújtotta be.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (10) | A DPÚK szerint Ústí régió hatóságai egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatokat 2004–2007 között a közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért kompenzációban részesítettek. Emellett számos állítólagos támogatási intézkedést hoztak e gazdasági szereplők javára különféle formákban, nevezetesen kedvezményes hitelek, vissza nem térítendő támogatások, garanciák, törzstőkeemelés, járművek és egy autóbusz-állomás lízingje, és a parkolóórák üzemeltetése formájában. |
| --- | --- |

(10)

A DPÚK szerint Ústí régió hatóságai egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatokat 2004–2007 között a közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért kompenzációban részesítettek. Emellett számos állítólagos támogatási intézkedést hoztak e gazdasági szereplők javára különféle formákban, nevezetesen kedvezményes hitelek, vissza nem térítendő támogatások, garanciák, törzstőkeemelés, járművek és egy autóbusz-állomás lízingje, és a parkolóórák üzemeltetése formájában.

| (11) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban nem tudta értékelni számos intézkedésnek a Szerződéssel való összeegyeztethetőségét, mivel ezeket az intézkedéseket a Cseh Köztársaság Unióhoz való csatlakozása előtt hajtották végre. Más intézkedések esetében a Bizottság már az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy nem képeznek állami támogatást. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban nem tudta értékelni számos intézkedésnek a Szerződéssel való összeegyeztethetőségét, mivel ezeket az intézkedéseket a Cseh Köztársaság Unióhoz való csatlakozása előtt hajtották végre. Más intézkedések esetében a Bizottság már az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy nem képeznek állami támogatást.

| (12) | Ennek következtében a Bizottság a következő intézkedésekkel kapcsolatban adott hangot kételyeinek:






  a) | az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak 2005-ben és 2006-ban személyszállítási szolgáltatások területén fennálló közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ennek következtében a Bizottság a következő intézkedésekkel kapcsolatban adott hangot kételyeinek:

a)

az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak 2005-ben és 2006-ban személyszállítási szolgáltatások területén fennálló közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció;

| b) | az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszak tekintetében közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- |

b)

az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszak tekintetében közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció;

| c) | az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszak tekintetében közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- |

c)

az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos személyfuvarozó vállalatoknak a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszak tekintetében közszolgáltatási kötelezettségeik ellátásáért nyújtott kompenzáció;

| d) | Ústí nad Labem önkormányzata által a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: DP Ústí) számára 2004. július 23. keltezéssel egy 35 millió CZK értékű és 2005. április 11. keltezéssel egy 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott garancia; |
| --- | --- |

d)

Ústí nad Labem önkormányzata által a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: DP Ústí) számára 2004. július 23. keltezéssel egy 35 millió CZK értékű és 2005. április 11. keltezéssel egy 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott garancia;

| e) | Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban a DP Ústí számára nyújtott 160 millió CZK törzstőkeemelés. |
| --- | --- |

e)

Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban a DP Ústí számára nyújtott 160 millió CZK törzstőkeemelés.

2.1.   A 2004–2007 KÖZÖTTI IDŐSZAKBAN IRÁNYADÓ JOGSZABÁLYI KERET

| (13) | A Cseh Köztársaságban autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokat csak engedéllyel rendelkező gazdasági szereplők végezhetnek. Az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatások üzemeltetésére a Cseh Köztársaságban kétféle rendszer létezik. Az első rendszer az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokra általános engedéllyel („koncese”) rendelkező gazdasági szereplőknek kiadott engedélyek alapján kereskedelmi alapon történő szállítási szolgáltatásokra vonatkozik. A második rendszer az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokra általános engedéllyel („koncese”) rendelkező gazdasági szereplőknek kiadott engedélyek alapján nyújtott személyszállítási szolgáltatásokra, valamint i. a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szerződésekre; vagy ii. az illetékes hatóság közszolgáltatási kötelezettséget előíró határozatára (4) vonatkozik. |
| --- | --- |

(13)

A Cseh Köztársaságban autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokat csak engedéllyel rendelkező gazdasági szereplők végezhetnek. Az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatások üzemeltetésére a Cseh Köztársaságban kétféle rendszer létezik. Az első rendszer az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokra általános engedéllyel („koncese”) rendelkező gazdasági szereplőknek kiadott engedélyek alapján kereskedelmi alapon történő szállítási szolgáltatásokra vonatkozik. A második rendszer az autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokra általános engedéllyel („koncese”) rendelkező gazdasági szereplőknek kiadott engedélyek alapján nyújtott személyszállítási szolgáltatásokra, valamint i. a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szerződésekre; vagy ii. az illetékes hatóság közszolgáltatási kötelezettséget előíró határozatára (4) vonatkozik.

| (14) | A Cseh Köztársaságban autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokat csak engedéllyel rendelkező gazdasági szereplők végezhetnek. A cseh hatóságok szerint az engedély a menetrend szerinti regionális tömegközlekedés működtetésére vonatkozóan a hatóságok által kiadott engedély. Az engedély célja annak biztosítása, hogy autóbusszal személyszállítást csak olyan fuvarozók nyújtsanak, amelyek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A közúti közlekedésről szóló 111/1994. törvény (a továbbiakban: a közúti közlekedési törvény (5)) 18. cikke szerint az ilyen követelmények közé tartozik különösen az, hogy a szolgáltatásokat a jóváhagyott menetrend szerint kell működtetni, meghatározott szintű utasbiztonságot kell biztosítani, közzé kell tenni a menetrendeket, és az autóbuszokon fel kell tüntetni a járat megnevezését. A vizsgált időszakban az Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások teljes mértékben liberalizáltak voltak, mivel a vizsgált időszakban az engedélyezés feltételeinek megfelelő, más tagállamból érkező gazdasági szereplők nyújthattak regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban. A rendszer jelenlegi formájában 2004 óta létezik. |
| --- | --- |

(14)

A Cseh Köztársaságban autóbuszos személyszállítási közszolgáltatásokat csak engedéllyel rendelkező gazdasági szereplők végezhetnek. A cseh hatóságok szerint az engedély a menetrend szerinti regionális tömegközlekedés működtetésére vonatkozóan a hatóságok által kiadott engedély. Az engedély célja annak biztosítása, hogy autóbusszal személyszállítást csak olyan fuvarozók nyújtsanak, amelyek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A közúti közlekedésről szóló 111/1994. törvény (a továbbiakban: a közúti közlekedési törvény (5)) 18. cikke szerint az ilyen követelmények közé tartozik különösen az, hogy a szolgáltatásokat a jóváhagyott menetrend szerint kell működtetni, meghatározott szintű utasbiztonságot kell biztosítani, közzé kell tenni a menetrendeket, és az autóbuszokon fel kell tüntetni a járat megnevezését. A vizsgált időszakban az Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások teljes mértékben liberalizáltak voltak, mivel a vizsgált időszakban az engedélyezés feltételeinek megfelelő, más tagállamból érkező gazdasági szereplők nyújthattak regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban. A rendszer jelenlegi formájában 2004 óta létezik.

| (15) | A közúti közlekedési törvény 19. cikke előírja, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget olyan kötelezettségként kell érteni, amelyet a gazdasági szereplő közérdekből teljesít, és amelyet a gazdasági szereplő egyébként – annak gazdasági hátrányai miatt – nem vagy csak részben fogadna el. A gazdasági szereplőre a közszolgáltatási kötelezettséget az érintett hatósággal kötött írásbeli megállapodással telepítik (6). A közszolgáltatási kötelezettség meghatározása az 1191/69/EGK tanácsi rendelet (7) 14. cikkére való közvetlen hivatkozással történik, amelynek (1) bekezdése kimondja, hogy „[a] közszolgáltatási szerződés kiterjedhet a következőkre: – meghatározott folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírásoknak megfelelő szállítási szolgáltatások; – egyéb szállítási szolgáltatások; – meghatározott díjszabással és meghatározott feltételekkel végzett szállítási szolgáltatások, bizonyos utaskategóriákra és útvonalakra; – a szolgáltatások hozzáigazítása a konkrét előírásokhoz”. |
| --- | --- |

(15)

A közúti közlekedési törvény 19. cikke előírja, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget olyan kötelezettségként kell érteni, amelyet a gazdasági szereplő közérdekből teljesít, és amelyet a gazdasági szereplő egyébként – annak gazdasági hátrányai miatt – nem vagy csak részben fogadna el. A gazdasági szereplőre a közszolgáltatási kötelezettséget az érintett hatósággal kötött írásbeli megállapodással telepítik (6). A közszolgáltatási kötelezettség meghatározása az 1191/69/EGK tanácsi rendelet (7) 14. cikkére való közvetlen hivatkozással történik, amelynek (1) bekezdése kimondja, hogy „[a] közszolgáltatási szerződés kiterjedhet a következőkre: – meghatározott folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírásoknak megfelelő szállítási szolgáltatások; – egyéb szállítási szolgáltatások; – meghatározott díjszabással és meghatározott feltételekkel végzett szállítási szolgáltatások, bizonyos utaskategóriákra és útvonalakra; – a szolgáltatások hozzáigazítása a konkrét előírásokhoz”.

| (16) | A közúti közlekedési törvény szerint az érintett hatóság köteles kompenzálni azokat a bizonyítható veszteségeket, amelyeket a gazdasági szereplő a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése következtében szenved el (8). Az említett törvény 19b. cikke szerint a tömegközlekedési vonalon történő utasszállítás esetében a bizonyítható veszteség fogalma: „a közgazdaságilag igazolt költségek és az ésszerű haszon (9) összegének, valamint a befolyt bevételek és a gazdasági szereplő által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során termelt bevétel összegének különbsége”. |
| --- | --- |

(16)

A közúti közlekedési törvény szerint az érintett hatóság köteles kompenzálni azokat a bizonyítható veszteségeket, amelyeket a gazdasági szereplő a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése következtében szenved el (8). Az említett törvény 19b. cikke szerint a tömegközlekedési vonalon történő utasszállítás esetében a bizonyítható veszteség fogalma: „a közgazdaságilag igazolt költségek és az ésszerű haszon (9) összegének, valamint a befolyt bevételek és a gazdasági szereplő által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során termelt bevétel összegének különbsége”.

| (17) | A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a gazdasági szereplőnek a közszolgáltatási szerződés megkötésének kötelező követelményeként be kell nyújtania a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését arra a teljes időszakra, amelyre a közszolgáltatási szerződést kötik. A régiónak a bizonyítható veszteséget a tárgyilagos becslés összegét meg nem haladó összegben kell megtérítenie, és azt csak az előre nem látható költségekkel lehet kiegészíteni. A bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése a várható veszteségnek a szolgáltatás megkezdése előtti, független szakértő általi becslése. A közúti közlekedési törvény 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban, még ha a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése után magasabb kompenzációt is kér a veszteségekért, a hatóságok az említett becsléssel előzetesen megállapított felső határhoz fognak ragaszkodni. Ha ezzel szemben a tényleges veszteségek a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésénél alacsonyabbak, kompenzáció csak a tényleges veszteségekért jár. Kompenzáció járhat a szerződés teljesítése során felmerült előre nem látható – azaz a szerződés megkötésekor előre nem jelezhető – költségekért is. |
| --- | --- |

(17)

A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a gazdasági szereplőnek a közszolgáltatási szerződés megkötésének kötelező követelményeként be kell nyújtania a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését arra a teljes időszakra, amelyre a közszolgáltatási szerződést kötik. A régiónak a bizonyítható veszteséget a tárgyilagos becslés összegét meg nem haladó összegben kell megtérítenie, és azt csak az előre nem látható költségekkel lehet kiegészíteni. A bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése a várható veszteségnek a szolgáltatás megkezdése előtti, független szakértő általi becslése. A közúti közlekedési törvény 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban, még ha a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése után magasabb kompenzációt is kér a veszteségekért, a hatóságok az említett becsléssel előzetesen megállapított felső határhoz fognak ragaszkodni. Ha ezzel szemben a tényleges veszteségek a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésénél alacsonyabbak, kompenzáció csak a tényleges veszteségekért jár. Kompenzáció járhat a szerződés teljesítése során felmerült előre nem látható – azaz a szerződés megkötésekor előre nem jelezhető – költségekért is.

| (18) | Egy végrehajtási rendelet (10) határozza meg a bizonyítható veszteség meghatározását, a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésének számítási módszerét, a pénzeszközök érintett költségvetésekből történő kiutalásának szabályait, azokat a dokumentumokat, amelyekkel a bizonyítható veszteség számítását alá kell támasztani, valamint a szállítási szolgáltatások finanszírozása kormányzati felügyeletének módját. |
| --- | --- |

(18)

Egy végrehajtási rendelet (10) határozza meg a bizonyítható veszteség meghatározását, a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésének számítási módszerét, a pénzeszközök érintett költségvetésekből történő kiutalásának szabályait, azokat a dokumentumokat, amelyekkel a bizonyítható veszteség számítását alá kell támasztani, valamint a szállítási szolgáltatások finanszírozása kormányzati felügyeletének módját.

| (19) | 2003. január 1-jétől a regionális hatóságok – ideértve Ústí régió hatóságait is – felelőssége lett a Cseh Köztársaságban a regionális tömegközlekedési szolgáltatások nyújtása tekintetében a szerződések fuvarozókkal való megkötése. Az általános autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtása a Cseh Köztársaságban két lehetséges módon valósul meg. Elsőként az alapszintű személyszállítási szolgáltatásokat – amelyeket a közúti közlekedési törvény 19a. és 19b. cikke szerint a regionális közlekedést biztosító szolgáltatásokként kell érteni – az érintett regionális hatóságok irányítják. A régiók a bizonyítható veszteséget költségvetésükből fedezik. Másodszor, más személyszállítási szolgáltatásokat – amelyek a közúti közlekedési törvény 19c. cikke szerint az önkormányzatoknak a régió alapszintű személyszállítási szolgáltatásokon túlmenő igényeit hivatottak kielégíteni – az önkormányzatok irányítanak. E más személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatban az önkormányzat közszolgáltatási szerződést köt a gazdasági szereplővel és saját költségvetéséből fedezi a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével generált bizonyítható veszteséget. Az alapszintű és a más személyszállítási szolgáltatások kompenzációja tekintetében átfedés nem lehet: ha egy adott vonal veszteségét regionális hatóság fedezi, ugyanezt a veszteséget az önkormányzat nem kompenzálhatja és viszont, így kettős kompenzáció nem lehetséges. |
| --- | --- |

(19)

2003. január 1-jétől a regionális hatóságok – ideértve Ústí régió hatóságait is – felelőssége lett a Cseh Köztársaságban a regionális tömegközlekedési szolgáltatások nyújtása tekintetében a szerződések fuvarozókkal való megkötése. Az általános autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtása a Cseh Köztársaságban két lehetséges módon valósul meg. Elsőként az alapszintű személyszállítási szolgáltatásokat – amelyeket a közúti közlekedési törvény 19a. és 19b. cikke szerint a regionális közlekedést biztosító szolgáltatásokként kell érteni – az érintett regionális hatóságok irányítják. A régiók a bizonyítható veszteséget költségvetésükből fedezik. Másodszor, más személyszállítási szolgáltatásokat – amelyek a közúti közlekedési törvény 19c. cikke szerint az önkormányzatoknak a régió alapszintű személyszállítási szolgáltatásokon túlmenő igényeit hivatottak kielégíteni – az önkormányzatok irányítanak. E más személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatban az önkormányzat közszolgáltatási szerződést köt a gazdasági szereplővel és saját költségvetéséből fedezi a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével generált bizonyítható veszteséget. Az alapszintű és a más személyszállítási szolgáltatások kompenzációja tekintetében átfedés nem lehet: ha egy adott vonal veszteségét regionális hatóság fedezi, ugyanezt a veszteséget az önkormányzat nem kompenzálhatja és viszont, így kettős kompenzáció nem lehetséges.

2.2.   KOMPENZÁCIÓ A KÖZSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSÉÉRT A 2005. ÉS 2006. ÉVBEN

| (20) | A cseh hatóságok szerint az Ústí régió 2004 őszén megkísérelte a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó többéves szerződések fennálló rendszerét újabb, esetlegesen olcsóbb szerződésekkel felváltani. Ennek érdekében az Ústí régió bejelentette, hogy információgyűjtésbe kezd annak érdekében, hogy megfelelően megismerje e szolgáltatások nyújtásának várható piaci árait. Az információgyűjtés eredménye folytán végül új szerződések megkötésére nem került sor. |
| --- | --- |

(20)

A cseh hatóságok szerint az Ústí régió 2004 őszén megkísérelte a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó többéves szerződések fennálló rendszerét újabb, esetlegesen olcsóbb szerződésekkel felváltani. Ennek érdekében az Ústí régió bejelentette, hogy információgyűjtésbe kezd annak érdekében, hogy megfelelően megismerje e szolgáltatások nyújtásának várható piaci árait. Az információgyűjtés eredménye folytán végül új szerződések megkötésére nem került sor.

| (21) | Ehelyett Ústí régió hatóságai úgy döntöttek, hogy a meglévő szerződéseket 2005. április 30-ig meghosszabbítják a következő gazdasági szereplőkkel egy kiegészítés aláírásával: a ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: ČSAD) (11), a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: DP Ústí), a Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (a továbbiakban: DP Teplice), a Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (a továbbiakban: DP Chomutov), a Dopravní podnik města Děčín, a.s. (a továbbiakban: DP Děčín), a Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (a továbbiakban: DP Most), az Autobusová doprava, s.r.o., a Podbořany (a továbbiakban: Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (a továbbiakban: Miroslav Ohem), a Petr Frommel – FOBUS (a továbbiakban: Petr Frommel„), és a Petr Stejskal – SPORTBUS (a továbbiakban: Petr Stejskal”). |
| --- | --- |

(21)

Ehelyett Ústí régió hatóságai úgy döntöttek, hogy a meglévő szerződéseket 2005. április 30-ig meghosszabbítják a következő gazdasági szereplőkkel egy kiegészítés aláírásával: a ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: ČSAD) (11), a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (a továbbiakban: DP Ústí), a Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (a továbbiakban: DP Teplice), a Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (a továbbiakban: DP Chomutov), a Dopravní podnik města Děčín, a.s. (a továbbiakban: DP Děčín), a Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (a továbbiakban: DP Most), az Autobusová doprava, s.r.o., a Podbořany (a továbbiakban: Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (a továbbiakban: Miroslav Ohem), a Petr Frommel – FOBUS (a továbbiakban: Petr Frommel„), és a Petr Stejskal – SPORTBUS (a továbbiakban: Petr Stejskal”).

| (22) | 2005 tavaszán további kiegészítéseket írtak alá, amelyek a szerződések érvényét 2005. december 31-ig terjesztették ki. Ezeket a kiegészítéseket ugyancsak a fenti preambulumbekezdésben felsorolt gazdasági szereplőkkel kötötték meg, a Petr Frommel kivételével, amely a továbbiakban nem volt érdekelt a régióban személyszállítási szolgáltatások nyújtásában. Ehelyett egy új szerződést kötöttek a Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba céggel (a továbbiakban: Vilém Graupner). |
| --- | --- |

(22)

2005 tavaszán további kiegészítéseket írtak alá, amelyek a szerződések érvényét 2005. december 31-ig terjesztették ki. Ezeket a kiegészítéseket ugyancsak a fenti preambulumbekezdésben felsorolt gazdasági szereplőkkel kötötték meg, a Petr Frommel kivételével, amely a továbbiakban nem volt érdekelt a régióban személyszállítási szolgáltatások nyújtásában. Ehelyett egy új szerződést kötöttek a Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba céggel (a továbbiakban: Vilém Graupner).

| (23) | Az 1. táblázatban szerepelnek a kiegészítésbe felvett paraméterek, amelyek mindegyik gazdasági szereplő tekintetében a bizonyítható veszteség 2005. évre történő tárgyilagos becslésének alapjául szolgáltak.

  1. táblázat
   (12)


  A 2005. évi szerződések áttekintése

  (A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)















  2005 | Km-ek száma | A személyszállítási szolgáltatások várható ára (13) CZK/km-ben | A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban | Tervezett bevétel (14) CZK/km-ben | Tervezett teljes bevétel CZK-ban | Bizonyítható veszteség CZK/km-ben | Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

Az 1. táblázatban szerepelnek a kiegészítésbe felvett paraméterek, amelyek mindegyik gazdasági szereplő tekintetében a bizonyítható veszteség 2005. évre történő tárgyilagos becslésének alapjául szolgáltak.

1. táblázat
   (12)

A 2005. évi szerződések áttekintése

(A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)

2005

Km-ek száma

A személyszállítási szolgáltatások várható ára (13) CZK/km-ben

A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban

Tervezett bevétel (14) CZK/km-ben

Tervezett teljes bevétel CZK-ban

Bizonyítható veszteség CZK/km-ben

Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | A személyszállítási szolgáltatások várható teljes árát csökkentik a vállalat főként jegyeladásból származó várható és egyéb bevételei. Az ebből származó bizonyítható veszteség – amelynek része az ésszerű haszon – a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése, amely az Ústí régió által a gazdasági szereplőnek fizethető közszolgáltatási kompenzáció kötelező érvényű felső határa, a (17) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(24)

A személyszállítási szolgáltatások várható teljes árát csökkentik a vállalat főként jegyeladásból származó várható és egyéb bevételei. Az ebből származó bizonyítható veszteség – amelynek része az ésszerű haszon – a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése, amely az Ústí régió által a gazdasági szereplőnek fizethető közszolgáltatási kompenzáció kötelező érvényű felső határa, a (17) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

| (25) | A cseh hatóságok szerint a 2005-ben ténylegesen kifizetett kompenzáció az alábbiak szerint alakult:

  2. táblázat


  A tényleges veszteség kompenzációja 2005-ben







  Gazdasági szereplő | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

A cseh hatóságok szerint a 2005-ben ténylegesen kifizetett kompenzáció az alábbiak szerint alakult:

2. táblázat

A tényleges veszteség kompenzációja 2005-ben

Gazdasági szereplő

CZK

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Ústí 2005-re további, 7 335 000 és 4 591 200 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt kapott. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ezt a kompenzációt Ústí nad Labem önkormányzata nyújtotta, és az kizárólag az adott önkormányzat területén történő önkormányzati tömegközlekedésre vonatkozott. Ezért ezeknek a kompenzációknak nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(26)

A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Ústí 2005-re további, 7 335 000 és 4 591 200 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt kapott. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ezt a kompenzációt Ústí nad Labem önkormányzata nyújtotta, és az kizárólag az adott önkormányzat területén történő önkormányzati tömegközlekedésre vonatkozott. Ezért ezeknek a kompenzációknak nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez.

| (27) | A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Teplice is kapott 2005-re további, 34 500 000 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt. Emellett 2003-ban két lízingszerződés köttetett Teplice önkormányzata és a DP Teplice között, amelyekhez 2006. május 5-én és 2006. október 18-án kiegészítéseket írtak alá a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez két új trolibusz lízingelése céljából. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ez a közszolgáltatási kompenzáció és a két trolibuszlízing kizárólag a Teplice önkormányzata területén történő önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódott. Ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(27)

A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Teplice is kapott 2005-re további, 34 500 000 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt. Emellett 2003-ban két lízingszerződés köttetett Teplice önkormányzata és a DP Teplice között, amelyekhez 2006. május 5-én és 2006. október 18-án kiegészítéseket írtak alá a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez két új trolibusz lízingelése céljából. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ez a közszolgáltatási kompenzáció és a két trolibuszlízing kizárólag a Teplice önkormányzata területén történő önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódott. Ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez.

| (28) | Ústí régió hatóságai 2006-ban további kiegészítéseket írtak alá – a DPÚK kivételével – az összes olyan gazdasági szereplővel, amely 2005 májusa és decembere között személyszállítási szolgáltatásokat nyújtott. Az e kiegészítéseket előkészítő tárgyalások során a DPÚK a javadalmazás emelését követelte, amit Ústí régió hatóságai elutasítottak. Ezért az Ústí régió 2006. január 31-én szerződést bontott a DPÚK-val. A szerződésben megállapított három hónapos felmondási határidő 2006. május 1-jén járt le. Ebben az időszakban a DPÚK nyújtott személyszállítási szolgáltatásokat, amelyekért kompenzációban részesült. |
| --- | --- |

(28)

Ústí régió hatóságai 2006-ban további kiegészítéseket írtak alá – a DPÚK kivételével – az összes olyan gazdasági szereplővel, amely 2005 májusa és decembere között személyszállítási szolgáltatásokat nyújtott. Az e kiegészítéseket előkészítő tárgyalások során a DPÚK a javadalmazás emelését követelte, amit Ústí régió hatóságai elutasítottak. Ezért az Ústí régió 2006. január 31-én szerződést bontott a DPÚK-val. A szerződésben megállapított három hónapos felmondási határidő 2006. május 1-jén járt le. Ebben az időszakban a DPÚK nyújtott személyszállítási szolgáltatásokat, amelyekért kompenzációban részesült.

| (29) | A cseh hatóságok megadták a Bizottságnak a kiegészítésekben szereplő azon paramétereket, amelyeket figyelembe vettek a következő gazdasági szereplők 2006. évi bizonyítható veszteségének becslése tekintetében:

  3. táblázat
   (15)


  A 2006. évi szerződések áttekintése

  (A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)















  2006 | Km-ek száma | A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben | A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban | Tervezett bevétel CZK/km-ben | Tervezett teljes bevétel CZK-ban | Bizonyítható veszteség CZK/km-ben | Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600,00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16.40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

A cseh hatóságok megadták a Bizottságnak a kiegészítésekben szereplő azon paramétereket, amelyeket figyelembe vettek a következő gazdasági szereplők 2006. évi bizonyítható veszteségének becslése tekintetében:

3. táblázat
   (15)

A 2006. évi szerződések áttekintése

(A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)

2006

Km-ek száma

A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben

A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban

Tervezett bevétel CZK/km-ben

Tervezett teljes bevétel CZK-ban

Bizonyítható veszteség CZK/km-ben

Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600,00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16.40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | A gazdasági szereplőknek a szolgáltatások nyújtásáért 2006-ban fizetett tényleges javadalmazás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A tényleges veszteség kompenzációja 2006-ban







  Gazdasági szereplő | CZK |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

A gazdasági szereplőknek a szolgáltatások nyújtásáért 2006-ban fizetett tényleges javadalmazás a következőképpen alakult:

4. táblázat

A tényleges veszteség kompenzációja 2006-ban

Gazdasági szereplő

CZK

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Teplice 2006-ra további, 35 514 000 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt kapott Teplice önkormányzatától. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ez a kompenzáció kizárólag a Teplice önkormányzata területén történő önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódott. Ezért ennek a kompenzációnak nincs köze az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönül, így nem kapcsolódik az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(31)

A cseh hatóságok által adott információk szerint a DP Teplice 2006-ra további, 35 514 000 CZK összegű közszolgáltatási kompenzációt kapott Teplice önkormányzatától. Amint azonban azt a cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukban pontosították, ez a kompenzáció kizárólag a Teplice önkormányzata területén történő önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódott. Ezért ennek a kompenzációnak nincs köze az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönül, így nem kapcsolódik az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez.

| (32) | Amint az a (28) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a DPÚK a 2006. január és április között teljesített közszolgáltatásokért részesült kompenzációban. A cseh hatóságok szerint ez a kompenzáció 92 172 509,24 CZK-t tett ki. Ezt az összeget a kiegészítésben előírt alábbi paraméterek alapján számították ki:

  5. táblázat


  A DPÚK-nak 2006. jan.–ápr. időszakra fizetett kompenzáció













  2006. január–április | Km-ek száma | Várható ár CZK/km-ben | Várható teljes ár CZK-ban | Tervezett bevétel CZK/km-ben | Tervezett teljes bevétel CZK-ban | Bizonyítható veszteség CZK/km-ben | Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Amint az a (28) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a DPÚK a 2006. január és április között teljesített közszolgáltatásokért részesült kompenzációban. A cseh hatóságok szerint ez a kompenzáció 92 172 509,24 CZK-t tett ki. Ezt az összeget a kiegészítésben előírt alábbi paraméterek alapján számították ki:

5. táblázat

A DPÚK-nak 2006. jan.–ápr. időszakra fizetett kompenzáció

2006. január–április

Km-ek száma

Várható ár CZK/km-ben

Várható teljes ár CZK-ban

Tervezett bevétel CZK/km-ben

Tervezett teljes bevétel CZK-ban

Bizonyítható veszteség CZK/km-ben

Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | A DPÚK szerződéstől való elállása következtében Ústí régió hatóságai pályázati eljárást írtak ki olyan gazdasági szereplők kiválasztása céljából, amelyek hajlandóak a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalakon regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtására. Az eljárás eredményeként a vonalak üzemeltetésére a ČSAD Česká Lípa céget választott ák ki. Időközben a DPÚK továbbra is nyújtott személyszállítási szolgáltatásokat, de azon időszak tekintetében kompenzációt nem fizettek, így a DPÚK 2006. augusztus 1-jén felhagyott szolgáltatásaival az Ústí régióban. Mivel a ČSAD Česká Lípa nem tudta azonnal megkezdeni a vonalak üzemeltetését ezen a napon, a hatóságok az 1191/69/EGK rendelet alapján egyoldalúan kötelezettséget írtak elő a DPÚK számára a személyszállítási szolgáltatások 2006. augusztus 8. és 2006. szeptember 8. közötti további nyújtására vonatkozóan. A DPÚK számára előleget fizettek az ebből a kötelezésből származó kötelezettség teljesítése nyomán keletkező veszteség fedezésére. |
| --- | --- |

(33)

A DPÚK szerződéstől való elállása következtében Ústí régió hatóságai pályázati eljárást írtak ki olyan gazdasági szereplők kiválasztása céljából, amelyek hajlandóak a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalakon regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtására. Az eljárás eredményeként a vonalak üzemeltetésére a ČSAD Česká Lípa céget választott ák ki. Időközben a DPÚK továbbra is nyújtott személyszállítási szolgáltatásokat, de azon időszak tekintetében kompenzációt nem fizettek, így a DPÚK 2006. augusztus 1-jén felhagyott szolgáltatásaival az Ústí régióban. Mivel a ČSAD Česká Lípa nem tudta azonnal megkezdeni a vonalak üzemeltetését ezen a napon, a hatóságok az 1191/69/EGK rendelet alapján egyoldalúan kötelezettséget írtak elő a DPÚK számára a személyszállítási szolgáltatások 2006. augusztus 8. és 2006. szeptember 8. közötti további nyújtására vonatkozóan. A DPÚK számára előleget fizettek az ebből a kötelezésből származó kötelezettség teljesítése nyomán keletkező veszteség fedezésére.

2.3.   KOMPENZÁCIÓ A KÖZSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK 2006. SZEPTEMBER 9. ÉS 2007. JÚNIUS 2. KÖZÖTTI IDŐSZAKBAN TÖRTÉNŐ TELJESÍTÉSÉÉRT

| (34) | A DPÚK 2006. szeptember 8-án végleg befejezte Ústí régióban a személyszállítási szolgáltatások nyújtását. A ČSAD Česká Lípának 2006. szeptember 9-én kellett volna megkezdenie a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalak üzemeltetését, de ezt ismét nem tette meg, így Ústí régió hatóságai úgy döntöttek, hogy e szolgáltatások ellátására olyan gazdasági szereplőkkel kötnek szerződést, akiknek ajánlata a DPÚK szolgáltatásainak helyettesítésére lefolytatott eljárást követően nem került kiválasztásra. A gazdasági szereplők kiválasztása a ČSAD Česká Lípa ajánlatát követő legelőnyösebb ajánlat alapján történt – másként kifejezve a második legjobb ajánlatot választott ák ki. Az összesen tizenöt terület közül, ahol eredetileg a ČSAD Česká Lípa került kiválasztásra a DPÚK helyett, ez kilenc területen lehetséges volt. |
| --- | --- |

(34)

A DPÚK 2006. szeptember 8-án végleg befejezte Ústí régióban a személyszállítási szolgáltatások nyújtását. A ČSAD Česká Lípának 2006. szeptember 9-én kellett volna megkezdenie a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalak üzemeltetését, de ezt ismét nem tette meg, így Ústí régió hatóságai úgy döntöttek, hogy e szolgáltatások ellátására olyan gazdasági szereplőkkel kötnek szerződést, akiknek ajánlata a DPÚK szolgáltatásainak helyettesítésére lefolytatott eljárást követően nem került kiválasztásra. A gazdasági szereplők kiválasztása a ČSAD Česká Lípa ajánlatát követő legelőnyösebb ajánlat alapján történt – másként kifejezve a második legjobb ajánlatot választott ák ki. Az összesen tizenöt terület közül, ahol eredetileg a ČSAD Česká Lípa került kiválasztásra a DPÚK helyett, ez kilenc területen lehetséges volt.

| (35) | A 6. táblázat sorolja fel azokat a gazdasági szereplőket, amelyekkel Ústí régió közszolgáltatási szerződéseket kötött a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalakra, valamint azokat a paramétereket, amelyeket a javadalmazásnak az említett szolgáltatások 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban történő nyújtásából eredő bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése alapján történő meghatározásához figyelembe vettek.

  6. táblázat


  A 2006. szeptember–2007. június közötti szerződések áttekintése
   (16)

  (A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)















  2006. szeptember 9.–2007. június 2.) | Km-ek száma | A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben | A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban | Tervezett bevétel CZK/km-ben | Tervezett teljes bevétel CZK-ban | Bizonyítható veszteség CZK/km-ben | Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

A 6. táblázat sorolja fel azokat a gazdasági szereplőket, amelyekkel Ústí régió közszolgáltatási szerződéseket kötött a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra a korábban a DPÚK által üzemeltetett vonalakra, valamint azokat a paramétereket, amelyeket a javadalmazásnak az említett szolgáltatások 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban történő nyújtásából eredő bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése alapján történő meghatározásához figyelembe vettek.

6. táblázat

A 2006. szeptember–2007. június közötti szerződések áttekintése
   (16)

(A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)

2006. szeptember 9.–2007. június 2.)

Km-ek száma

A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben

A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban

Tervezett bevétel CZK/km-ben

Tervezett teljes bevétel CZK-ban

Bizonyítható veszteség CZK/km-ben

Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | A 7. táblázat igazolja, hogy az e gazdasági szereplőknek történt tényleges kifizetések nem haladták meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becsléseként meghatározott összegeket.

  7. táblázat


  A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződések alapján ténylegesen kifizetett veszteségkompenzáció







  Gazdasági szereplő | CZK |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

A 7. táblázat igazolja, hogy az e gazdasági szereplőknek történt tényleges kifizetések nem haladták meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becsléseként meghatározott összegeket.

7. táblázat

A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződések alapján ténylegesen kifizetett veszteségkompenzáció

Gazdasági szereplő

CZK

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4.   KOMPENZÁCIÓ KÖZSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK 2006. SZEPTEMBER 9. ÉS 2006. DECEMBER 31. KÖZÖTTI IDŐSZAKBAN TÖRTÉNŐ TELJESÍTÉSÉÉRT

| (37) | Hat területen azon tizenötből, amelyek DPÚK-tól való átvételét a ČSAD Česká Lípa eredetileg vállalta, nem volt olyan második helyezett ajánlattevő, amellyel az Ústí régió közszolgáltatási szerződést köthetett volna. Ezekre a területekre az Ústí régió egy második koncessziós fordulót írt ki, de azon csak egy ajánlattevő vett részt. Ezért e vonalak üzemeltetésére a gazdasági szereplőket tárgyalásos eljárással választott ák ki és velük a szerződéseket csak és kizárólag a szolgáltatás DPÚK általi beszüntetését, majd a ČSAD Česká Lípa későbbi nemteljesítését követő időszakra – azaz 2006 végéig – kötötték meg a szolgáltatások zökkenőmentes folytonossága (17), és a régió lakosai számára megfelelő szintű személyszállítási szolgáltatás biztosítása érdekében (18). |
| --- | --- |

(37)

Hat területen azon tizenötből, amelyek DPÚK-tól való átvételét a ČSAD Česká Lípa eredetileg vállalta, nem volt olyan második helyezett ajánlattevő, amellyel az Ústí régió közszolgáltatási szerződést köthetett volna. Ezekre a területekre az Ústí régió egy második koncessziós fordulót írt ki, de azon csak egy ajánlattevő vett részt. Ezért e vonalak üzemeltetésére a gazdasági szereplőket tárgyalásos eljárással választott ák ki és velük a szerződéseket csak és kizárólag a szolgáltatás DPÚK általi beszüntetését, majd a ČSAD Česká Lípa későbbi nemteljesítését követő időszakra – azaz 2006 végéig – kötötték meg a szolgáltatások zökkenőmentes folytonossága (17), és a régió lakosai számára megfelelő szintű személyszállítási szolgáltatás biztosítása érdekében (18).

| (38) | A 8. táblázat azokat a további gazdasági szereplőket sorolja fel, amelyekkel az Ústí régió szerződéseket kötött, valamint a bizonyítható veszteség szintjének becsléséhez figyelembe vett paramétereket:

  8. táblázat


  A 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti szerződések áttekintése
   (19)

  (A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)















  2006. szeptember 9.–december 31. | Km-ek száma | A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben | A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban | Tervezett bevétel CZK/km-ben | Tervezett teljes bevétel CZK-ban | Bizonyítható veszteség CZK/km-ben | Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

A 8. táblázat azokat a további gazdasági szereplőket sorolja fel, amelyekkel az Ústí régió szerződéseket kötött, valamint a bizonyítható veszteség szintjének becsléséhez figyelembe vett paramétereket:

8. táblázat

A 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti szerződések áttekintése
   (19)

(A cseh hatóságok által az eljárást megindító határozatot követően közölt, korrigált számadatok)

2006. szeptember 9.–december 31.

Km-ek száma

A személyszállítási szolgáltatások várható ára CZK/km-ben

A személyszállítási szolgáltatások várható összesített ára CZK-ban

Tervezett bevétel CZK/km-ben

Tervezett teljes bevétel CZK-ban

Bizonyítható veszteség CZK/km-ben

Teljes bizonyítható veszteség CZK-ban

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | A 9. táblázat igazolja, hogy az adott gazdasági szereplőknek fizetett tényleges javadalmazás nem haladta meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését.

  9. táblázat


  A 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló szerződések alapján ténylegesen kifizetett veszteségkompenzáció







  Gazdasági szereplő | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

A 9. táblázat igazolja, hogy az adott gazdasági szereplőknek fizetett tényleges javadalmazás nem haladta meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését.

9. táblázat

A 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló szerződések alapján ténylegesen kifizetett veszteségkompenzáció

Gazdasági szereplő

CZK

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5.   A DP ÚSTÍ JAVÁRA NYÚJTOTT GARANCIÁK ÉS TÖRZSTŐKEEMELÉS

| (40) | Ústí nad Labem önkormányzata két alkalommal nyújtott garanciát az DP Ústí számára, 2004. július 23-án egy 35 000 000 CZK értékű és 2005. április 11-én egy 5 000 000 CZK értékű bankkölcsön biztosítására. A kölcsönöket a Komerční banka, a.s. (20) nyújtotta. A cseh hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy ezeket a – hiteleket 100 %-ban lefedő – garanciákat olyan hitelekre adták, amelyek Ústí nad Labem önkormányzat területén kizárólag az olcsóbb, de környezetszennyezőbb autóbusz-szolgáltatás kiváltására szolgáló trolibuszvonal kiépítésére lettek elkülönítve. |
| --- | --- |

(40)

Ústí nad Labem önkormányzata két alkalommal nyújtott garanciát az DP Ústí számára, 2004. július 23-án egy 35 000 000 CZK értékű és 2005. április 11-én egy 5 000 000 CZK értékű bankkölcsön biztosítására. A kölcsönöket a Komerční banka, a.s. (20) nyújtotta. A cseh hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy ezeket a – hiteleket 100 %-ban lefedő – garanciákat olyan hitelekre adták, amelyek Ústí nad Labem önkormányzat területén kizárólag az olcsóbb, de környezetszennyezőbb autóbusz-szolgáltatás kiváltására szolgáló trolibuszvonal kiépítésére lettek elkülönítve.

| (41) | Ústí nad Labem önkormányzata 2006-ban 160 000 000 CZK-val megemelte a DP Ústí törzstőkéjét. A törzstőkeemelést kizárólag Ústí nad Labem önkormányzata közlekedés-villamosításra vonatkozó hosszú távú stratégiai célkitűzésének megfelelően (Ústí nad Labem – Střekov közötti) trolibuszvonal DP Ústí általi kiépítésének finanszírozására adták. Az említett törzstőkeemelésből származó forrásokat elkülönített számlán tartották. |
| --- | --- |

(41)

Ústí nad Labem önkormányzata 2006-ban 160 000 000 CZK-val megemelte a DP Ústí törzstőkéjét. A törzstőkeemelést kizárólag Ústí nad Labem önkormányzata közlekedés-villamosításra vonatkozó hosszú távú stratégiai célkitűzésének megfelelően (Ústí nad Labem – Střekov közötti) trolibuszvonal DP Ústí általi kiépítésének finanszírozására adták. Az említett törzstőkeemelésből származó forrásokat elkülönített számlán tartották.

3.   AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZAT

| (42) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban a panaszos által felvetett alábbi intézkedéseket értékelte:






  a) | egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2005–2006 tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció; |
| --- | --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban a panaszos által felvetett alábbi intézkedéseket értékelte:

a)

egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2005–2006 tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció;

| b) | egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2006. szeptember 9-től2007. június 2-ig terjedő időszak tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció; |
| --- | --- |

b)

egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2006. szeptember 9-től2007. június 2-ig terjedő időszak tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció;

| c) | egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2006. szeptember 9-től2006. december 31-ig terjedő időszak tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció; |
| --- | --- |

c)

egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2006. szeptember 9-től2006. december 31-ig terjedő időszak tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció;

| d) | a DP Ústí javára egy 35 millió CZK és egy 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott két garancia; |
| --- | --- |

d)

a DP Ústí javára egy 35 millió CZK és egy 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott két garancia;

| e) | a DP Ústí javára nyújtott 160 millió CZK törzstőkeemelés; |
| --- | --- |

e)

a DP Ústí javára nyújtott 160 millió CZK törzstőkeemelés;

| f) | DP Chomutov javára nyújtott 3,5 millió CZK kölcsön; |
| --- | --- |

f)

DP Chomutov javára nyújtott 3,5 millió CZK kölcsön;

| g) | a DP Děčín megbízása parkolóórák üzemeltetésével; |
| --- | --- |

g)

a DP Děčín megbízása parkolóórák üzemeltetésével;

| h) | járműlízingek a DP Teplice számára (2006-tól további járművek); |
| --- | --- |

h)

járműlízingek a DP Teplice számára (2006-tól további járművek);

| i) | egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2004 tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció; |
| --- | --- |

i)

egyes fuvarozó vállalkozásoknak 2004 tekintetében regionális autóbusz-szolgáltatásokért nyújtott közszolgáltatási kompenzáció;

| j) | a DP Ústí számára nyújtott 30 millió CZK értékű garancia; |
| --- | --- |

j)

a DP Ústí számára nyújtott 30 millió CZK értékű garancia;

| k) | a DP Chomutov számára nyújtott 5,2 millió CZK értékű garancia; |
| --- | --- |

k)

a DP Chomutov számára nyújtott 5,2 millió CZK értékű garancia;

| l) | a DP Most számára nyújtott 245 000 CZK támogatás; |
| --- | --- |

l)

a DP Most számára nyújtott 245 000 CZK támogatás;

| m) | a DP Děčín számára egy autóbusz-pályaudvar lízingbe adása; |
| --- | --- |

m)

a DP Děčín számára egy autóbusz-pályaudvar lízingbe adása;

| n) | a DP Teplice számára nyújtott 13,7 millió CZK támogatás; |
| --- | --- |

n)

a DP Teplice számára nyújtott 13,7 millió CZK támogatás;

| o) | 2003-tól járművek lízingbe adása a DP Teplice számára; |
| --- | --- |

o)

2003-tól járművek lízingbe adása a DP Teplice számára;

| p) | a DP Most számára nyújtott 455 000 CZK támogatás; |
| --- | --- |

p)

a DP Most számára nyújtott 455 000 CZK támogatás;

| (43) | A (42) preambulumbekezdésben az i)–o) pont alatt felsorolt intézkedések tekintetében a Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy ezeknek az intézkedéseknek az alapját 2004. május 1-je – azaz a Cseh Köztársaságnak az Európai Unióhoz csatlakozása – előtt kötött szerződések képezték. Ezért a Bizottság megállapította, hogy nincs hatásköre ezen intézkedések értékelésére. Emellett a Bizottság megállapította, hogy a (42) preambulumbekezdés p) pontjában említett intézkedést létező támogatási program keretében nyújtották. |
| --- | --- |

(43)

A (42) preambulumbekezdésben az i)–o) pont alatt felsorolt intézkedések tekintetében a Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy ezeknek az intézkedéseknek az alapját 2004. május 1-je – azaz a Cseh Köztársaságnak az Európai Unióhoz csatlakozása – előtt kötött szerződések képezték. Ezért a Bizottság megállapította, hogy nincs hatásköre ezen intézkedések értékelésére. Emellett a Bizottság megállapította, hogy a (42) preambulumbekezdés p) pontjában említett intézkedést létező támogatási program keretében nyújtották.

| (44) | A Bizottság a (42) preambulumbekezdés f) pontjában említett intézkedést illetően megállapította, hogy a DP Chomutov számára nyújtott 3,5 millió CZK összegű kölcsön nem jelent állami támogatást. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a (42) preambulumbekezdés f) pontjában említett intézkedést illetően megállapította, hogy a DP Chomutov számára nyújtott 3,5 millió CZK összegű kölcsön nem jelent állami támogatást.

| (45) | Hasonlóképpen a (42) preambulumbekezdés g) pontjában említett intézkedéssel kapcsolatban a Bizottság azt állapította meg, hogy a parkolóórák DP Děčín általi üzemeltetésével kapcsolatos potenciális előnyök nem tudják a versenyt torzítani és nem tudják befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az említett intézkedés megfelel a 69/2001/EK bizottsági rendelet (21) szerinti de minimis támogatás feltételeinek. |
| --- | --- |

(45)

Hasonlóképpen a (42) preambulumbekezdés g) pontjában említett intézkedéssel kapcsolatban a Bizottság azt állapította meg, hogy a parkolóórák DP Děčín általi üzemeltetésével kapcsolatos potenciális előnyök nem tudják a versenyt torzítani és nem tudják befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az említett intézkedés megfelel a 69/2001/EK bizottsági rendelet (21) szerinti de minimis támogatás feltételeinek.

| (46) | A Bizottság a (42) preambulumbekezdés h) pontjában említett intézkedést illetően megállapította, hogy nincs hatásköre a Teplice önkormányzata által a DP Teplice javára a 2003. december 10-i eredeti megállapodás alapján bonyolított trolibuszlízing értékelésére. Mivel azonban a lízingszerződést kétszer – 2006. május 5-én és 2006. október 18-án – módosították további trolibuszok lízingelése tekintetében, a Bizottság értékelhetné az e módosításokból eredő lízingeket. Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kifejtette, hogy mivel ezeket a járműveket kizárólag közszolgáltatási kötelezettség teljesítésére használták, a lízingszerződésből származó összes költséget a közszolgáltatási kompenzáció részének kell tekinteni. Azonban ezek a trolibuszlízingek – amint az a (27) preambulumbekezdésben is szerepel – kizárólag a Teplice önkormányzata területén belüli, önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódtak, így ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság a (42) preambulumbekezdés h) pontjában említett intézkedést illetően megállapította, hogy nincs hatásköre a Teplice önkormányzata által a DP Teplice javára a 2003. december 10-i eredeti megállapodás alapján bonyolított trolibuszlízing értékelésére. Mivel azonban a lízingszerződést kétszer – 2006. május 5-én és 2006. október 18-án – módosították további trolibuszok lízingelése tekintetében, a Bizottság értékelhetné az e módosításokból eredő lízingeket. Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kifejtette, hogy mivel ezeket a járműveket kizárólag közszolgáltatási kötelezettség teljesítésére használták, a lízingszerződésből származó összes költséget a közszolgáltatási kompenzáció részének kell tekinteni. Azonban ezek a trolibuszlízingek – amint az a (27) preambulumbekezdésben is szerepel – kizárólag a Teplice önkormányzata területén belüli, önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódtak, így ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra nyújtott közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek, így nem kapcsolódnak az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekhez.

| (47) | A (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt különböző időszakok tekintetében egyes fuvarozóknak nyújtott közszolgáltatási kompenzációt illetően a Bizottság az eljárást megindító határozatban megvizsgálta, hogy ezek az intézkedések vonnak-e maguk után állami támogatást a Bíróság által az Altmark-ítéletben (22) megállapított feltételek értelmében. Mivel a Bizottság kételyeinek adott hangot a második, a harmadik és a negyedik Altmark-feltétel teljesülését illetően, megállapította, hogy nem zárható ki az, hogy a kompenzáció a Szerződés értelmében vett állami támogatást valósít meg. |
| --- | --- |

(47)

A (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt különböző időszakok tekintetében egyes fuvarozóknak nyújtott közszolgáltatási kompenzációt illetően a Bizottság az eljárást megindító határozatban megvizsgálta, hogy ezek az intézkedések vonnak-e maguk után állami támogatást a Bíróság által az Altmark-ítéletben (22) megállapított feltételek értelmében. Mivel a Bizottság kételyeinek adott hangot a második, a harmadik és a negyedik Altmark-feltétel teljesülését illetően, megállapította, hogy nem zárható ki az, hogy a kompenzáció a Szerződés értelmében vett állami támogatást valósít meg.

| (48) | A Bizottság a (42) preambulumbekezdés d) és e) pontjában felsorolt intézkedéseket illetően elemezte, hogy a DP Ústí számára történő garanciavállalás és a törzstőkeemelés állami támogatásnak minősül-e és különösen hogy azok a piacgazdasági befektető elvével összhangban állónak tekinthetőek-e. A Bizottság az eljárást megindító határozatban azt állapította meg, hogy nem zárható ki az, hogy ezek az intézkedések nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének, és ezért azok a Szerződés értelmében vett állami támogatást valósíthatnak meg. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság a (42) preambulumbekezdés d) és e) pontjában felsorolt intézkedéseket illetően elemezte, hogy a DP Ústí számára történő garanciavállalás és a törzstőkeemelés állami támogatásnak minősül-e és különösen hogy azok a piacgazdasági befektető elvével összhangban állónak tekinthetőek-e. A Bizottság az eljárást megindító határozatban azt állapította meg, hogy nem zárható ki az, hogy ezek az intézkedések nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének, és ezért azok a Szerződés értelmében vett állami támogatást valósíthatnak meg.

| (49) | A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy a (42) preambulumbekezdés a)–e) pontjában felsorolt intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy a (42) preambulumbekezdés a)–e) pontjában felsorolt intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e.

| (50) | A (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában említett közszolgáltatási kompenzáció tekintetében a Bizottság leszögezte, hogy az eljárást megindító határozat szakaszában nem tudta azt a következtetést levonni, hogy a kompenzáció összege nem haladta meg a közszolgálati kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű hasznot. |
| --- | --- |

(50)

A (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában említett közszolgáltatási kompenzáció tekintetében a Bizottság leszögezte, hogy az eljárást megindító határozat szakaszában nem tudta azt a következtetést levonni, hogy a kompenzáció összege nem haladta meg a közszolgálati kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű hasznot.

| (51) | A Bizottság kételyeinek adott hangot különösen az előre nem látható költségek fogalma és a kiszámításhoz használt módszertan miatt, különösen mivel az a DP Teplice és a DP Ústí esetében 2005-ben és 2006-ban a javadalmazás várható szintje feletti kifizetéseket eredményeztek. Továbbá a Bizottság kételyeknek adott hangot az annak ellenőrzésére alkalmazott módszertan vonatkozásában, hogy a gazdasági szereplők által várt költségek megfeleltek-e a nyújtott szolgáltatások sajátosságainak. E tekintetben a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy az árakban figyelembe vett haszon ésszerűnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság kételyeinek adott hangot különösen az előre nem látható költségek fogalma és a kiszámításhoz használt módszertan miatt, különösen mivel az a DP Teplice és a DP Ústí esetében 2005-ben és 2006-ban a javadalmazás várható szintje feletti kifizetéseket eredményeztek. Továbbá a Bizottság kételyeknek adott hangot az annak ellenőrzésére alkalmazott módszertan vonatkozásában, hogy a gazdasági szereplők által várt költségek megfeleltek-e a nyújtott szolgáltatások sajátosságainak. E tekintetben a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy az árakban figyelembe vett haszon ésszerűnek tekinthető-e.

| (52) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy kételyek merültek fel abban a tekintetben, hogy a közszolgáltatási kompenzáció a Szerződéssel összeegyeztethető-e. A Bizottság további információkat kért be különösen a kompenzáció kiszámítására használt módszertanról (a várható árak szintjének megállapítását, az ésszerű haszon számítását és az „előre nem látható költségek” fogalmát illetően). |
| --- | --- |

(52)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy kételyek merültek fel abban a tekintetben, hogy a közszolgáltatási kompenzáció a Szerződéssel összeegyeztethető-e. A Bizottság további információkat kért be különösen a kompenzáció kiszámítására használt módszertanról (a várható árak szintjének megállapítását, az ésszerű haszon számítását és az „előre nem látható költségek” fogalmát illetően).

| (53) | A Bizottság a (42) preambulumbekezdés d) és e) pontjában említett intézkedések vonatkozásában az eljárást megindító határozatban kifejtette, hogy a cseh hatóságok nem adtak megfelelő tájékoztatást ahhoz, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy a törzstőkeemelés és a két garancia szükséges volt-e a közös érdekű cél eléréséhez és azzal arányban állt-e, és így nem járt a verseny szükségtelen torzulásával. A Bizottság ezért kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy ezek az intézkedések a Szerződéssel összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság a (42) preambulumbekezdés d) és e) pontjában említett intézkedések vonatkozásában az eljárást megindító határozatban kifejtette, hogy a cseh hatóságok nem adtak megfelelő tájékoztatást ahhoz, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy a törzstőkeemelés és a két garancia szükséges volt-e a közös érdekű cél eléréséhez és azzal arányban állt-e, és így nem járt a verseny szükségtelen torzulásával. A Bizottság ezért kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy ezek az intézkedések a Szerződéssel összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e.

4.   A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI

| (54) | A cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukkal együtt a következő három dokumentumot nyújtották be: Ústí régió nyilatkozata, Teplice önkormányzatának nyilatkozata és a DP Ústí (az állítólagos kedvezményezettek egyike) nyilatkozata. Egyben kihasználta a lehetőséget az eljárást megindító határozat 1., 3., 6. és 7. táblázatában szereplő adatok helyesbítésére is. A táblázatokban levő hibák oka egyes személyszállítási szolgáltatások kihagyása és az adatok helytelen átírása volt. A helyesbített adatok most a fenti 1., 3., 6. és 8. táblázatban szerepelnek. |
| --- | --- |

(54)

A cseh hatóságok az eljárást megindító határozatra küldött válaszukkal együtt a következő három dokumentumot nyújtották be: Ústí régió nyilatkozata, Teplice önkormányzatának nyilatkozata és a DP Ústí (az állítólagos kedvezményezettek egyike) nyilatkozata. Egyben kihasználta a lehetőséget az eljárást megindító határozat 1., 3., 6. és 7. táblázatában szereplő adatok helyesbítésére is. A táblázatokban levő hibák oka egyes személyszállítási szolgáltatások kihagyása és az adatok helytelen átírása volt. A helyesbített adatok most a fenti 1., 3., 6. és 8. táblázatban szerepelnek.

4.1.   A KÖZSZOLGÁLTATÁSI KOMPENZÁCIÓT ILLETŐ TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSÁRA VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

| (55) | A cseh hatóságok szerint az Ústí régió által a (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt regionális fuvarozóknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció megfelel a négy Altmark-szempontnak, és így nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

(55)

A cseh hatóságok szerint az Ústí régió által a (42) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt regionális fuvarozóknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció megfelel a négy Altmark-szempontnak, és így nem képez állami támogatást.

| (56) | Az első Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok azt állították, hogy a Bizottság már az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a feltétel a vizsgált összes közszolgáltatási szerződés tekintetében megvalósult. |
| --- | --- |

(56)

Az első Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok azt állították, hogy a Bizottság már az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a feltétel a vizsgált összes közszolgáltatási szerződés tekintetében megvalósult.

| (57) | A második Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok kifejtették, hogy az Ústí régió a vizsgált összes közszolgáltatási szerződés értelmében fedezte a gazdasági szereplők bizonyítható veszteségét, amelyet a) a közszolgáltatási szerződésből eredő személyszállítási szolgáltatások költsége és b) a fuvarozó bevételei különbözeteként számítottak ki. A személyszállítási szolgáltatások költségei a következőket foglalták magukban: i. a fuvarozó költségei egy átlagos vállalkozás költségeinek megfelelően, és ii. ésszerű haszon. Ezeket a szempontokat előzetesen, átlátható és tárgyilagos módon határozták meg, a kompenzáció legmagasabb szintjét a kezdetekkor szakértői véleménnyel lekorlátozva. A regionális hatóságoknak továbbá hatáskörük volt annak ellenőrzésére, hogy a becsléshez használt adatok helytállóak-e és megfelelnek-e az adott gazdasági szereplő helyzetének. |
| --- | --- |

(57)

A második Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok kifejtették, hogy az Ústí régió a vizsgált összes közszolgáltatási szerződés értelmében fedezte a gazdasági szereplők bizonyítható veszteségét, amelyet a) a közszolgáltatási szerződésből eredő személyszállítási szolgáltatások költsége és b) a fuvarozó bevételei különbözeteként számítottak ki. A személyszállítási szolgáltatások költségei a következőket foglalták magukban: i. a fuvarozó költségei egy átlagos vállalkozás költségeinek megfelelően, és ii. ésszerű haszon. Ezeket a szempontokat előzetesen, átlátható és tárgyilagos módon határozták meg, a kompenzáció legmagasabb szintjét a kezdetekkor szakértői véleménnyel lekorlátozva. A regionális hatóságoknak továbbá hatáskörük volt annak ellenőrzésére, hogy a becsléshez használt adatok helytállóak-e és megfelelnek-e az adott gazdasági szereplő helyzetének.

| (58) | Az egyes gazdasági szereplők esetében használt eltérő kilométerenkénti árat illetően – amellyel kapcsolatban a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeinek adott hangot – a cseh hatóságok válasza az volt, hogy ezek az árak az eltérő autóbuszos szolgáltatók költségeihez, az adott vonalhoz és üzemidőhöz, valamint az egyes vonalak sajátosságaihoz kapcsolódnak. A cseh hatóságok további érvként bemutatták a szabványos hosszú távú koncessziók eredményét, amelyeknél az ajánlott ár a vidéki területekre vonatkozó 25,48 CZK/km és az elővárosi területekre vonatkozó 45,79 CZK/km között változik. Emiatt a cseh hatóságoknak meggyőződése, hogy a második Altmark-feltétel valamennyi közszolgáltatási szerződés esetében teljesül. |
| --- | --- |

(58)

Az egyes gazdasági szereplők esetében használt eltérő kilométerenkénti árat illetően – amellyel kapcsolatban a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeinek adott hangot – a cseh hatóságok válasza az volt, hogy ezek az árak az eltérő autóbuszos szolgáltatók költségeihez, az adott vonalhoz és üzemidőhöz, valamint az egyes vonalak sajátosságaihoz kapcsolódnak. A cseh hatóságok további érvként bemutatták a szabványos hosszú távú koncessziók eredményét, amelyeknél az ajánlott ár a vidéki területekre vonatkozó 25,48 CZK/km és az elővárosi területekre vonatkozó 45,79 CZK/km között változik. Emiatt a cseh hatóságoknak meggyőződése, hogy a második Altmark-feltétel valamennyi közszolgáltatási szerződés esetében teljesül.

| (59) | A harmadik Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok emlékeztettek arra, hogy az Ústí régió által megkötött közszolgáltatási szerződések rendelkeztek a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becsléséről. |
| --- | --- |

(59)

A harmadik Altmark-feltételt illetően a cseh hatóságok emlékeztettek arra, hogy az Ústí régió által megkötött közszolgáltatási szerződések rendelkeztek a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becsléséről.

| (60) | A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése szerint a régiónak legfeljebb az említett becslés összegéig meg kell térítenie a bizonyítható veszteséget, és az csak az előre nem látható költségekkel egészíthető ki. Így ha a szóban forgó időszak tényleges vesztesége az előzetes becslésnél magasabb, az Ústí régió a veszteséget csak a becsült összegig téríti meg, az előre nem látható költségek kivételével. |
| --- | --- |

(60)

A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése szerint a régiónak legfeljebb az említett becslés összegéig meg kell térítenie a bizonyítható veszteséget, és az csak az előre nem látható költségekkel egészíthető ki. Így ha a szóban forgó időszak tényleges vesztesége az előzetes becslésnél magasabb, az Ústí régió a veszteséget csak a becsült összegig téríti meg, az előre nem látható költségek kivételével.

| (61) | A cseh hatóságok ebben a vonatkozásban megjegyezték, hogy egy fuvarozó sem kapott alapszintű személyszállítási szolgáltatásaiért a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becslésének 2005. és 2006. évi közszolgáltatási szerződésekben foglalt szintjénél magasabb kompenzációt. Mindemellett 2006-ban az Ústí régió öt területét kiszolgáló három gazdasági szereplő veszteséges volt. A cseh hatóságok által becsatolt dokumentumok igazolják, hogy ez a három gazdasági szereplő megpróbált az Ústí régiótól további kompenzációt kérni. Ústí régió azonban többletkompenzációt nem nyújtott, és így ezeket a fuvarozókat saját üzleti kockázatuk viselésére kényszerítette. A cseh hatóságok megjegyezték továbbá, hogy a fuvarozó nem dönthet egyoldalúan a személyszállítási szolgáltatások egyes vonalakon történő beszüntetéséről, illetve nem befolyásolhatja a kínált szolgáltatás terjedelmét és gyakoriságát. Ha a fuvarozó nem biztosítaná a szerződésében előírt alapszintű személyszállítási szolgáltatást, Ústí régió kötbér felszámítására lenne jogosult. |
| --- | --- |

(61)

A cseh hatóságok ebben a vonatkozásban megjegyezték, hogy egy fuvarozó sem kapott alapszintű személyszállítási szolgáltatásaiért a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becslésének 2005. és 2006. évi közszolgáltatási szerződésekben foglalt szintjénél magasabb kompenzációt. Mindemellett 2006-ban az Ústí régió öt területét kiszolgáló három gazdasági szereplő veszteséges volt. A cseh hatóságok által becsatolt dokumentumok igazolják, hogy ez a három gazdasági szereplő megpróbált az Ústí régiótól további kompenzációt kérni. Ústí régió azonban többletkompenzációt nem nyújtott, és így ezeket a fuvarozókat saját üzleti kockázatuk viselésére kényszerítette. A cseh hatóságok megjegyezték továbbá, hogy a fuvarozó nem dönthet egyoldalúan a személyszállítási szolgáltatások egyes vonalakon történő beszüntetéséről, illetve nem befolyásolhatja a kínált szolgáltatás terjedelmét és gyakoriságát. Ha a fuvarozó nem biztosítaná a szerződésében előírt alapszintű személyszállítási szolgáltatást, Ústí régió kötbér felszámítására lenne jogosult.

| (62) | A cseh hatóságok elismerték azonban, hogy a közúti közlekedési törvény nem adja meg az „előre nem látható költségek” fogalmának részletesebb meghatározását, és így a fogalom meghatározása a szállítási szolgáltatások beszerzőire hárul. Az előre nem látható költségek fogalmát az Ústí régió által az egyes fuvarozókkal kötött közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták. Az előre nem látható költségek olyan helyzetekre utalnak, amelyek a társaság irányításától függetlenek, ilyenek a természeti katasztrófák, az árakba állami szinten történő beavatkozások, a jövedéki adó, a héa stb. változásai. A cseh hatóságok becsatolták a Bizottságnak a közszolgáltatási szerződések vonatkozó kivonatait. |
| --- | --- |

(62)

A cseh hatóságok elismerték azonban, hogy a közúti közlekedési törvény nem adja meg az „előre nem látható költségek” fogalmának részletesebb meghatározását, és így a fogalom meghatározása a szállítási szolgáltatások beszerzőire hárul. Az előre nem látható költségek fogalmát az Ústí régió által az egyes fuvarozókkal kötött közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták. Az előre nem látható költségek olyan helyzetekre utalnak, amelyek a társaság irányításától függetlenek, ilyenek a természeti katasztrófák, az árakba állami szinten történő beavatkozások, a jövedéki adó, a héa stb. változásai. A cseh hatóságok becsatolták a Bizottságnak a közszolgáltatási szerződések vonatkozó kivonatait.

| (63) | Végezetül a negyedik Altmark-feltételt illetően a három közszolgáltatási kompenzációs intézkedésre a cseh hatóságok által adott indokolás kissé eltérő volt, és az külön kerül ismertetésre. |
| --- | --- |

(63)

Végezetül a negyedik Altmark-feltételt illetően a három közszolgáltatási kompenzációs intézkedésre a cseh hatóságok által adott indokolás kissé eltérő volt, és az külön kerül ismertetésre.

| (64) | A 2005–2006-ra vonatkozó közszolgáltatási szerződésekkel (a (42) preambulumbekezdés a) pontjában említett intézkedésekkel) kapcsolatban a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a személyszállítási szolgáltatások Ústí régióban tapasztalt 2005. évi árának és a 2007-ben és később a koncessziós pályázatok alapján kínált áraknak az összehasonlítása nyomán úgy kell tekinteni, hogy a szerződések eleget tettek a feltételnek. Mivel a 2007. évi koncessziós pályázatok átláthatóak, nyíltak és megkülönböztetésmentesek voltak, a pályázatokon kínált árak piaci árak voltak, amelyek esetében a személyszállítási szolgáltatás az átlagos ésszerű gazdasági szereplő költségeit és egy ésszerű hasznot foglalt magában. Az árkülönbözetek elemzése azt mutatja, hogy a személyszállítási szolgáltatások átlagára 2005-ben 30,60 CZK/km, 2007-ben pedig 30,24 CZK/km volt. A regionális személyszállítási szolgáltatások ára 2005-ben 21,50 CZK/km és 37,16 CZK/km között változott. A hosszú távú koncessziós kiválasztási eljárás befejeződése után 2007-ben az árak 25,48 CZK/km és 45,79 CZK/km között változtak. A cseh hatóságok állítják, hogy ebből az összevetésből az következik, hogy az ár nem tért el számottevően, és hogy a különböző területek áreltérései 2007-ben még jelentősebbek voltak, mint 2005-ben. Ugyanebből az elemzésből kiderül, hogy a haszon nem tért el számottevően a 2005. és 2007. évi szerződésekben. Ezért a fuvarozók által a vizsgált időszakban elért hasznot a negyedik Altmark-feltételnek megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(64)

A 2005–2006-ra vonatkozó közszolgáltatási szerződésekkel (a (42) preambulumbekezdés a) pontjában említett intézkedésekkel) kapcsolatban a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a személyszállítási szolgáltatások Ústí régióban tapasztalt 2005. évi árának és a 2007-ben és később a koncessziós pályázatok alapján kínált áraknak az összehasonlítása nyomán úgy kell tekinteni, hogy a szerződések eleget tettek a feltételnek. Mivel a 2007. évi koncessziós pályázatok átláthatóak, nyíltak és megkülönböztetésmentesek voltak, a pályázatokon kínált árak piaci árak voltak, amelyek esetében a személyszállítási szolgáltatás az átlagos ésszerű gazdasági szereplő költségeit és egy ésszerű hasznot foglalt magában. Az árkülönbözetek elemzése azt mutatja, hogy a személyszállítási szolgáltatások átlagára 2005-ben 30,60 CZK/km, 2007-ben pedig 30,24 CZK/km volt. A regionális személyszállítási szolgáltatások ára 2005-ben 21,50 CZK/km és 37,16 CZK/km között változott. A hosszú távú koncessziós kiválasztási eljárás befejeződése után 2007-ben az árak 25,48 CZK/km és 45,79 CZK/km között változtak. A cseh hatóságok állítják, hogy ebből az összevetésből az következik, hogy az ár nem tért el számottevően, és hogy a különböző területek áreltérései 2007-ben még jelentősebbek voltak, mint 2005-ben. Ugyanebből az elemzésből kiderül, hogy a haszon nem tért el számottevően a 2005. és 2007. évi szerződésekben. Ezért a fuvarozók által a vizsgált időszakban elért hasznot a negyedik Altmark-feltételnek megfelelőnek kell tekinteni.

| (65) | Emellett a cseh hatóságok benyújtottak a Prágai Műszaki Egyetem (České vysoké učení technické v Praze) professzorai által készített szakértői jelentést, amely azt mutatja, hogy a szolgáltatók költségei a prudens gazdasági szereplők költségeinek feleltek meg. Az egyetlen kivétel a panaszos DPÚK, amelynek a regionális személyszállítási szolgáltatásaiért felszámított árai indokolatlanul magasak voltak, valamint két helyi gazdasági szereplő, amelyeknek árát túlságosan alacsonynak találták. |
| --- | --- |

(65)

Emellett a cseh hatóságok benyújtottak a Prágai Műszaki Egyetem (České vysoké učení technické v Praze) professzorai által készített szakértői jelentést, amely azt mutatja, hogy a szolgáltatók költségei a prudens gazdasági szereplők költségeinek feleltek meg. Az egyetlen kivétel a panaszos DPÚK, amelynek a regionális személyszállítási szolgáltatásaiért felszámított árai indokolatlanul magasak voltak, valamint két helyi gazdasági szereplő, amelyeknek árát túlságosan alacsonynak találták.

| (66) | A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződéseket (a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedést) és a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló szerződéseket (a (42) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedést) illetően a cseh hatóságok állítják, hogy Ústí régió pontosan meghatározta a kért szolgáltatások terjedelmét, és megadta az érdekelt fuvarozóknak a bevételek múltbeli adatokon alapuló, vonatkozó becslését. A szakértői véleményt a fuvarozónak kellett szolgáltatnia. A kiválasztott fuvarozó szakértői véleménye azután a teljes szerződéses időszakra kötelező erejű. Ezért a döntéshozatalkor az egyetlen szempont az érdeklődő fuvarozó által kínált ár volt. |
| --- | --- |

(66)

A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződéseket (a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedést) és a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló szerződéseket (a (42) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedést) illetően a cseh hatóságok állítják, hogy Ústí régió pontosan meghatározta a kért szolgáltatások terjedelmét, és megadta az érdekelt fuvarozóknak a bevételek múltbeli adatokon alapuló, vonatkozó becslését. A szakértői véleményt a fuvarozónak kellett szolgáltatnia. A kiválasztott fuvarozó szakértői véleménye azután a teljes szerződéses időszakra kötelező erejű. Ezért a döntéshozatalkor az egyetlen szempont az érdeklődő fuvarozó által kínált ár volt.

| (67) | A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti autóbusz-szolgáltatásokra szóló közszolgáltatási kompenzáció (a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés) vonatkozásában a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a kompenzáció kifizetésének alapját képező közszolgáltatási szerződéseket nyílt, átlátható és feltétlen pályázati eljárást követően ítélték oda. Az a tény, hogy a szükséges szolgáltatások nyújtásának a pályázat nyertese részéről történő megtagadása miatt végül a második helyezett ajánlattevőt kellett kiválasztani, nem érinti a pályázati eljárás nyílt, átlátható és feltétlen jellegét. |
| --- | --- |

(67)

A 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti autóbusz-szolgáltatásokra szóló közszolgáltatási kompenzáció (a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés) vonatkozásában a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a kompenzáció kifizetésének alapját képező közszolgáltatási szerződéseket nyílt, átlátható és feltétlen pályázati eljárást követően ítélték oda. Az a tény, hogy a szükséges szolgáltatások nyújtásának a pályázat nyertese részéről történő megtagadása miatt végül a második helyezett ajánlattevőt kellett kiválasztani, nem érinti a pályázati eljárás nyílt, átlátható és feltétlen jellegét.

| (68) | Az első kiválasztási fordulóban felkínált ár a kiválasztási eljárás során tárgyilagosan elért ár volt, ennélfogva ez az ár megfelel a harmadik és negyedik Altmark-feltételnek, mivel biztosítja, hogy a szolgáltató a szolgáltatásból indokolatlan haszonra ne tegyen szert. A (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés értelmében megkötött szerződések egy kilenc hónapos átmeneti időszakra szóltak, Ústí régió tizenöt területéből kilenc vonatkozásában. |
| --- | --- |

(68)

Az első kiválasztási fordulóban felkínált ár a kiválasztási eljárás során tárgyilagosan elért ár volt, ennélfogva ez az ár megfelel a harmadik és negyedik Altmark-feltételnek, mivel biztosítja, hogy a szolgáltató a szolgáltatásból indokolatlan haszonra ne tegyen szert. A (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés értelmében megkötött szerződések egy kilenc hónapos átmeneti időszakra szóltak, Ústí régió tizenöt területéből kilenc vonatkozásában.

| (69) | Amennyiben a Bizottság megítélése szerint a negyedik Altmark-feltétel első fordulata nem teljesülne a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés tekintetében, a cseh hatóságok érvelése szerint az Altmark-feltétel második fordulatát teljesítettnek kell tekinteni, mivel a szolgáltató kiválasztása az ésszerű haszonnal működő átlagos szolgáltató költségeinek elemzése alapján történt. |
| --- | --- |

(69)

Amennyiben a Bizottság megítélése szerint a negyedik Altmark-feltétel első fordulata nem teljesülne a (42) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés tekintetében, a cseh hatóságok érvelése szerint az Altmark-feltétel második fordulatát teljesítettnek kell tekinteni, mivel a szolgáltató kiválasztása az ésszerű haszonnal működő átlagos szolgáltató költségeinek elemzése alapján történt.

| (70) | Végezetül az Ústí régió által a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban közvetlen tárgyalásos eljárás révén végzett autóbusz-szolgáltatás (a (42) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedés), tekintetében fizetett közszolgáltatási kompenzációval kapcsolatban a cseh hatóságok kifejtették, hogy az Ústí régió a lehetőségekhez képest biztosította, hogy azon az öt területen, ahol második helyezett ajánlattevő nem volt, a tömegközlekedési szolgáltatásokat a lehető legalacsonyabb áron kínálják. A második koncessziós fordulót az alapvető tömegközlekedési szolgáltatások biztosítására szervezték arra az időre, amíg a szabványos (nem gyorsított) koncessziós kiválasztási eljárást meg lehetett szervezni. A második koncessziós fordulót 2006. augusztus 16-án jelentették be több jelentős cseh napilapban (23). A cseh hatóságok becsatolták a második koncessziós forduló iratanyagát. Mivel ezeket a szerződéseket – a ČSAD Česká Lípa váratlan elállása folytán – két héten belül meg kellett kötni, és tekintve, hogy a koncessziókat négy hónapnál rövidebb átmeneti időszakra adták, az Ústí régió a kiválasztási szempontok közé felvette azt is, hogy a nyertes fuvarozónak biztosítania kell a személyszállítási szolgáltatások 2006. szeptember 9-től, azaz a koncessziós kiválasztási eljárás meghirdetésétől számított két héten belüli megkezdését. |
| --- | --- |

(70)

Végezetül az Ústí régió által a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban közvetlen tárgyalásos eljárás révén végzett autóbusz-szolgáltatás (a (42) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedés), tekintetében fizetett közszolgáltatási kompenzációval kapcsolatban a cseh hatóságok kifejtették, hogy az Ústí régió a lehetőségekhez képest biztosította, hogy azon az öt területen, ahol második helyezett ajánlattevő nem volt, a tömegközlekedési szolgáltatásokat a lehető legalacsonyabb áron kínálják. A második koncessziós fordulót az alapvető tömegközlekedési szolgáltatások biztosítására szervezték arra az időre, amíg a szabványos (nem gyorsított) koncessziós kiválasztási eljárást meg lehetett szervezni. A második koncessziós fordulót 2006. augusztus 16-án jelentették be több jelentős cseh napilapban (23). A cseh hatóságok becsatolták a második koncessziós forduló iratanyagát. Mivel ezeket a szerződéseket – a ČSAD Česká Lípa váratlan elállása folytán – két héten belül meg kellett kötni, és tekintve, hogy a koncessziókat négy hónapnál rövidebb átmeneti időszakra adták, az Ústí régió a kiválasztási szempontok közé felvette azt is, hogy a nyertes fuvarozónak biztosítania kell a személyszállítási szolgáltatások 2006. szeptember 9-től, azaz a koncessziós kiválasztási eljárás meghirdetésétől számított két héten belüli megkezdését.

| (71) | Mivel azonban a második koncessziós forduló alapján nem lehetett szerződéseket kötni, hiszen a hat területre csak egyetlen ajánlat érkezett (24), az Ústí régió közvetlenül az elérhető fuvarozókkal kötött szerződést. A cseh hatóságok szerint a szerződéskötés rendkívüli körülményei miatt nem volt idő egy harmadik koncessziós kiválasztási eljárás megszervezésére, és ugyanezen időszűke nem tette lehetővé szakértői vélemény készítését sem. A cseh hatóságok hangsúlyozták továbbá, hogy mindenesetre a személyszállítási szolgáltatások ára nem tért el jelentősen az első és a második koncessziós fordulóban kapott áraktól. A mintegy 7 %-os eltérés szokványosnak tekinthető azon tényre figyelemmel, hogy a négyhónapos időszakra költségesebb az emberi- és tőkeerőforrások ideiglenes átcsoportosítása, mint egy hosszabb időszakra. |
| --- | --- |

(71)

Mivel azonban a második koncessziós forduló alapján nem lehetett szerződéseket kötni, hiszen a hat területre csak egyetlen ajánlat érkezett (24), az Ústí régió közvetlenül az elérhető fuvarozókkal kötött szerződést. A cseh hatóságok szerint a szerződéskötés rendkívüli körülményei miatt nem volt idő egy harmadik koncessziós kiválasztási eljárás megszervezésére, és ugyanezen időszűke nem tette lehetővé szakértői vélemény készítését sem. A cseh hatóságok hangsúlyozták továbbá, hogy mindenesetre a személyszállítási szolgáltatások ára nem tért el jelentősen az első és a második koncessziós fordulóban kapott áraktól. A mintegy 7 %-os eltérés szokványosnak tekinthető azon tényre figyelemmel, hogy a négyhónapos időszakra költségesebb az emberi- és tőkeerőforrások ideiglenes átcsoportosítása, mint egy hosszabb időszakra.

4.2.   ÉSZREVÉTELEK AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS DP ÚSTÍ JAVÁRA TÖRTÉNŐ GARANCIAVÁLLALÁST ÉS TÖRZSTŐKEEMELÉST ILLETŐ FENNÁLLÁSÁRÓL

4.2.1.   Garanciák

| (72) | Az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí felvett bankkölcsönére nyújtott 5 millió és 35 millió CZK értékű bankgaranciák tekintetében a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a DP Ústí a garanciavállalás nélkül is megkaphatta volna a kölcsönöket. A cseh hatóságok megjegyzik, hogy a DP Ústí 2007-ben 40 millió CZK kölcsönt kapott az Ústí nad Labem – Střekov közötti trolibuszvonal kiépítésének befejezésére és két autóbusz vásárlására. Ezt a kölcsönt a Komerční banka, a.s., azaz ugyanaz a pénzügyi intézmény adta, amely 2004-ben és 2005-ben azt a két kölcsönt adta a DP Ústínak, amelyért Ústí nad Labem önkormányzata a vitatott garanciákat vállalta. Az említett 40 millió CZK összegű kölcsön fedezetét a DP Ústí eszközállománya képezte. A kölcsönt nyújtó kiválasztása nyílt pályázaton történt, amelynek eredményeként a legjobb ajánlatot választott ák ki anélkül, hogy különbséget tettek volna a hitel biztosításának lehetőségei – azaz az Ústí nad Labem önkormányzata által vállalt garancia vagy a vállalat eszközállományának fedezetként történő felajánlása – között. Ez a cseh hatóságok szerint azt igazolja, hogy a 2007-es kölcsön kondíciói nem függtek a biztosíték formájától, és hogy a DP Ústí akár garancia nélkül is azonos feltételekkel kaphatott kölcsönt. A cseh hatóságok érvelése szerint ez volt a helyzet a 2004. és 2005. évi két kölcsön esetében is, ennélfogva a garancia nem nyújtott a DP Ústí számára semmiféle gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(72)

Az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí felvett bankkölcsönére nyújtott 5 millió és 35 millió CZK értékű bankgaranciák tekintetében a cseh hatóságok azzal érveltek, hogy a DP Ústí a garanciavállalás nélkül is megkaphatta volna a kölcsönöket. A cseh hatóságok megjegyzik, hogy a DP Ústí 2007-ben 40 millió CZK kölcsönt kapott az Ústí nad Labem – Střekov közötti trolibuszvonal kiépítésének befejezésére és két autóbusz vásárlására. Ezt a kölcsönt a Komerční banka, a.s., azaz ugyanaz a pénzügyi intézmény adta, amely 2004-ben és 2005-ben azt a két kölcsönt adta a DP Ústínak, amelyért Ústí nad Labem önkormányzata a vitatott garanciákat vállalta. Az említett 40 millió CZK összegű kölcsön fedezetét a DP Ústí eszközállománya képezte. A kölcsönt nyújtó kiválasztása nyílt pályázaton történt, amelynek eredményeként a legjobb ajánlatot választott ák ki anélkül, hogy különbséget tettek volna a hitel biztosításának lehetőségei – azaz az Ústí nad Labem önkormányzata által vállalt garancia vagy a vállalat eszközállományának fedezetként történő felajánlása – között. Ez a cseh hatóságok szerint azt igazolja, hogy a 2007-es kölcsön kondíciói nem függtek a biztosíték formájától, és hogy a DP Ústí akár garancia nélkül is azonos feltételekkel kaphatott kölcsönt. A cseh hatóságok érvelése szerint ez volt a helyzet a 2004. és 2005. évi két kölcsön esetében is, ennélfogva a garancia nem nyújtott a DP Ústí számára semmiféle gazdasági előnyt.

| (73) | Mindenesetre a kölcsönként kapott pénzeszközöket a trolibuszvonal építésétől eltérő célra felhasználni nem lehetett. Ústí régió környezetminőségi szempontból elmaradott térség és a projekt a régióban e helyzet orvoslását szolgálta. Ha a DP Ústí nem kapott volna bankkölcsönt, továbbra is köteles lett volna az autóbuszos személyszállítási szolgáltatások folytatására. A cseh hatóságok szerint az intézkedés ténylegesen a környezetvédelmet részesítette előnyben a trolibuszvonal kiépítésének magasabb költségeivel szemben, ezért azt a Szerződéssel összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(73)

Mindenesetre a kölcsönként kapott pénzeszközöket a trolibuszvonal építésétől eltérő célra felhasználni nem lehetett. Ústí régió környezetminőségi szempontból elmaradott térség és a projekt a régióban e helyzet orvoslását szolgálta. Ha a DP Ústí nem kapott volna bankkölcsönt, továbbra is köteles lett volna az autóbuszos személyszállítási szolgáltatások folytatására. A cseh hatóságok szerint az intézkedés ténylegesen a környezetvédelmet részesítette előnyben a trolibuszvonal kiépítésének magasabb költségeivel szemben, ezért azt a Szerződéssel összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

4.2.2.   A DP Ústí törzstőkéjének megemelése

| (74) | A cseh hatóságok kifejtették, hogy a 160 millió CZK törzstőkeemelésből származó forrásokat kizárólagosan az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal építésének finanszírozására különítették el. A pénzt a DP Ústí azon elkülönített számláján tartották, amelyről az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal építésére teljesítettek kifizetéseket. |
| --- | --- |

(74)

A cseh hatóságok kifejtették, hogy a 160 millió CZK törzstőkeemelésből származó forrásokat kizárólagosan az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal építésének finanszírozására különítették el. A pénzt a DP Ústí azon elkülönített számláján tartották, amelyről az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal építésére teljesítettek kifizetéseket.

| (75) | Ez a vonal szerves része Ústí nad Labem önkormányzatának területén a nagykapacitású és környezetbarát trolibuszos személyszállításból álló városi tömegközlekedés gerincvonalának, amelyet az önkormányzat területén 1984 óta építenek és 1988 óta folyamatosan helyeznek üzembe. A vonal kiépítése a rendszer kiépítésének végső szakaszát alkotja, a rendszer befejezése az önkormányzat területének jobb partját össze fogja kötni a trolibusz-közlekedés gerincvonalával. A rendszer e bővítését 1996 óta tervezik. |
| --- | --- |

(75)

Ez a vonal szerves része Ústí nad Labem önkormányzatának területén a nagykapacitású és környezetbarát trolibuszos személyszállításból álló városi tömegközlekedés gerincvonalának, amelyet az önkormányzat területén 1984 óta építenek és 1988 óta folyamatosan helyeznek üzembe. A vonal kiépítése a rendszer kiépítésének végső szakaszát alkotja, a rendszer befejezése az önkormányzat területének jobb partját össze fogja kötni a trolibusz-közlekedés gerincvonalával. A rendszer e bővítését 1996 óta tervezik.

| (76) | A cseh hatóságok szerint a beruházás nyomán jelentősen javulnak az önkormányzat területén a környezeti feltételek, főként a város jobb parti területein a levegőszennyezés csökkenése, az érintett vonalakon az autóbuszok helyett trolibuszok alkalmazásából eredő zajszennyezés csökkenése (mindenekelőtt éjszakai üzemnél), az érintett vonalak kibocsátásának csökkenése és Střekov térségében a fotokémiai szmog kockázatának csökkenése révén. |
| --- | --- |

(76)

A cseh hatóságok szerint a beruházás nyomán jelentősen javulnak az önkormányzat területén a környezeti feltételek, főként a város jobb parti területein a levegőszennyezés csökkenése, az érintett vonalakon az autóbuszok helyett trolibuszok alkalmazásából eredő zajszennyezés csökkenése (mindenekelőtt éjszakai üzemnél), az érintett vonalak kibocsátásának csökkenése és Střekov térségében a fotokémiai szmog kockázatának csökkenése révén.

| (77) | Ennek megfelelően a cseh hatóságok állították, hogy a törzstőkeemelés az 1107/70/EGK tanácsi rendelet (25) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt mentesség vonatkozik. A cseh hatóságok érvelése szerint a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának alkalmazási feltételei teljesülnek, hiszen i. a trolibuszhálózat építésének célja a közlekedés koordinálása és optimalizálása, ii. az olyan infrastruktúra-költségekkel jár, amelyeket a közúti közlekedés más fajtáit használó gazdasági szereplőknek nem kell viselniük, és iii. nincs más, pénzügyileg kevésbé terhes alternatíva a közös szakpolitikai célkitűzés (azaz a közlekedés koordinálása és a CO2-kibocsátás csökkentése) elérésére. |
| --- | --- |

(77)

Ennek megfelelően a cseh hatóságok állították, hogy a törzstőkeemelés az 1107/70/EGK tanácsi rendelet (25) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt mentesség vonatkozik. A cseh hatóságok érvelése szerint a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának alkalmazási feltételei teljesülnek, hiszen i. a trolibuszhálózat építésének célja a közlekedés koordinálása és optimalizálása, ii. az olyan infrastruktúra-költségekkel jár, amelyeket a közúti közlekedés más fajtáit használó gazdasági szereplőknek nem kell viselniük, és iii. nincs más, pénzügyileg kevésbé terhes alternatíva a közös szakpolitikai célkitűzés (azaz a közlekedés koordinálása és a CO2-kibocsátás csökkentése) elérésére.

4.3.   ÉSZREVÉTELEK A DP ÚSTÍ ÉS A DP TEPLICE SZÁMÁRA ADOTT TOVÁBBI INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATBAN

| (78) | A DP Ústí 2005-ben közszolgáltatási kötelezettségeivel összefüggésben két további, 4 591 200 CZK és 7 335 000 CZK összegű kompenzációt kapott. A cseh hatóságok azonban pontosították, hogy az Ústí nad Labem önkormányzata által nyújtott kompenzációk kizárólag az adott önkormányzat területén történő önkormányzati tömegközlekedésre vonatkoztak, és nem kapcsolódtak az Ústí régió által a regionális személyszállítás tekintetében nyújtott kompenzációhoz, amelyre az eljárást megindító határozat vonatkozott. |
| --- | --- |

(78)

A DP Ústí 2005-ben közszolgáltatási kötelezettségeivel összefüggésben két további, 4 591 200 CZK és 7 335 000 CZK összegű kompenzációt kapott. A cseh hatóságok azonban pontosították, hogy az Ústí nad Labem önkormányzata által nyújtott kompenzációk kizárólag az adott önkormányzat területén történő önkormányzati tömegközlekedésre vonatkoztak, és nem kapcsolódtak az Ústí régió által a regionális személyszállítás tekintetében nyújtott kompenzációhoz, amelyre az eljárást megindító határozat vonatkozott.

| (79) | A DP Teplice számára szóló intézkedésekkel kapcsolatban a cseh hatóságok pontosították, hogy a Teplice önkormányzata által nyújtott kompenzáció és a járműlízingek kizárólag az önkormányzat területén belüli személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatosak. Így azoknak nem volt közük az Ústí régió által a regionális személyszállítás tekintetében nyújtott kompenzációhoz, amelyre az eljárást megindító határozat vonatkozik. A DP Teplice által alkalmazott számviteli elkülönítés miatt semmi esetre sem állt fenn annak veszélye, hogy ezek a kompenzációk a DP Teplice regionális személyszállítási tevékenységeit keresztfinanszírozták. Végezetül a trolibuszok jellegüknél fogva nem használhatóak a Teplice önkormányzata területén levő trolibuszvonalakon kívül regionális személyszállítási szolgáltatások nyújtására. |
| --- | --- |

(79)

A DP Teplice számára szóló intézkedésekkel kapcsolatban a cseh hatóságok pontosították, hogy a Teplice önkormányzata által nyújtott kompenzáció és a járműlízingek kizárólag az önkormányzat területén belüli személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatosak. Így azoknak nem volt közük az Ústí régió által a regionális személyszállítás tekintetében nyújtott kompenzációhoz, amelyre az eljárást megindító határozat vonatkozik. A DP Teplice által alkalmazott számviteli elkülönítés miatt semmi esetre sem állt fenn annak veszélye, hogy ezek a kompenzációk a DP Teplice regionális személyszállítási tevékenységeit keresztfinanszírozták. Végezetül a trolibuszok jellegüknél fogva nem használhatóak a Teplice önkormányzata területén levő trolibuszvonalakon kívül regionális személyszállítási szolgáltatások nyújtására.

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (80) | Az eljárást megindító határozatra érdekelt félként egyedül a DPÚK nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(80)

Az eljárást megindító határozatra érdekelt félként egyedül a DPÚK nyújtott be észrevételeket.

| (81) | A DPÚK általános észrevételeket nyújtott be a Cseh Köztársaságban a regionális autóbusz-szolgáltatási ágazat közszolgáltatási kötelezettségei kompenzációjának jogi keretét illetően. A DPÚK állítása szerint a Cseh Köztársaságban nem valósult meg a tömegközlekedési ágazat liberalizációja. A DPÚK szerint ez azt jelentette, hogy a gazdasági szereplők kötelezettségeit a működési engedélyt megadó közigazgatási határozatok egyértelműen meghatározták, mivel a cseh jogszabály az 1191/69/EGK rendelet 2. cikke értelmében vett „közszolgáltatási kötelezettségek” rendszerén, és nem az ugyanazon rendelet 14. cikke szerinti „közszolgáltatási szerződéseken” alapul. A DPÚK állítja, hogy a közszolgáltatási kompenzáció eljárást megindító határozatban szereplő értékelését a vonatkozó jogi keret helytelen értelmezése befolyásolta. Állítja továbbá, hogy az Altmark-ítéletet ebben az esetben nem lehet alkalmazni, mivel az az ítélet a közszolgáltatási szerződések, nem pedig a közszolgáltatási kötelezettségek rendszerén alapult, mint a tárgybeli ügyben. |
| --- | --- |

(81)

A DPÚK általános észrevételeket nyújtott be a Cseh Köztársaságban a regionális autóbusz-szolgáltatási ágazat közszolgáltatási kötelezettségei kompenzációjának jogi keretét illetően. A DPÚK állítása szerint a Cseh Köztársaságban nem valósult meg a tömegközlekedési ágazat liberalizációja. A DPÚK szerint ez azt jelentette, hogy a gazdasági szereplők kötelezettségeit a működési engedélyt megadó közigazgatási határozatok egyértelműen meghatározták, mivel a cseh jogszabály az 1191/69/EGK rendelet 2. cikke értelmében vett „közszolgáltatási kötelezettségek” rendszerén, és nem az ugyanazon rendelet 14. cikke szerinti „közszolgáltatási szerződéseken” alapul. A DPÚK állítja, hogy a közszolgáltatási kompenzáció eljárást megindító határozatban szereplő értékelését a vonatkozó jogi keret helytelen értelmezése befolyásolta. Állítja továbbá, hogy az Altmark-ítéletet ebben az esetben nem lehet alkalmazni, mivel az az ítélet a közszolgáltatási szerződések, nem pedig a közszolgáltatási kötelezettségek rendszerén alapult, mint a tárgybeli ügyben.

| (82) | A DPÚK ezen az alapon állította, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek és a kompenzáció szintje nem képezhetik a regionális hatóságok és a gazdasági szereplők közötti tárgyalások tárgyát. Ezek tekintetében a gazdasági szereplők között verseny nem állhatott fenn, mivel ez lehetetlen egy közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló rendszerben, és a kompenzáció nem a nyújtott személyszállítási szolgáltatások szerződéses árát képviselte, hanem az a jogszabályi rendelkezések alkalmazásából eredő, vonatkozó kötelezettségek teljesítése miatti veszteség volt, amely a gazdasági szereplő és a hatóságok akaratától független volt és ekként nem képezhetett tárgyalási alapot. A DPÚK állította továbbá, hogy Ústí régió a hatályos jogszabályokba ütközően járt el azzal, hogy a közszolgáltatási szerződéseket kvázi-pályázati eljárások alapján kiválasztott gazdasági szereplőkkel kötötte meg. A DPÚK állította, hogy a verseny elveinek alkalmazására tett ilyen kísérlet ellentmond a közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló rendszernek és ezért jogellenes. A DPÚK állítása szerint az újonnan kiválasztott gazdasági szereplők jogellenesen kaptak engedélyt és közszolgáltatási kompenzációt, mivel ugyanazon autóbuszvonalakra az elsődleges engedélyes a DPÚK. Ústí régió hatóságainak felfogását az motiválta, hogy nem voltak hajlandóak az inkumbens gazdasági szereplőknek megfizetni azt a kompenzációt, amelyre azok jogszabály alapján jogosultak, és az alacsonyabb üzemeltetési támogatásokat elfogadni nem hajlandó gazdasági szereplőket zaklatják és jogszerűtlen álpályázatokkal lecserélik. A DPÚK követelte a helyzet orvoslását, és hogy lehetőséget kapjon az autóbuszok és a munkavállalók jelenlegi, jogellenesen kiválasztott gazdasági szereplőktől való átvételére, valamint hogy visszatérhessen az eredetileg kirótt – és csak 2011-ben lejáró – közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez. Emellett a DPÚK állította, hogy a 2006–2008-ra vonatkozó adatok bizonyítják azon állítását, hogy a regionális autóbusz-szolgáltatások új gazdasági szereplők általi biztosításának végleges költségei magasabbak lesznek. |
| --- | --- |

(82)

A DPÚK ezen az alapon állította, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek és a kompenzáció szintje nem képezhetik a regionális hatóságok és a gazdasági szereplők közötti tárgyalások tárgyát. Ezek tekintetében a gazdasági szereplők között verseny nem állhatott fenn, mivel ez lehetetlen egy közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló rendszerben, és a kompenzáció nem a nyújtott személyszállítási szolgáltatások szerződéses árát képviselte, hanem az a jogszabályi rendelkezések alkalmazásából eredő, vonatkozó kötelezettségek teljesítése miatti veszteség volt, amely a gazdasági szereplő és a hatóságok akaratától független volt és ekként nem képezhetett tárgyalási alapot. A DPÚK állította továbbá, hogy Ústí régió a hatályos jogszabályokba ütközően járt el azzal, hogy a közszolgáltatási szerződéseket kvázi-pályázati eljárások alapján kiválasztott gazdasági szereplőkkel kötötte meg. A DPÚK állította, hogy a verseny elveinek alkalmazására tett ilyen kísérlet ellentmond a közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló rendszernek és ezért jogellenes. A DPÚK állítása szerint az újonnan kiválasztott gazdasági szereplők jogellenesen kaptak engedélyt és közszolgáltatási kompenzációt, mivel ugyanazon autóbuszvonalakra az elsődleges engedélyes a DPÚK. Ústí régió hatóságainak felfogását az motiválta, hogy nem voltak hajlandóak az inkumbens gazdasági szereplőknek megfizetni azt a kompenzációt, amelyre azok jogszabály alapján jogosultak, és az alacsonyabb üzemeltetési támogatásokat elfogadni nem hajlandó gazdasági szereplőket zaklatják és jogszerűtlen álpályázatokkal lecserélik. A DPÚK követelte a helyzet orvoslását, és hogy lehetőséget kapjon az autóbuszok és a munkavállalók jelenlegi, jogellenesen kiválasztott gazdasági szereplőktől való átvételére, valamint hogy visszatérhessen az eredetileg kirótt – és csak 2011-ben lejáró – közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez. Emellett a DPÚK állította, hogy a 2006–2008-ra vonatkozó adatok bizonyítják azon állítását, hogy a regionális autóbusz-szolgáltatások új gazdasági szereplők általi biztosításának végleges költségei magasabbak lesznek.

| (83) | Végezetül a DPÚK megjegyezte, hogy az újonnan kiválasztott gazdasági szereplők sok esetben önkormányzati autóbusz-szolgáltatók, amelyek az érintett önkormányzatok tulajdonában állnak és azoktól támogatást kapnak, így tisztességtelen verseny áll fenn e gazdasági szereplők és a regionális személyszállítási piac gazdasági szereplői között. A DPÚK érvelése szerint elfogadhatatlan, hogy a helyi autóbusz-szolgáltatók számára megengedett az önkormányzat területén kívül regionális vonalak üzemeltetése. |
| --- | --- |

(83)

Végezetül a DPÚK megjegyezte, hogy az újonnan kiválasztott gazdasági szereplők sok esetben önkormányzati autóbusz-szolgáltatók, amelyek az érintett önkormányzatok tulajdonában állnak és azoktól támogatást kapnak, így tisztességtelen verseny áll fenn e gazdasági szereplők és a regionális személyszállítási piac gazdasági szereplői között. A DPÚK érvelése szerint elfogadhatatlan, hogy a helyi autóbusz-szolgáltatók számára megengedett az önkormányzat területén kívül regionális vonalak üzemeltetése.

| (84) | Az Ústí nad Labem önkormányzata általi garanciavállalást és törzstőkeemelést illetően a DPÚK állította, hogy lényegesen olcsóbb lehetőséget javasolt a hatóságoknak az Ústí nad Labem – Střekov vonalon környezetbarát személyszállítási szolgáltatásra (a DP Ústí trolibuszai helyett sűrítettföldgáz-üzemű autóbuszokkal), de ezt a lehetőséget elvetették. |
| --- | --- |

(84)

Az Ústí nad Labem önkormányzata általi garanciavállalást és törzstőkeemelést illetően a DPÚK állította, hogy lényegesen olcsóbb lehetőséget javasolt a hatóságoknak az Ústí nad Labem – Střekov vonalon környezetbarát személyszállítási szolgáltatásra (a DP Ústí trolibuszai helyett sűrítettföldgáz-üzemű autóbuszokkal), de ezt a lehetőséget elvetették.

| (85) | Azon intézkedéseket illetően, amelyeket az eljárást megindító határozat szerint a Cseh Köztársaság Unióhoz való csatlakozása előtt hoztak, a DPÚK azt állította, hogy valamennyi intézkedésnek a csatlakozás napján jóval túlmutató, hosszú távú hatása van. |
| --- | --- |

(85)

Azon intézkedéseket illetően, amelyeket az eljárást megindító határozat szerint a Cseh Köztársaság Unióhoz való csatlakozása előtt hoztak, a DPÚK azt állította, hogy valamennyi intézkedésnek a csatlakozás napján jóval túlmutató, hosszú távú hatása van.

| (86) | A parkolóórák üzemeltetésének a DP Děčín számára való átengedésének a Bizottság általi értékelését illetően a DPÚK állítása szerint az eljárást megnyitó határozatban található elemzés helytelen, mivel a de minimis határérték a tömegközlekedési ágazatban nem érvényesül. |
| --- | --- |

(86)

A parkolóórák üzemeltetésének a DP Děčín számára való átengedésének a Bizottság általi értékelését illetően a DPÚK állítása szerint az eljárást megnyitó határozatban található elemzés helytelen, mivel a de minimis határérték a tömegközlekedési ágazatban nem érvényesül.

| (87) | A DPÚK nem tett észrevételt az előre nem látható költség fogalmát illetően. Nem tett továbbá észrevételt azzal a ténnyel kapcsolatban sem, hogy a nemzeti statisztikák alapján a kompenzáció maximális összegének előzetes megállapítása biztosíthatta azt, hogy ne kerüljön sor a gazdasági szereplők túlkompenzációjára. |
| --- | --- |

(87)

A DPÚK nem tett észrevételt az előre nem látható költség fogalmát illetően. Nem tett továbbá észrevételt azzal a ténnyel kapcsolatban sem, hogy a nemzeti statisztikák alapján a kompenzáció maximális összegének előzetes megállapítása biztosíthatta azt, hogy ne kerüljön sor a gazdasági szereplők túlkompenzációjára.

6.   A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FÉL ÉSZREVÉTELEIRE

| (88) | A cseh hatóságok nem értettek egyet a Cseh Köztársaságban a regionális autóbusz-szolgáltatási ágazatbeli közszolgáltatási kötelezettségek kompenzációjára vonatkozó jogi keretnek a DPÚK beadványában ismertetett értelmezésével. A cseh hatóságok nem értettek egyet a DPÚK azon állításával sem, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban még nem liberalizálták. |
| --- | --- |

(88)

A cseh hatóságok nem értettek egyet a Cseh Köztársaságban a regionális autóbusz-szolgáltatási ágazatbeli közszolgáltatási kötelezettségek kompenzációjára vonatkozó jogi keretnek a DPÚK beadványában ismertetett értelmezésével. A cseh hatóságok nem értettek egyet a DPÚK azon állításával sem, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban még nem liberalizálták.

| (89) | A cseh hatóságok érvelése szerint a nemzeti jogszabályi keretben két lehetőség van az autóbuszos tömegközlekedés közszolgáltatási kötelezettség rendszerében történő megszervezésére: i. a közúti közlekedési törvény 19. cikkén és az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkén alapuló közszolgáltatási szerződés, és ii. a közszolgáltatási kötelezettséget egyoldalúan előíró határozat alapján. A második típust azonban csak elvétve használják. Ústí régióban jelenleg minden tömegközlekedési célú regionális autóbuszos személyszállítási művelet nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásokból eredő szerződéseken alapul. A cseh hatóságok érvelése szerint a használt kifejezések bizonyos eltérései ellenére a közszolgáltatási szerződések megfeleltek az 1191/69/EGK rendelet értelmében vett közszolgáltatási szerződéseknek. Ez egyértelmű volt a közúti közlekedési törvény olvasatából, valamint annak az illetékes hatóságok különböző határozataiban megjelenő értelmezéséből. |
| --- | --- |

(89)

A cseh hatóságok érvelése szerint a nemzeti jogszabályi keretben két lehetőség van az autóbuszos tömegközlekedés közszolgáltatási kötelezettség rendszerében történő megszervezésére: i. a közúti közlekedési törvény 19. cikkén és az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkén alapuló közszolgáltatási szerződés, és ii. a közszolgáltatási kötelezettséget egyoldalúan előíró határozat alapján. A második típust azonban csak elvétve használják. Ústí régióban jelenleg minden tömegközlekedési célú regionális autóbuszos személyszállítási művelet nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásokból eredő szerződéseken alapul. A cseh hatóságok érvelése szerint a használt kifejezések bizonyos eltérései ellenére a közszolgáltatási szerződések megfeleltek az 1191/69/EGK rendelet értelmében vett közszolgáltatási szerződéseknek. Ez egyértelmű volt a közúti közlekedési törvény olvasatából, valamint annak az illetékes hatóságok különböző határozataiban megjelenő értelmezéséből.

| (90) | A cseh hatóságok pontosították azt is, hogy az autóbuszos személyszállítási szolgáltatás nyújtására vonatkozó engedély olyan felhatalmazás, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplő számára egyes vonalakon az autóbuszos személyszállítási szolgáltatás nyújtását, de nem jelent közszolgáltatási kötelezettséggel való felruházást. Ezeket a kötelezettségeket az adott gazdasági szereplő és az érintett hatóság (ebben az esetben Ústí régió) közötti közszolgáltatási szerződés keletkezteti. Lehet több gazdasági szereplőnek is engedélye egy adott autóbuszvonalra, de a közszolgáltatási kompenzáció csak annak a gazdasági szereplőnek jár, amely szerződést kötött arra a vonalra a regionális hatóságokkal, vagy annak a gazdasági szereplőnek jár, amelynek hatósági határozat írta elő a közszolgáltatási kötelezettséget. Ezen túlmenően az engedély nem lehet az 1191/69/EGK rendelet 1. cikke értelmében vett közszolgáltatási kötelezettség előírásáról szóló határozat, mivel nem rendelkezik az említett rendelet 6. cikkében előírtak szerint a kötelezettségből eredő pénzügyi terhek tekintetében kompenzáció nyújtásáról sem. |
| --- | --- |

(90)

A cseh hatóságok pontosították azt is, hogy az autóbuszos személyszállítási szolgáltatás nyújtására vonatkozó engedély olyan felhatalmazás, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplő számára egyes vonalakon az autóbuszos személyszállítási szolgáltatás nyújtását, de nem jelent közszolgáltatási kötelezettséggel való felruházást. Ezeket a kötelezettségeket az adott gazdasági szereplő és az érintett hatóság (ebben az esetben Ústí régió) közötti közszolgáltatási szerződés keletkezteti. Lehet több gazdasági szereplőnek is engedélye egy adott autóbuszvonalra, de a közszolgáltatási kompenzáció csak annak a gazdasági szereplőnek jár, amely szerződést kötött arra a vonalra a regionális hatóságokkal, vagy annak a gazdasági szereplőnek jár, amelynek hatósági határozat írta elő a közszolgáltatási kötelezettséget. Ezen túlmenően az engedély nem lehet az 1191/69/EGK rendelet 1. cikke értelmében vett közszolgáltatási kötelezettség előírásáról szóló határozat, mivel nem rendelkezik az említett rendelet 6. cikkében előírtak szerint a kötelezettségből eredő pénzügyi terhek tekintetében kompenzáció nyújtásáról sem.

| (91) | A cseh hatóságok továbbá figyelembe vették, hogy a közszolgáltatási szerződések alapján fizetett kompenzáció megfelelt az Altmark-szempontoknak, és azokat emiatt nem jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(91)

A cseh hatóságok továbbá figyelembe vették, hogy a közszolgáltatási szerződések alapján fizetett kompenzáció megfelelt az Altmark-szempontoknak, és azokat emiatt nem jelentették be a Bizottságnak.

| (92) | A cseh hatóságok állították, hogy a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárások miatt a közszolgáltatási kötelezettség keretében Ústí régióban az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a korábbinál sokkal kedvezőbb árakon nyújtották. Ennek következtében Ústí régió erőforrásainak kihasználása hatékonyabb volt, mintha a DPÚK által egyoldalúan kért veszteségkompenzációt kellett volna kifizetnie. |
| --- | --- |

(92)

A cseh hatóságok állították, hogy a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárások miatt a közszolgáltatási kötelezettség keretében Ústí régióban az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a korábbinál sokkal kedvezőbb árakon nyújtották. Ennek következtében Ústí régió erőforrásainak kihasználása hatékonyabb volt, mintha a DPÚK által egyoldalúan kért veszteségkompenzációt kellett volna kifizetnie.

| (93) | A DPÚK-nak az Ústí nad Labem önkormányzata általi garanciavállalásra és törzstőkeemelésre vonatkozó érvelését illetően a cseh hatóságok pontosították, hogy az önkormányzat területén már létezett egy trolibuszhálózat és ezek az intézkedések a trolibuszhálózat két fővonalának összekötését szolgálták. Ezért az új trolibuszvonalak csak kiegészítették az 1988 óta fokozatosan kiépített, meglévő trolibuszhálózatot. Végezetül a cseh hatóságok állították, hogy nincs hivatalos nyoma annak, hogy a DPÚK benyújtott volna bármiféle alakszerű beadványt az önkormányzat területén bonyolítandó környezetbarát közlekedés biztosítását szolgáló alternatív projektre. A DPÚK beadványához csatolt projekt 2001. júniusi keltezésű, és ennélfogva nem bírt jelentőséggel az értékelt intézkedések idején. |
| --- | --- |

(93)

A DPÚK-nak az Ústí nad Labem önkormányzata általi garanciavállalásra és törzstőkeemelésre vonatkozó érvelését illetően a cseh hatóságok pontosították, hogy az önkormányzat területén már létezett egy trolibuszhálózat és ezek az intézkedések a trolibuszhálózat két fővonalának összekötését szolgálták. Ezért az új trolibuszvonalak csak kiegészítették az 1988 óta fokozatosan kiépített, meglévő trolibuszhálózatot. Végezetül a cseh hatóságok állították, hogy nincs hivatalos nyoma annak, hogy a DPÚK benyújtott volna bármiféle alakszerű beadványt az önkormányzat területén bonyolítandó környezetbarát közlekedés biztosítását szolgáló alternatív projektre. A DPÚK beadványához csatolt projekt 2001. júniusi keltezésű, és ennélfogva nem bírt jelentőséggel az értékelt intézkedések idején.

7.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

| (94) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy versenytorzítással fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(94)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy versenytorzítással fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (95) | Ahhoz, hogy valamely intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülnie: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. annak torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(95)

Ahhoz, hogy valamely intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülnie: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. annak torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

| (96) | A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy e feltételek mindegyike teljesül-e a következő öt intézkedés vonatkozásában:






  a) | Ústí régió által a ČSAD, a DP Ústí, a DP Teplice, a DP Chomutov, a DP Děčín, a DP Most, a Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal és Vilém Graupner számára a 2005-ben és 2006-ban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében fennálló közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- | --- |

(96)

A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy e feltételek mindegyike teljesül-e a következő öt intézkedés vonatkozásában:

a)

Ústí régió által a ČSAD, a DP Ústí, a DP Teplice, a DP Chomutov, a DP Děčín, a DP Most, a Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal és Vilém Graupner számára a 2005-ben és 2006-ban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében fennálló közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció;

| b) | Ústí régió által az Autobusy Karlovy Vary, az a.s, Autobusy Kavka, az a.s., a ČSAD Slaný a.s., a DP Most és a ZDAR, a.s. számára a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- |

b)

Ústí régió által az Autobusy Karlovy Vary, az a.s, Autobusy Kavka, az a.s., a ČSAD Slaný a.s., a DP Most és a ZDAR, a.s. számára a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció;

| c) | Ústí régió által a ČSAD Semily, a DP Děčín, a ČSAD Střední Čechy, a DP Teplice, a DP Ústí, a DP Chomutov és a DP Mladá Boleslav számára a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció; |
| --- | --- |

c)

Ústí régió által a ČSAD Semily, a DP Děčín, a ČSAD Střední Čechy, a DP Teplice, a DP Ústí, a DP Chomutov és a DP Mladá Boleslav számára a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban végzett regionális személyszállítási szolgáltatások tekintetében a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott kompenzáció;

| d) | Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára 2004. július 23. keltezésű, 35 millió CZK értékű kölcsönre és 2005. április 11. keltezésű 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott garancia; |
| --- | --- |

d)

Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára 2004. július 23. keltezésű, 35 millió CZK értékű kölcsönre és 2005. április 11. keltezésű 5 millió CZK értékű kölcsönre nyújtott garancia;

| e) | Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban a DP Ústí számára adott 160 millió CZK törzstőkeemelés. |
| --- | --- |

e)

Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban a DP Ústí számára adott 160 millió CZK törzstőkeemelés.

7.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

7.1.1.   Kompenzáció közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért (a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában említett intézkedések)

7.1.1.1.   Állami források

| (97) | A személyszállítási szolgáltatások nyújtásáért a közszolgáltatási kompenzációt Ústí régió hatóságai és a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt gazdasági szereplők közötti szerződések alapján fizették ki, az említett hatóságok állami költségvetéséből. Ezek a kompenzációk ezért az államnak tulajdoníthatóak, és azokat állami forrásokból nyújtották. |
| --- | --- |

(97)

A személyszállítási szolgáltatások nyújtásáért a közszolgáltatási kompenzációt Ústí régió hatóságai és a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt gazdasági szereplők közötti szerződések alapján fizették ki, az említett hatóságok állami költségvetéséből. Ezek a kompenzációk ezért az államnak tulajdoníthatóak, és azokat állami forrásokból nyújtották.

7.1.1.2.   Gazdasági előny

| (98) | Az Altmark-ítéletből következik, hogy az állam által vagy állami forrásokból vállalkozásoknak közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellenszolgáltatás nem biztosít előnyt az adott vállalkozásoknak, és ezért nem minősül a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak, amennyiben négy együttes feltétel teljesül:






  a) | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségeknek egyértelműen meghatározottnak kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

(98)

Az Altmark-ítéletből következik, hogy az állam által vagy állami forrásokból vállalkozásoknak közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellenszolgáltatás nem biztosít előnyt az adott vállalkozásoknak, és ezért nem minősül a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak, amennyiben négy együttes feltétel teljesül:

a)

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségeknek egyértelműen meghatározottnak kell lenniük;

| b) | a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani; |
| --- | --- |

b)

a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani;

| c) | a kompenzáció nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséből eredő költségek összességének vagy egy részének fedezéséhez szükséges mértéket, számításba véve az azokkal kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért egy ésszerű hasznot. |
| --- | --- |

c)

a kompenzáció nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséből eredő költségek összességének vagy egy részének fedezéséhez szükséges mértéket, számításba véve az azokkal kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért egy ésszerű hasznot.

| d) | amikor egy konkrét esetben a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével megbízandó cég kiválasztása nem olyan nyilvános közbeszerzési eljárás keretében történik, mely lehetővé teszi egy olyan pályázó kiválasztását, aki ezeket a szolgáltatásokat a legalacsonyabb áron tudja biztosítani a közösség számára, a szükséges kompenzáció szintjét azon költségek elemzése alapján kell meghatározni, melyeket egy hatékonyan működtetett és a szükséges közszolgáltatási igények kielégítése céljából szállítóeszközökkel megfelelően ellátott átlagos vállalatnak viselnie kellett volna ezen kötelezettségek teljesítéséhez, számításba véve a hozzájuk kapcsolódó bevételeket, valamint az említett kötelezettségek teljesítéséért egy ésszerű hasznot. |
| --- | --- |

d)

amikor egy konkrét esetben a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével megbízandó cég kiválasztása nem olyan nyilvános közbeszerzési eljárás keretében történik, mely lehetővé teszi egy olyan pályázó kiválasztását, aki ezeket a szolgáltatásokat a legalacsonyabb áron tudja biztosítani a közösség számára, a szükséges kompenzáció szintjét azon költségek elemzése alapján kell meghatározni, melyeket egy hatékonyan működtetett és a szükséges közszolgáltatási igények kielégítése céljából szállítóeszközökkel megfelelően ellátott átlagos vállalatnak viselnie kellett volna ezen kötelezettségek teljesítéséhez, számításba véve a hozzájuk kapcsolódó bevételeket, valamint az említett kötelezettségek teljesítéséért egy ésszerű hasznot.

| (99) | A vállalkozásoknak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért nyújtott kompenzáció esetében a gazdasági előny jelenlétének kizárása érdekében az Altmark-ítélet alapján követelmény az, hogy mind a négy feltétel együttesen teljesüljön. |
| --- | --- |

(99)

A vállalkozásoknak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért nyújtott kompenzáció esetében a gazdasági előny jelenlétének kizárása érdekében az Altmark-ítélet alapján követelmény az, hogy mind a négy feltétel együttesen teljesüljön.

| (100) | Az első feltételt illetően a szárazföldi közlekedés terén a közszolgáltatási kötelezettség olyan kötelezettség, amely arra szolgál, hogy biztosítsa olyan általános érdekű személyszállítási szolgáltatások nyújtását, amelyeket egy gazdasági szereplő – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el (26). E megkötéseken belül a tagállamok kiterjedt mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a közszolgáltatási kötelezettségek végfelhasználói szükségleteknek megfelelően történő meghatározásában. Ilyen esetekben a Bizottság feladata biztosítani azt, hogy e cselekvési szabadságot ne fordíthassák a közszolgáltatási kötelezettség nyilvánvalóan téves megítélésére. |
| --- | --- |

(100)

Az első feltételt illetően a szárazföldi közlekedés terén a közszolgáltatási kötelezettség olyan kötelezettség, amely arra szolgál, hogy biztosítsa olyan általános érdekű személyszállítási szolgáltatások nyújtását, amelyeket egy gazdasági szereplő – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el (26). E megkötéseken belül a tagállamok kiterjedt mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a közszolgáltatási kötelezettségek végfelhasználói szükségleteknek megfelelően történő meghatározásában. Ilyen esetekben a Bizottság feladata biztosítani azt, hogy e cselekvési szabadságot ne fordíthassák a közszolgáltatási kötelezettség nyilvánvalóan téves megítélésére.

| (101) | A Bizottság már az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy a cseh hatóságok benyújtották számára azokat a szerződéseket, amelyek alapján Ústí regionális hatóságai megszervezték a közszolgáltatási kötelezettségek gazdasági szereplők általi teljesítését. Ezek a szerződések meghatározzák a személyszállítási szolgáltatások nyújtását szolgáló közszolgáltatási kötelezettség terjedelmét. Konkrétabban, ezek a szerződések határozzák meg az autóbuszos fuvarozók közlekedési útvonalait, a menetrendeket és a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését. Azt, hogy e vonalak kereskedelmi alapú üzemeltetése nem lehetséges, igazolja a vonalak várható bizonyítható veszteségének és tényleges veszteségének a fenti 1–9. táblázatban megadott összehasonlítása. Emellett a gazdasági szereplők nem dönthetnek egyoldalúan a veszteséges vonalakon a szolgáltatás beszüntetéséről, és az általuk üzemeltetett vonalakon nem befolyásolhatják a szolgáltatások terjedelmét és a járatsűrűséget sem. Ezért bizonyos fokú üzleti kockázatot viselnek abból a tényből eredően, hogy gazdasági veszteséggel szembesülhetnek, ha üzemi veszteségeik meghaladják a bizonyítható veszteségek tárgyilagos becslésével előzetesen meghatározott mértéket. A Bizottság ennek megfelelően megállapította, hogy a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában valódi közszolgáltatási kötelezettség áll fenn, amely előzetesen egyértelmű meghatározást nyert. Az első Altmark-feltétel ennélfogva teljesül. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság már az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy a cseh hatóságok benyújtották számára azokat a szerződéseket, amelyek alapján Ústí regionális hatóságai megszervezték a közszolgáltatási kötelezettségek gazdasági szereplők általi teljesítését. Ezek a szerződések meghatározzák a személyszállítási szolgáltatások nyújtását szolgáló közszolgáltatási kötelezettség terjedelmét. Konkrétabban, ezek a szerződések határozzák meg az autóbuszos fuvarozók közlekedési útvonalait, a menetrendeket és a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését. Azt, hogy e vonalak kereskedelmi alapú üzemeltetése nem lehetséges, igazolja a vonalak várható bizonyítható veszteségének és tényleges veszteségének a fenti 1–9. táblázatban megadott összehasonlítása. Emellett a gazdasági szereplők nem dönthetnek egyoldalúan a veszteséges vonalakon a szolgáltatás beszüntetéséről, és az általuk üzemeltetett vonalakon nem befolyásolhatják a szolgáltatások terjedelmét és a járatsűrűséget sem. Ezért bizonyos fokú üzleti kockázatot viselnek abból a tényből eredően, hogy gazdasági veszteséggel szembesülhetnek, ha üzemi veszteségeik meghaladják a bizonyítható veszteségek tárgyilagos becslésével előzetesen meghatározott mértéket. A Bizottság ennek megfelelően megállapította, hogy a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában valódi közszolgáltatási kötelezettség áll fenn, amely előzetesen egyértelmű meghatározást nyert. Az első Altmark-feltétel ennélfogva teljesül.

| (102) | A második Altmark-feltételt illetően a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak elkerülése érdekében, hogy a kompenzáció olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytárs vállalkozásokkal szemben. A kompenzáció paramétereinek előzetes meghatározása azonban nem jelenti azt, hogy a kompenzációt egy meghatározott képlet alapján kell kiszámítani. Ennél lényegesebb, hogy a kompenzáció meghatározásának módja már az elejétől fogva egyértelmű legyen. |
| --- | --- |

(102)

A második Altmark-feltételt illetően a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak elkerülése érdekében, hogy a kompenzáció olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytárs vállalkozásokkal szemben. A kompenzáció paramétereinek előzetes meghatározása azonban nem jelenti azt, hogy a kompenzációt egy meghatározott képlet alapján kell kiszámítani. Ennél lényegesebb, hogy a kompenzáció meghatározásának módja már az elejétől fogva egyértelmű legyen.

| (103) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy a szerződések szerinti közszolgáltatási kompenzációt a várható kilométerenkénti ár és a tervezett bevételek alapján számították ki. A Bizottság elismerte, hogy ez a módszertan biztosíthatta a kompenzáció tárgyilagos és átlátható módon történő, előzetes kiszámítását. A Bizottság azonban nem kapott elegendő információt ebben az esetben a várható kilométerenkénti ár szintjének meghatározására használt módszertanról, és ezért még nem tudta megállapítani, hogy a második Altmark-feltétel teljesült-e. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy a szerződések szerinti közszolgáltatási kompenzációt a várható kilométerenkénti ár és a tervezett bevételek alapján számították ki. A Bizottság elismerte, hogy ez a módszertan biztosíthatta a kompenzáció tárgyilagos és átlátható módon történő, előzetes kiszámítását. A Bizottság azonban nem kapott elegendő információt ebben az esetben a várható kilométerenkénti ár szintjének meghatározására használt módszertanról, és ezért még nem tudta megállapítani, hogy a második Altmark-feltétel teljesült-e.

| (104) | A cseh hatóságok azóta kifejtették, hogy a vonatkozó cseh jogszabály meghatározza az összes paramétert, amelynek alapján a kompenzációs kifizetéseket ki kell számítani, különösen a szolgáltatások költségét, a bevételeket és az ésszerű hasznot. Később az Ústí régió és a gazdasági szereplők között megkötött minden egyes szerződésben szerepeltek a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésének kiszámításához használt paraméterek. E becslés alapja a) a szerződésben meghatározott kilométerenkénti ár; és b) a gazdasági szereplő adott szolgáltatásokért kapott bevételeinek különbsége. A kilométerenkénti ár i. az üzemeltetés költségeit; és ii. az ésszerű hasznot foglalta magában. |
| --- | --- |

(104)

A cseh hatóságok azóta kifejtették, hogy a vonatkozó cseh jogszabály meghatározza az összes paramétert, amelynek alapján a kompenzációs kifizetéseket ki kell számítani, különösen a szolgáltatások költségét, a bevételeket és az ésszerű hasznot. Később az Ústí régió és a gazdasági szereplők között megkötött minden egyes szerződésben szerepeltek a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésének kiszámításához használt paraméterek. E becslés alapja a) a szerződésben meghatározott kilométerenkénti ár; és b) a gazdasági szereplő adott szolgáltatásokért kapott bevételeinek különbsége. A kilométerenkénti ár i. az üzemeltetés költségeit; és ii. az ésszerű hasznot foglalta magában.

| (105) | Az egyes gazdasági szereplők kilométerenkénti árának eltéréseit illetően a cseh hatóságok kifejtették, hogy azok az egyes gazdasági szereplők eltérő helyzetét tükrözik (pl. a kilométerenkénti költség természetszerűleg eltér vidéki és elővárosi területeken). Mindenesetre az egyedi szerződésekben egyértelműen szerepelt az egyes gazdasági szereplők árai kiszámításának valamennyi paramétere. A regionális hatóságoknak egyben hatáskörük volt annak ellenőrzésére, hogy a becsléshez használt adatok helytállóak voltak-e, és megfeleltek-e az adott gazdasági szereplő helyzetének. |
| --- | --- |

(105)

Az egyes gazdasági szereplők kilométerenkénti árának eltéréseit illetően a cseh hatóságok kifejtették, hogy azok az egyes gazdasági szereplők eltérő helyzetét tükrözik (pl. a kilométerenkénti költség természetszerűleg eltér vidéki és elővárosi területeken). Mindenesetre az egyedi szerződésekben egyértelműen szerepelt az egyes gazdasági szereplők árai kiszámításának valamennyi paramétere. A regionális hatóságoknak egyben hatáskörük volt annak ellenőrzésére, hogy a becsléshez használt adatok helytállóak voltak-e, és megfeleltek-e az adott gazdasági szereplő helyzetének.

| (106) | A Bizottság megítélése szerint ezért az egyes gazdasági szereplők kompenzációja kiszámításának paraméterei előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon megállapítást nyertek. A második Altmark-feltétel így a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában teljesül. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság megítélése szerint ezért az egyes gazdasági szereplők kompenzációja kiszámításának paraméterei előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon megállapítást nyertek. A második Altmark-feltétel így a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában teljesül.

| (107) | A harmadik Altmark-feltételt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzáció végső elszámolására és kifizetésére csak akkor kerül sor, miután az adott gazdasági szereplő bizonylatokkal igazolta a szolgáltatás teljesítése során ténylegesen felmerült veszteséget. Ugyanakkor a kompenzáció legmagasabb összege a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése révén a szerződésben előzetesen korlátozásra került. |
| --- | --- |

(107)

A harmadik Altmark-feltételt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a kompenzáció végső elszámolására és kifizetésére csak akkor kerül sor, miután az adott gazdasági szereplő bizonylatokkal igazolta a szolgáltatás teljesítése során ténylegesen felmerült veszteséget. Ugyanakkor a kompenzáció legmagasabb összege a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése révén a szerződésben előzetesen korlátozásra került.

| (108) | A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése szerint a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése képezi azt az előre meghatározott felső mértéket, amelyet meghaladó mértékben az illetékes hatóság a tényleges veszteségeket kompenzálhatja (27). Így ha egy gazdasági szereplő a szerződés teljesítését követően magasabb veszteségkompenzációt követel, a hatóságok ezt a veszteséget nem fedezhetik. Ha ezzel szemben a tényleges veszteségek a becsült várható veszteségnél alacsonyabbak, kompenzáció csak a tényleges veszteségekért jár. |
| --- | --- |

(108)

A közúti közlekedési törvény 19b. cikkének (3) bekezdése szerint a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése képezi azt az előre meghatározott felső mértéket, amelyet meghaladó mértékben az illetékes hatóság a tényleges veszteségeket kompenzálhatja (27). Így ha egy gazdasági szereplő a szerződés teljesítését követően magasabb veszteségkompenzációt követel, a hatóságok ezt a veszteséget nem fedezhetik. Ha ezzel szemben a tényleges veszteségek a becsült várható veszteségnél alacsonyabbak, kompenzáció csak a tényleges veszteségekért jár.

| (109) | Ezt bizonyítja az a tény, hogy a gazdasági szereplőknek fizetett, a 2. táblázatban, 4. táblázatban, 7. táblázatban és 9. táblázatban feltüntetett tényleges kompenzáció sok esetben alacsonyabb, mint a szerződésben meghatározott, az 1. táblázat, 3. táblázat, 6. táblázat és 8. táblázat „teljes bizonyítható veszteség” oszlopában feltüntetett tervezett veszteség. |
| --- | --- |

(109)

Ezt bizonyítja az a tény, hogy a gazdasági szereplőknek fizetett, a 2. táblázatban, 4. táblázatban, 7. táblázatban és 9. táblázatban feltüntetett tényleges kompenzáció sok esetben alacsonyabb, mint a szerződésben meghatározott, az 1. táblázat, 3. táblázat, 6. táblázat és 8. táblázat „teljes bizonyítható veszteség” oszlopában feltüntetett tervezett veszteség.

| (110) | E felső határok emelése csak akkor lehetséges, ha előre nem látható költségek merültek fel, ami azonban az e határozat keretében vizsgált egyetlen regionális személyszállítási szerződés esetében sem fordult elő. Az „előre nem látható költségek fogalmát” illetően – amellyel kapcsolatban a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeinek adott hangot –, ez a fogalom olyan költségekre vonatkozik, amelyek a vállalat irányítási döntéseitől függetlenek, ilyenek a természeti katasztrófákhoz, az árakba állami szinten történő beavatkozásokhoz, a jövedéki adó, a héa stb. változásaihoz kapcsolódó költségek. A kompenzáció igényléséhez a gazdasági szereplőnek igazolnia kell, hogy a költségek ténylegesen felmerültek a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során. A felső határ alóli kivétel létezése azonban nem csorbítja a kompenzációs mechanizmus annak biztosítására vonatkozó képességét, hogy a gazdasági szereplő által kapott végső kompenzáció ne haladja meg a tényleges veszteségeit. |
| --- | --- |

(110)

E felső határok emelése csak akkor lehetséges, ha előre nem látható költségek merültek fel, ami azonban az e határozat keretében vizsgált egyetlen regionális személyszállítási szerződés esetében sem fordult elő. Az „előre nem látható költségek fogalmát” illetően – amellyel kapcsolatban a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeinek adott hangot –, ez a fogalom olyan költségekre vonatkozik, amelyek a vállalat irányítási döntéseitől függetlenek, ilyenek a természeti katasztrófákhoz, az árakba állami szinten történő beavatkozásokhoz, a jövedéki adó, a héa stb. változásaihoz kapcsolódó költségek. A kompenzáció igényléséhez a gazdasági szereplőnek igazolnia kell, hogy a költségek ténylegesen felmerültek a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során. A felső határ alóli kivétel létezése azonban nem csorbítja a kompenzációs mechanizmus annak biztosítására vonatkozó képességét, hogy a gazdasági szereplő által kapott végső kompenzáció ne haladja meg a tényleges veszteségeit.

| (111) | A költségszámítás részét képező ésszerű haszon meghatározását illetően – amivel kapcsolatban a Bizottság szintén kételyeket fogalmazott meg az eljárást megindító határozatban – a cseh hatóságok igazolták, hogy a 2005. évi átlagos haszon 1,53 CZK/km. A 2005. évi 30,60 CZK kilométerenkénti átlagár mellett az átlagos haszonkulcs 5 % körül alakult, amelyet a Bizottság ésszerűnek tekint. Az átlagos haszon 2007-ben 0,97 CZK/km volt, a kilométerenkénti átlagár pedig 30,24 CZK/km. Az átlagos haszonkulcs így 3,2 %-ot tett ki. A cseh hatóságok 2006. évre nem adtak meg az átlagos haszonra vonatkozó számadatokat. Mindazonáltal a 2006. évi átlagos haszonkulcs valószínűleg a 2005. és 2007. évi tartományban van, mivel a többi releváns számadat (így az átlagos kilométerenkénti ár 2007-ben 31,72 CZK-t tett ki, a kilométerenkénti átlagos bizonyítható veszteség pedig 17,49 CZK-t) azonos tartományban maradt, a bizonyítható veszteség számítási módja pedig nem változott (lásd a 9. lábjegyzetet). |
| --- | --- |

(111)

A költségszámítás részét képező ésszerű haszon meghatározását illetően – amivel kapcsolatban a Bizottság szintén kételyeket fogalmazott meg az eljárást megindító határozatban – a cseh hatóságok igazolták, hogy a 2005. évi átlagos haszon 1,53 CZK/km. A 2005. évi 30,60 CZK kilométerenkénti átlagár mellett az átlagos haszonkulcs 5 % körül alakult, amelyet a Bizottság ésszerűnek tekint. Az átlagos haszon 2007-ben 0,97 CZK/km volt, a kilométerenkénti átlagár pedig 30,24 CZK/km. Az átlagos haszonkulcs így 3,2 %-ot tett ki. A cseh hatóságok 2006. évre nem adtak meg az átlagos haszonra vonatkozó számadatokat. Mindazonáltal a 2006. évi átlagos haszonkulcs valószínűleg a 2005. és 2007. évi tartományban van, mivel a többi releváns számadat (így az átlagos kilométerenkénti ár 2007-ben 31,72 CZK-t tett ki, a kilométerenkénti átlagos bizonyítható veszteség pedig 17,49 CZK-t) azonos tartományban maradt, a bizonyítható veszteség számítási módja pedig nem változott (lásd a 9. lábjegyzetet).

| (112) | A Bizottság ezért megállapította, hogy a harmadik Altmark-feltétel a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában teljesül. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság ezért megállapította, hogy a harmadik Altmark-feltétel a (96) preambulumbekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában teljesül.

| (113) | Végezetül a negyedik Altmark-feltétel megköveteli, hogy a közszolgáltatások nyújtóját közbeszerzési eljárásban válasszák ki vagy pedig a szolgáltatásnyújtás költsége összehasonlítás révén az átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire korlátozódjon. |
| --- | --- |

(113)

Végezetül a negyedik Altmark-feltétel megköveteli, hogy a közszolgáltatások nyújtóját közbeszerzési eljárásban válasszák ki vagy pedig a szolgáltatásnyújtás költsége összehasonlítás révén az átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire korlátozódjon.

| (114) | A cseh hatóságok által a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában adott információk szerint Ústí régió és a gazdasági szereplők között a 2005–2006 évre szóló szerződéses kapcsolat egyszerűen a meglevő szerződések meghosszabbításával jött létre, míg a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra a szerződéseket tárgyalásos eljárást követően kötötték meg. Más gazdasági szereplőket mindkét eljárásban kizártak a szóban forgó időszakokra a személyszállítási szolgáltatásokra történő ajánlattételből, és azok nem minősülnek olyan közbeszerzési eljárásnak sem, amely lehetővé tenné a piaci feltételeket tükröző ajánlatok kiválasztását, ahogy azt a negyedik Altmark-feltétel első fordulata előírja (28). |
| --- | --- |

(114)

A cseh hatóságok által a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában adott információk szerint Ústí régió és a gazdasági szereplők között a 2005–2006 évre szóló szerződéses kapcsolat egyszerűen a meglevő szerződések meghosszabbításával jött létre, míg a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakra a szerződéseket tárgyalásos eljárást követően kötötték meg. Más gazdasági szereplőket mindkét eljárásban kizártak a szóban forgó időszakokra a személyszállítási szolgáltatásokra történő ajánlattételből, és azok nem minősülnek olyan közbeszerzési eljárásnak sem, amely lehetővé tenné a piaci feltételeket tükröző ajánlatok kiválasztását, ahogy azt a negyedik Altmark-feltétel első fordulata előírja (28).

| (115) | Ebből következően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a negyedik Altmark-feltétel második fordulatában megfogalmazott lehetőség a szóban forgó szerződések esetében teljesül-e. E lehetőség értelmében a kompenzáció szintjét az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján kell meghatározni (összehasonlítás). |
| --- | --- |

(115)

Ebből következően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a negyedik Altmark-feltétel második fordulatában megfogalmazott lehetőség a szóban forgó szerződések esetében teljesül-e. E lehetőség értelmében a kompenzáció szintjét az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján kell meghatározni (összehasonlítás).

| (116) | A cseh hatóságok állítása szerint a gazdasági szereplőknek 2005–2006-ban kifizetett kompenzáció szintje megfelel az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek. Érvelésük szerint ezt a 2005. és 2006. évi áraknak, valamint a szolgáltatások nyílt és átlátható pályázati eljárásaiból 2007-től kapott áraknak az összehasonlítása mutatja. Míg 2005-ben az átlagár 30,60 CZK/km-nek felelt meg (29,06 CZK/km átlagos költség mellett), a 2007. évi pályázatokból kapott ár 30,24 CZK/km-nek (29,22 CZK/km átlagos költség mellett). Ezen túlmenően, míg a különböző gazdasági szereplők árai 2005-ben a 21,50–37,16 CZK/km tartományban mozogtak, 2007-ben 25,48–45,79 CZK/km között voltak. A cseh hatóságok azzal érvelnek, hogy mivel nem volt lényeges eltérés a 2005. és 2007. évi kilométerenkénti átlagárszint és az egyedi ártartományok között, a 2005. évi árakat az átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek kell tekinteni. Ezen túlmenően a cseh hatóságok becsatoltak egy azt igazoló szakértői véleményt is, hogy a panaszos kivételesen magas költségei kivételével minden más gazdasági szereplő költségei megfeleltek az átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek. |
| --- | --- |

(116)

A cseh hatóságok állítása szerint a gazdasági szereplőknek 2005–2006-ban kifizetett kompenzáció szintje megfelel az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek. Érvelésük szerint ezt a 2005. és 2006. évi áraknak, valamint a szolgáltatások nyílt és átlátható pályázati eljárásaiból 2007-től kapott áraknak az összehasonlítása mutatja. Míg 2005-ben az átlagár 30,60 CZK/km-nek felelt meg (29,06 CZK/km átlagos költség mellett), a 2007. évi pályázatokból kapott ár 30,24 CZK/km-nek (29,22 CZK/km átlagos költség mellett). Ezen túlmenően, míg a különböző gazdasági szereplők árai 2005-ben a 21,50–37,16 CZK/km tartományban mozogtak, 2007-ben 25,48–45,79 CZK/km között voltak. A cseh hatóságok azzal érvelnek, hogy mivel nem volt lényeges eltérés a 2005. és 2007. évi kilométerenkénti átlagárszint és az egyedi ártartományok között, a 2005. évi árakat az átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek kell tekinteni. Ezen túlmenően a cseh hatóságok becsatoltak egy azt igazoló szakértői véleményt is, hogy a panaszos kivételesen magas költségei kivételével minden más gazdasági szereplő költségei megfeleltek az átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek.

| (117) | A Bizottság megjegyzi, hogy az előző preambulumbekezdésben ismertetett statisztikai adatok használata annak igazolását szolgálja, hogy az ár meghatározása az átlagos vállalkozás költségei alapján történt. Amint azonban az már az eljárást megindító határozatban is említést nyert, a múltbeli statisztikai költségek használatából nem következik az a megállapítás, hogy a szolgáltatások nyújtását 2005. évi költségszinteken felvállaló gazdasági szereplőket jól vezetett gazdasági szereplőnek kell tekinteni. Valójában a költségek múltbeli szinten történő rögzítése nem ösztönzi a fuvarozókat a költségirányítás hatékonyságára. Másfelől bármely lényeges költségparaméter (így az üzemanyagár) változása azonnal meghaladottá teszi a múltbeli költségadatokat. Emellett a referenciavállalkozás azonosításakor a cseh hatóságok nem alkalmaztak semmiféle olyan tárgyilagos szempontot, amely közgazdaságilag a megfelelő vezetés elismert ismérve lenne, és az elemzéskor nem a termelékenységet jelző vagy a kínálat minőségéhez kapcsolódó analitikai mutatókból indultak ki (29). |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság megjegyzi, hogy az előző preambulumbekezdésben ismertetett statisztikai adatok használata annak igazolását szolgálja, hogy az ár meghatározása az átlagos vállalkozás költségei alapján történt. Amint azonban az már az eljárást megindító határozatban is említést nyert, a múltbeli statisztikai költségek használatából nem következik az a megállapítás, hogy a szolgáltatások nyújtását 2005. évi költségszinteken felvállaló gazdasági szereplőket jól vezetett gazdasági szereplőnek kell tekinteni. Valójában a költségek múltbeli szinten történő rögzítése nem ösztönzi a fuvarozókat a költségirányítás hatékonyságára. Másfelől bármely lényeges költségparaméter (így az üzemanyagár) változása azonnal meghaladottá teszi a múltbeli költségadatokat. Emellett a referenciavállalkozás azonosításakor a cseh hatóságok nem alkalmaztak semmiféle olyan tárgyilagos szempontot, amely közgazdaságilag a megfelelő vezetés elismert ismérve lenne, és az elemzéskor nem a termelékenységet jelző vagy a kínálat minőségéhez kapcsolódó analitikai mutatókból indultak ki (29).

| (118) | A (96) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedést illetően a cseh hatóságok nem adtak a Bizottság számára arra utaló tájékoztatást, hogy a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszak szerződéseiben a kompenzáció szintjét az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták volna meg. |
| --- | --- |

(118)

A (96) preambulumbekezdés c) pontjában említett intézkedést illetően a cseh hatóságok nem adtak a Bizottság számára arra utaló tájékoztatást, hogy a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszak szerződéseiben a kompenzáció szintjét az átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták volna meg.

| (119) | Ennek megfelelően – mivel a negyedik Altmark-feltétel második fordulatának nem minden feltétele teljesül – a Bizottság nem tudja azt a következtetést levonni, hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedésekből származó kompenzáció összegét olyan szinten állapították meg, amely garantálja, hogy egyes gazdasági szereplőknek abból előnye nem származik. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedések következtében nyújtott közszolgáltatási kompenzáció gazdasági előnyt jelentett az ugyanazon preambulumbekezdésben említett, regionális tömegközlekedést végző fuvarozóknak. |
| --- | --- |

(119)

Ennek megfelelően – mivel a negyedik Altmark-feltétel második fordulatának nem minden feltétele teljesül – a Bizottság nem tudja azt a következtetést levonni, hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedésekből származó kompenzáció összegét olyan szinten állapították meg, amely garantálja, hogy egyes gazdasági szereplőknek abból előnye nem származik. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedések következtében nyújtott közszolgáltatási kompenzáció gazdasági előnyt jelentett az ugyanazon preambulumbekezdésben említett, regionális tömegközlekedést végző fuvarozóknak.

| (120) | A (96) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedést illetően a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződéseket pályázati eljárást követően kötötték meg. Ez a pályázati eljárás 15 területre osztotta fel Ústí régiót, amelyekre a gazdasági szereplők külön ajánlatot tehettek. A pályázati felhívást egy webhelyen, Ústí régió nyilvános hirdetőtábláján és két cseh országos napilapban tették közzé. A pályázati dokumentációt huszonhárom érdekelt fél vette át. Az odaítélési szempontok előzetesen ismertetésre kerültek: a kiválasztás kizárólag az ár alapján történik, kvalitatív paramétereket nem értékelnek, és a pályázat nyertese a legalacsonyabb kilométerenkénti árat kínáló pályázó lesz. A pályázati eljárás így kellőképpen nyilvánosságra hozott, nyílt és átlátható volt. |
| --- | --- |

(120)

A (96) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedést illetően a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakra szóló szerződéseket pályázati eljárást követően kötötték meg. Ez a pályázati eljárás 15 területre osztotta fel Ústí régiót, amelyekre a gazdasági szereplők külön ajánlatot tehettek. A pályázati felhívást egy webhelyen, Ústí régió nyilvános hirdetőtábláján és két cseh országos napilapban tették közzé. A pályázati dokumentációt huszonhárom érdekelt fél vette át. Az odaítélési szempontok előzetesen ismertetésre kerültek: a kiválasztás kizárólag az ár alapján történik, kvalitatív paramétereket nem értékelnek, és a pályázat nyertese a legalacsonyabb kilométerenkénti árat kínáló pályázó lesz. A pályázati eljárás így kellőképpen nyilvánosságra hozott, nyílt és átlátható volt.

| (121) | A cseh hatóságok szerint a kínált árak 27,57 CZK/km és 43,73 CZK/km között voltak. A DPÚK ajánlatát figyelmen kívül hagyva az ajánlott árak tartománya 27,57 CZK/km és 33,5 CZK/km között lett volna. A gazdasági szereplők azokra a térségekre adtak meg kilométerenkénti árat, ahol ajánlatot kívántak tenni. Mind a tizenöt pályázati eljárást a ČSAD Česká Lípa nyerte meg. Mivel ez a gazdasági szereplő végül nem tudott szolgáltatni, Ústí régió a második helyezett ajánlattevőkkel kötött közszolgáltatási szerződéseket, amennyiben ez lehetséges volt (kilenc térség esetében). A második helyezett ajánlattevő kiválasztása az első helyezett teljesítésének elmaradása esetében nem érvényteleníti azt a megállapítást, hogy e kilenc térségben az ajánlat végső soron egy kellőképpen nyilvánosságra hozott, nyílt és átlátható pályázati eljáráson került kiválasztásra, a negyedik Altmark-feltétel első fordulatának megfelelően. |
| --- | --- |

(121)

A cseh hatóságok szerint a kínált árak 27,57 CZK/km és 43,73 CZK/km között voltak. A DPÚK ajánlatát figyelmen kívül hagyva az ajánlott árak tartománya 27,57 CZK/km és 33,5 CZK/km között lett volna. A gazdasági szereplők azokra a térségekre adtak meg kilométerenkénti árat, ahol ajánlatot kívántak tenni. Mind a tizenöt pályázati eljárást a ČSAD Česká Lípa nyerte meg. Mivel ez a gazdasági szereplő végül nem tudott szolgáltatni, Ústí régió a második helyezett ajánlattevőkkel kötött közszolgáltatási szerződéseket, amennyiben ez lehetséges volt (kilenc térség esetében). A második helyezett ajánlattevő kiválasztása az első helyezett teljesítésének elmaradása esetében nem érvényteleníti azt a megállapítást, hogy e kilenc térségben az ajánlat végső soron egy kellőképpen nyilvánosságra hozott, nyílt és átlátható pályázati eljáráson került kiválasztásra, a negyedik Altmark-feltétel első fordulatának megfelelően.

| (122) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a (96) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés következtében Ústí régió által nyújtott közszolgáltatási kompenzáció nem biztosított előnyt az ott felsorolt gazdasági szereplőknek, és ezért nem valósít meg a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást. Mivel az állami támogatás e rendelkezés szerinti megállapítása csak akkor lehetséges, ha a (95) preambulumbekezdésben felsorolt négy feltétel mindegyike teljesül, ilyen előny hiányában nem kell folytatni a (96) preambulumbekezdés b) pontjában felsorolt intézkedések vizsgálatát. |
| --- | --- |

(122)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a (96) preambulumbekezdés b) pontjában említett intézkedés következtében Ústí régió által nyújtott közszolgáltatási kompenzáció nem biztosított előnyt az ott felsorolt gazdasági szereplőknek, és ezért nem valósít meg a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást. Mivel az állami támogatás e rendelkezés szerinti megállapítása csak akkor lehetséges, ha a (95) preambulumbekezdésben felsorolt négy feltétel mindegyike teljesül, ilyen előny hiányában nem kell folytatni a (96) preambulumbekezdés b) pontjában felsorolt intézkedések vizsgálatát.

7.1.1.3.   Szelektivitás

| (123) | A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések következtében juttatott előny szelektív, mivel e kompenzációban csak egyes vállalkozások részesülhettek. |
| --- | --- |

(123)

A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések következtében juttatott előny szelektív, mivel e kompenzációban csak egyes vállalkozások részesülhettek.

7.1.1.4.   A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (124) | Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (30). Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, amelyben verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (31). |
| --- | --- |

(124)

Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját (30). Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, amelyben verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (31).

| (125) | Egy olyan piac vagy ágazat gazdasági szereplőinek nyújtott támogatást, amelyben még nem zajlott le a piac külső verseny előtti megnyitása révén a liberalizáció, nem lehet a 107. cikk (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak tekinteni, mivel ez nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Amint az az Altmark–ítéletben is megállapítást nyert, 1995-től kezdődően több tagállam megkezdte egyes szállítási piacainak a más tagállamokban letelepedett vállalkozások részéről támasztott verseny előtti megnyitását, így számos vállalkozás már a származási tagállamtól eltérő tagállamokban is nyújt városi, elővárosi vagy regionális személyszállítási szolgáltatásokat. Amint az a (14) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a 2004 óta hatályos cseh szabályozás értelmében a közszolgáltatási szerződés alapján történő regionális autóbusz-szolgáltatással minden olyan gazdasági szereplő megbízható, amely az adott vonalra engedéllyel rendelkezik, a kereskedelemellenőrzési törvény („živnostenský zákon”) általános felhatalmazást („koncese”) kapott tömegközlekedési célú autóbuszos személyszállítási tevékenységre és betartja a megállapodás szerinti menetrendet. Ahogyan az az említett preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgált időszakban az Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások teljes mértékben liberalizáltak voltak, mivel a vizsgált időszakban az engedélyezés feltételeinek megfelelő, más tagállamból érkező gazdasági szereplők nyújthattak regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban. |
| --- | --- |

(125)

Egy olyan piac vagy ágazat gazdasági szereplőinek nyújtott támogatást, amelyben még nem zajlott le a piac külső verseny előtti megnyitása révén a liberalizáció, nem lehet a 107. cikk (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak tekinteni, mivel ez nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Amint az az Altmark–ítéletben is megállapítást nyert, 1995-től kezdődően több tagállam megkezdte egyes szállítási piacainak a más tagállamokban letelepedett vállalkozások részéről támasztott verseny előtti megnyitását, így számos vállalkozás már a származási tagállamtól eltérő tagállamokban is nyújt városi, elővárosi vagy regionális személyszállítási szolgáltatásokat. Amint az a (14) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a 2004 óta hatályos cseh szabályozás értelmében a közszolgáltatási szerződés alapján történő regionális autóbusz-szolgáltatással minden olyan gazdasági szereplő megbízható, amely az adott vonalra engedéllyel rendelkezik, a kereskedelemellenőrzési törvény („živnostenský zákon”) általános felhatalmazást („koncese”) kapott tömegközlekedési célú autóbuszos személyszállítási tevékenységre és betartja a megállapodás szerinti menetrendet. Ahogyan az az említett preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgált időszakban az Ústí régióban a regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatások teljes mértékben liberalizáltak voltak, mivel a vizsgált időszakban az engedélyezés feltételeinek megfelelő, más tagállamból érkező gazdasági szereplők nyújthattak regionális autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat a Cseh Köztársaságban.

| (126) | Ennek megfelelően a regionális autóbusz-szolgáltatásokat nyújtóknak juttatott bármely támogatást úgy kell tekinteni, hogy az alkalmas az autóbuszos személyszállítási szolgáltatások tekintetében a verseny torzítására. |
| --- | --- |

(126)

Ennek megfelelően a regionális autóbusz-szolgáltatásokat nyújtóknak juttatott bármely támogatást úgy kell tekinteni, hogy az alkalmas az autóbuszos személyszállítási szolgáltatások tekintetében a verseny torzítására.

| (127) | Emellett a verseny előtt nyitva álló piacon működő vállalkozásnak nyújtott előnyről rendszerint feltételezni kell, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Ugyanis, „ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni” (32). A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedéseket ezért úgy kell tekinteni, hogy alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására annyiban, hogy kedvezőtlen hatást gyakorolnak a más tagállamokban letelepedett fuvarozó vállalkozások arra vonatkozó képességére, hogy szolgáltatásaikat a Cseh Köztársaságban kínálhassák, és erősítik a közszolgáltatási kompenzáció címzettjeinek piaci helyzetét. |
| --- | --- |

(127)

Emellett a verseny előtt nyitva álló piacon működő vállalkozásnak nyújtott előnyről rendszerint feltételezni kell, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Ugyanis, „ha egy, az állam által nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más, a Közösségen belüli kereskedelemben versenytárs vállalkozásokkal szemben, e kereskedelmet a támogatás által érintettnek kell tekinteni” (32). A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedéseket ezért úgy kell tekinteni, hogy alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására annyiban, hogy kedvezőtlen hatást gyakorolnak a más tagállamokban letelepedett fuvarozó vállalkozások arra vonatkozó képességére, hogy szolgáltatásaikat a Cseh Köztársaságban kínálhassák, és erősítik a közszolgáltatási kompenzáció címzettjeinek piaci helyzetét.

7.1.2.   A DP Ústí javára vállalt garanciák (a (96) preambulumbekezdés d) pontjában említett intézkedés)

| (128) | A DP Ústí 2004-ben és 2005-ben garanciát kapott Ústí nad Labem önkormányzatától 35 millió CZK és 5 millió CZK összegű bankkölcsön biztosítására. Ezeket a kölcsönöket az Ústí nad Labem – Střekov közötti trolibuszvonal építésének befejezésére vette fel. |
| --- | --- |

(128)

A DP Ústí 2004-ben és 2005-ben garanciát kapott Ústí nad Labem önkormányzatától 35 millió CZK és 5 millió CZK összegű bankkölcsön biztosítására. Ezeket a kölcsönöket az Ústí nad Labem – Střekov közötti trolibuszvonal építésének befejezésére vette fel.

| (129) | Ahhoz, hogy e garanciák állami támogatást valósítsanak meg, azoknak illetéktelen előnyt kell a címzettnek juttatniuk. Ebben a vonatkozásban utalni kell az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (33). |
| --- | --- |

(129)

Ahhoz, hogy e garanciák állami támogatást valósítsanak meg, azoknak illetéktelen előnyt kell a címzettnek juttatniuk. Ebben a vonatkozásban utalni kell az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (33).

| (130) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény előírja, hogy bizonyos együttesen fennálló körülmények esetében az állam által vállalt garanciákat nem lehet állami támogatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(130)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény előírja, hogy bizonyos együttesen fennálló körülmények esetében az állam által vállalt garanciákat nem lehet állami támogatásnak tekinteni.

| (131) | Először is a kölcsönfelvevő nem lehet pénzügyileg nehéz helyzetben. A Bizottság elemezte a DP Ústí beszámolóit és megállapította, hogy a vállalat 2004-ben és 2005-ben – azaz amikor a garanciákat kapta – nem volt nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(131)

Először is a kölcsönfelvevő nem lehet pénzügyileg nehéz helyzetben. A Bizottság elemezte a DP Ústí beszámolóit és megállapította, hogy a vállalat 2004-ben és 2005-ben – azaz amikor a garanciákat kapta – nem volt nehéz helyzetben.

| (132) | Másodszor, a garanciavállalás terjedelmét a vállalás idején megfelelően meg kell határozni. Ez azt jelenti, hogy a garanciának egy adott pénzügyi tranzakcióhoz kell kapcsolódnia, meghatározott felső összegben és időben korlátozottnak kell lennie. A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben a garancia valóban teljes körűen mérhető volt, mivel az közvetlenül a 35 millió és 5 millió CZK összegű két bankkölcsönhöz kapcsolódott. Emellett e kölcsönöket szigorúan a tömegközlekedési infrastruktúra – Ústí nad Labem területén egy további trolibuszvonal – kiépítésének finanszírozására adták. A garanciák időben korlátozottak voltak, mivel azokat a kölcsön visszafizetésének időtartamára (azaz a 35 millió CZK összegű kölcsön tekintetében 2009. június 30-ig, az 5 millió CZK összegű kölcsön tekintetében 2010. március 31-ig) adták. |
| --- | --- |

(132)

Másodszor, a garanciavállalás terjedelmét a vállalás idején megfelelően meg kell határozni. Ez azt jelenti, hogy a garanciának egy adott pénzügyi tranzakcióhoz kell kapcsolódnia, meghatározott felső összegben és időben korlátozottnak kell lennie. A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben a garancia valóban teljes körűen mérhető volt, mivel az közvetlenül a 35 millió és 5 millió CZK összegű két bankkölcsönhöz kapcsolódott. Emellett e kölcsönöket szigorúan a tömegközlekedési infrastruktúra – Ústí nad Labem területén egy további trolibuszvonal – kiépítésének finanszírozására adták. A garanciák időben korlátozottak voltak, mivel azokat a kölcsön visszafizetésének időtartamára (azaz a 35 millió CZK összegű kölcsön tekintetében 2009. június 30-ig, az 5 millió CZK összegű kölcsön tekintetében 2010. március 31-ig) adták.

| (133) | Harmadszor, a garancia nem fedezhet a hátralékos kölcsön 80 %-ánál nagyobb összeget. Noha e követelmény be nem tartása nem jelenti azt, hogy a garancia automatikusan állami támogatásnak minősül (az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény 4.4. pontja), a Bizottságnak mégis vizsgálnia kell a pénzügyi tranzakciót teljesen (vagy csaknem teljesen) lefedő garanciákat, mint amilyen az Ústí nad Labem önkormányzata által nyújtott garancia is volt. |
| --- | --- |

(133)

Harmadszor, a garancia nem fedezhet a hátralékos kölcsön 80 %-ánál nagyobb összeget. Noha e követelmény be nem tartása nem jelenti azt, hogy a garancia automatikusan állami támogatásnak minősül (az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény 4.4. pontja), a Bizottságnak mégis vizsgálnia kell a pénzügyi tranzakciót teljesen (vagy csaknem teljesen) lefedő garanciákat, mint amilyen az Ústí nad Labem önkormányzata által nyújtott garancia is volt.

| (134) | A Bizottság megjegyzi, hogy a DP Ústí, amely teljes egészében Ústí nad Labem önkormányzatának tulajdonában álló leányvállalat, bevételeinek több mint 95 %-át az önkormányzati autóbusz- és villamosközlekedés tekintetében közszolgáltatások nyújtásából szerzi. Ezeket a közszolgáltatásokat Ústí nad Labem önkormányzata közszolgáltatási szerződéssel bízta a DP Ústí-ra. Emellett a garanciákkal fedezett két kölcsön kizárólag a DP Ústí közszolgáltatási kötelezettségei keretében üzemeltetendő trolibuszvonal kiépítésére volt fenntartva. Ezért a fedezett kölcsönök kizárólag a DP Ústí közszolgáltatási kötelezettségeire voltak fenntartva. Emellett a DP Ústí olyan vállalat, amelynek tevékenységét csaknem kizárólag a megfelelően rábízott közszolgáltatási kötelezettség képezi. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság megjegyzi, hogy a DP Ústí, amely teljes egészében Ústí nad Labem önkormányzatának tulajdonában álló leányvállalat, bevételeinek több mint 95 %-át az önkormányzati autóbusz- és villamosközlekedés tekintetében közszolgáltatások nyújtásából szerzi. Ezeket a közszolgáltatásokat Ústí nad Labem önkormányzata közszolgáltatási szerződéssel bízta a DP Ústí-ra. Emellett a garanciákkal fedezett két kölcsön kizárólag a DP Ústí közszolgáltatási kötelezettségei keretében üzemeltetendő trolibuszvonal kiépítésére volt fenntartva. Ezért a fedezett kölcsönök kizárólag a DP Ústí közszolgáltatási kötelezettségeire voltak fenntartva. Emellett a DP Ústí olyan vállalat, amelynek tevékenységét csaknem kizárólag a megfelelően rábízott közszolgáltatási kötelezettség képezi.

| (135) | Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 100 %-os garanciafedezet megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény 3.4. pontjának. |
| --- | --- |

(135)

Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 100 %-os garanciafedezet megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közlemény 3.4. pontjának.

| (136) | Negyedszer, a garanciáért piaci árat kell fizetni. A kockázatviselést rendszerint a garantált összegre számított megfelelő felárral kell honorálni. Amennyiben a garanciáért fizetett ár eléri legalább a megfelelő pénzpiaci referencia-garanciafelárat, a garancia nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(136)

Negyedszer, a garanciáért piaci árat kell fizetni. A kockázatviselést rendszerint a garantált összegre számított megfelelő felárral kell honorálni. Amennyiben a garanciáért fizetett ár eléri legalább a megfelelő pénzpiaci referencia-garanciafelárat, a garancia nem tartalmaz állami támogatást.

| (137) | Ebben az esetben a garancia díja 2,3 % volt. Tekintve, hogy a támogatás kedvezményezettje egy kisméretű regionális autóbuszos fuvarozó, nem lehet megfelelő referenciafelárat találni. A cseh hatóságok azonban bizonyítékot csatoltak be arra vonatkozóan, hogy a garancia díját független szakértői vélemény alapján határozták meg és az a szokványos piaci feltételeket tükrözte. |
| --- | --- |

(137)

Ebben az esetben a garancia díja 2,3 % volt. Tekintve, hogy a támogatás kedvezményezettje egy kisméretű regionális autóbuszos fuvarozó, nem lehet megfelelő referenciafelárat találni. A cseh hatóságok azonban bizonyítékot csatoltak be arra vonatkozóan, hogy a garancia díját független szakértői vélemény alapján határozták meg és az a szokványos piaci feltételeket tükrözte.

| (138) | Végezetül a hitelfelvevőnek elviekben képesnek kell lennie piaci feltételek mellett a pénzpiacokon hitelt felvennie az állam bárminemű beavatkozása nélkül. E tekintetben a cseh hatóságok becsatolták ugyanazon bank másik, 2008. augusztusi kölcsönajánlatát, amelyben a bank 40 millió CZK összegű kölcsönt kínált a DP Ústí számára két lehetséges fedezet mellett: Ústí nad Labem önkormányzatának garanciavállalása vagy a DP Ústí eszközállományán alapított zálogjog. A kölcsön feltételei mindkét változatban azonosak voltak, amit a bank levele kifejezetten meg is erősített. Ez igazolja, hogy a DP Ústí a garancia nélkül is képes volt azonos feltételekkel kölcsön felvételére. |
| --- | --- |

(138)

Végezetül a hitelfelvevőnek elviekben képesnek kell lennie piaci feltételek mellett a pénzpiacokon hitelt felvennie az állam bárminemű beavatkozása nélkül. E tekintetben a cseh hatóságok becsatolták ugyanazon bank másik, 2008. augusztusi kölcsönajánlatát, amelyben a bank 40 millió CZK összegű kölcsönt kínált a DP Ústí számára két lehetséges fedezet mellett: Ústí nad Labem önkormányzatának garanciavállalása vagy a DP Ústí eszközállományán alapított zálogjog. A kölcsön feltételei mindkét változatban azonosak voltak, amit a bank levele kifejezetten meg is erősített. Ez igazolja, hogy a DP Ústí a garancia nélkül is képes volt azonos feltételekkel kölcsön felvételére.

| (139) | Noha ez a hitel későbbi, mint az ebben az ügyben értékelt garanciákkal fedezett kölcsönök, semmi nem utal arra, hogy a DP Ústí pénzügyi helyzete a két időszakban lényegesen eltérő lett volna. A DP Ústí 2004. december 31-i mérlege szerint a DP Ústí saját tőkéje 668 millió CZK volt, míg összes tartozása mindössze 122 millió CZK-t tett ki (a 35 millió CZK összegű garantált kölcsönnel együtt). Ezért a DP Ústí pénzügyi helyzetére figyelemmel még 2004/2005-ben is képes lett volna megfelelő biztosítékot nyújtani. |
| --- | --- |

(139)

Noha ez a hitel későbbi, mint az ebben az ügyben értékelt garanciákkal fedezett kölcsönök, semmi nem utal arra, hogy a DP Ústí pénzügyi helyzete a két időszakban lényegesen eltérő lett volna. A DP Ústí 2004. december 31-i mérlege szerint a DP Ústí saját tőkéje 668 millió CZK volt, míg összes tartozása mindössze 122 millió CZK-t tett ki (a 35 millió CZK összegű garantált kölcsönnel együtt). Ezért a DP Ústí pénzügyi helyzetére figyelemmel még 2004/2005-ben is képes lett volna megfelelő biztosítékot nyújtani.

| (140) | A Bizottság a fentiekre figyelemmel úgy ítéli meg, hogy noha a garancia a kölcsönöket 100 %-ban lefedte, a cseh hatóságok elegendő bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a garancia a DP Ústínak gazdasági előnyt nem nyújtott. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí javára vállalt garanciák nem minősülnek a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság a fentiekre figyelemmel úgy ítéli meg, hogy noha a garancia a kölcsönöket 100 %-ban lefedte, a cseh hatóságok elegendő bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a garancia a DP Ústínak gazdasági előnyt nem nyújtott. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí javára vállalt garanciák nem minősülnek a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak.

7.1.3.   A DP Ústí törzstőkéjének megemelése (a (96) preambulumbekezdés e) pontjában említett intézkedés)

7.1.3.1.   Állami források

| (141) | A DP Ústí törzstőkeemelését Ústí nad Labem önkormányzata hajtotta végre. Ezért a művelet állami forrásokból valósult meg. |
| --- | --- |

(141)

A DP Ústí törzstőkeemelését Ústí nad Labem önkormányzata hajtotta végre. Ezért a művelet állami forrásokból valósult meg.

7.1.3.2.   Gazdasági előny

| (142) | A törzstőkeemelést illetően a cseh hatóságok azzal érvelnek, hogy annak célja a trolibuszhálózat 1984 óta tartó kiépítésének utolsó szakaszához finanszírozás nyújtása volt. A cseh hatóságok szerint az Ústí nad Labem önkormányzati közlekedési hálózata villamosításába történő további beruházás javítani fogja az önkormányzat környezeti viszonyait. |
| --- | --- |

(142)

A törzstőkeemelést illetően a cseh hatóságok azzal érvelnek, hogy annak célja a trolibuszhálózat 1984 óta tartó kiépítésének utolsó szakaszához finanszírozás nyújtása volt. A cseh hatóságok szerint az Ústí nad Labem önkormányzati közlekedési hálózata villamosításába történő további beruházás javítani fogja az önkormányzat környezeti viszonyait.

| (143) | Arra vonatkozó bizonyítékok hiányában, hogy a DP Ústí más forrásokból hasonló finanszírozást kaphatott volna, vagy hogy egy elméleti magánbefektető e törzstőkeemelést végrehajtotta volna, a törzstőkeemelést úgy kell tekinteni, hogy az a DP Ústínak előnyt biztosított. |
| --- | --- |

(143)

Arra vonatkozó bizonyítékok hiányában, hogy a DP Ústí más forrásokból hasonló finanszírozást kaphatott volna, vagy hogy egy elméleti magánbefektető e törzstőkeemelést végrehajtotta volna, a törzstőkeemelést úgy kell tekinteni, hogy az a DP Ústínak előnyt biztosított.

7.1.3.3.   Szelektivitás

| (144) | A törzstőkeemelés szelektív annyiban, hogy azt csak egyetlen vállalat, a DP Ústí kapta. |
| --- | --- |

(144)

A törzstőkeemelés szelektív annyiban, hogy azt csak egyetlen vállalat, a DP Ústí kapta.

7.1.3.4.   A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (145) | Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját. Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, amelyben verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki. |
| --- | --- |

(145)

Az állam által nyújtott intézkedés akkor tekinthető úgy, hogy torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, ha feltehetően javítja a kedvezményezett más versenytárs vállalkozásokkal szembeni versenypozícióját. Gyakorlati szempontból ezért minden olyan esetben feltételezni kell a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti versenytorzulás fennállását, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, amelyben verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki.

| (146) | Emellett a verseny előtt nyitva álló piacon működő vállalkozásnak nyújtott előnyről rendszerint feltételezni kell, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Még a kizárólag helyi vagy regionális szolgáltatásokat nyújtó és a származási országon kívül tevékenységet nem végző vállalkozásnak közpénzből nyújtott támogatás is érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, ha más tagállamokban letelepedett vállalkozások is nyújthatnának ilyen szolgáltatásokat. Ezért amikor egy hatóság közpénzből törzstőkeemelést hajt végre egy szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnál, az ilyen szolgáltatások a törzstőkeemelésnek köszönhetően fenntarthatók vagy növelhetők, ami azt eredményezi, hogy másik államban letelepedett vállalkozásoknak kevesebb esélyük van arra, hogy ezen állam piacán szállítási szolgáltatást nyújtsanak (34). |
| --- | --- |

(146)

Emellett a verseny előtt nyitva álló piacon működő vállalkozásnak nyújtott előnyről rendszerint feltételezni kell, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Még a kizárólag helyi vagy regionális szolgáltatásokat nyújtó és a származási országon kívül tevékenységet nem végző vállalkozásnak közpénzből nyújtott támogatás is érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, ha más tagállamokban letelepedett vállalkozások is nyújthatnának ilyen szolgáltatásokat. Ezért amikor egy hatóság közpénzből törzstőkeemelést hajt végre egy szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnál, az ilyen szolgáltatások a törzstőkeemelésnek köszönhetően fenntarthatók vagy növelhetők, ami azt eredményezi, hogy másik államban letelepedett vállalkozásoknak kevesebb esélyük van arra, hogy ezen állam piacán szállítási szolgáltatást nyújtsanak (34).

| (147) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí javára történő törzstőkeemelés alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(147)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí javára történő törzstőkeemelés alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

7.1.3.5.   Következtetések

| (148) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí törzstőkéjének az Ústí nad Labem önkormányzata általi megemelése a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás. |
| --- | --- |

(148)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a DP Ústí törzstőkéjének az Ústí nad Labem önkormányzata általi megemelése a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás.

7.1.4.   A DP Ústí és a DP Teplice számára 2005–2006-ban nyújtott további kompenzáció/más intézkedések

| (149) | Amint az a (26), (27) és (31) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára nyújtott további kompenzáció és a Teplice önkormányzata által a DP Teplice számára adott három trolibusz kizárólag az említett önkormányzatok területén belüli, önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódik, így ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállításra nyújtott, az eljárást megindító határozatban és ebben a határozatban vizsgált közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek. |
| --- | --- |

(149)

Amint az a (26), (27) és (31) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára nyújtott további kompenzáció és a Teplice önkormányzata által a DP Teplice számára adott három trolibusz kizárólag az említett önkormányzatok területén belüli, önkormányzati tömegközlekedéshez kapcsolódik, így ezeknek az intézkedéseknek nincs közük az Ústí régió által a regionális autóbuszos személyszállításra nyújtott, az eljárást megindító határozatban és ebben a határozatban vizsgált közszolgáltatási kompenzációhoz és attól egyértelműen elkülönülnek.

7.1.5.   A DP Děčín megbízása parkolóórák üzemeltetésével

| (150) | Noha a Bizottság az eljárást megindító határozatban kifejezetten megállapította, hogy a parkolóórák DP Děčín általi üzemeltetésével kapcsolatos potenciális előnyök nem tudják a versenyt torzítani és nem tudják befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az említett intézkedés megfelel a 69/2001/EK rendelet szerinti de minimis támogatás feltételeinek, a DPÚK ezt a megállapítást vitatta azzal érvelve, hogy a tömegközlekedési ágazatban a de minimis határérték nem érvényesül. |
| --- | --- |

(150)

Noha a Bizottság az eljárást megindító határozatban kifejezetten megállapította, hogy a parkolóórák DP Děčín általi üzemeltetésével kapcsolatos potenciális előnyök nem tudják a versenyt torzítani és nem tudják befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az említett intézkedés megfelel a 69/2001/EK rendelet szerinti de minimis támogatás feltételeinek, a DPÚK ezt a megállapítást vitatta azzal érvelve, hogy a tömegközlekedési ágazatban a de minimis határérték nem érvényesül.

| (151) | A Bizottság erre az állításra válaszolva megjegyzi, hogy a parkolóórák üzemeltetése nem minősül szállítási tevékenységnek. Noha a DP Děčín az autóbuszos utasszállító fuvarozó és a személyszállítási ágazatban tevékenykedik, az a tény, hogy másodlagos tevékenységként parkolóórákat üzemeltetett, nem jelenti azt, hogy a parkolóórák üzemeltetése olyan szállítási tevékenységnek minősülne, amelyre a de minimis határérték nem vonatkozik. A Bizottság ezért fenntartja azon megállapítását, hogy a DP Děčín által a parkolóórák üzemeltetéséért kapott kifizetések a 69/2001/EK rendelet hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság erre az állításra válaszolva megjegyzi, hogy a parkolóórák üzemeltetése nem minősül szállítási tevékenységnek. Noha a DP Děčín az autóbuszos utasszállító fuvarozó és a személyszállítási ágazatban tevékenykedik, az a tény, hogy másodlagos tevékenységként parkolóórákat üzemeltetett, nem jelenti azt, hogy a parkolóórák üzemeltetése olyan szállítási tevékenységnek minősülne, amelyre a de minimis határérték nem vonatkozik. A Bizottság ezért fenntartja azon megállapítását, hogy a DP Děčín által a parkolóórák üzemeltetéséért kapott kifizetések a 69/2001/EK rendelet hatálya alá tartoznak.

7.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (152) | A Szerződés 93. cikke előírja, hogy „a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Ez a cikk a Szerződés 106. és 107. cikkéhez képest különös szabálynak minősül. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (35) a szárazföldi közlekedésnek nyújtott támogatás a Szerződés 93. cikke alapján csak olyan jól körülhatárolt esetekben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, amelyek nem veszélyeztetik az Unió általános érdekeit. |
| --- | --- |

(152)

A Szerződés 93. cikke előírja, hogy „a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Ez a cikk a Szerződés 106. és 107. cikkéhez képest különös szabálynak minősül. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (35) a szárazföldi közlekedésnek nyújtott támogatás a Szerződés 93. cikke alapján csak olyan jól körülhatárolt esetekben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, amelyek nem veszélyeztetik az Unió általános érdekeit.

| (153) | A Bizottság megállapította, hogy a (96) preambulumbekezdés a), c) és e) pontjában felsorolt intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást valósítanak meg. Ezen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság együtt fogja vizsgálni a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedéseket, mivel mindkettő a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért Ústí régió által adott kompenzációra, míg az e) pont alatti intézkedés a DP Ústí törzstőkéjének Ústí nad Labem önkormányzata általi megemelésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megállapította, hogy a (96) preambulumbekezdés a), c) és e) pontjában felsorolt intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást valósítanak meg. Ezen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság együtt fogja vizsgálni a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedéseket, mivel mindkettő a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért Ústí régió által adott kompenzációra, míg az e) pont alatti intézkedés a DP Ústí törzstőkéjének Ústí nad Labem önkormányzata általi megemelésére vonatkozik.

7.2.1.   Kompenzáció személyszállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért (a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett intézkedések)

| (154) | Mivel a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekben a közszolgáltatási kompenzáció az Ústí régió és a kiválasztott gazdasági szereplők közötti közszolgáltatási szerződések megkötéséből ered, nem pedig egyoldalúan kirótt közszolgáltatási kötelezettségből, a cseh hatóságok nem hivatkozhatnak a Bizottság 1191/69/EGK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében előírt előzetes értesítésére. A Combus-ügyben hozott ítéletből következik, hogy a „közszolgáltatási kompenzáció” említett rendelkezés értelmében vett fogalmát igen szűken kell értelmezni (36). A 17. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés alóli mentesség csak a vállalkozásra egyoldalúan – az említett rendelet 2. cikke szerint – kirótt közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációra vonatkozik, amelyet ugyanazon rendelet 10–13. cikkében ismertetett módszer alkalmazásával kell kiszámítani (az általános kompenzációs eljárás), nem pedig a rendelet 14. cikkében meghatározott közszolgáltatási szerződésekre. Ezzel szemben az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkében meghatározott közszolgáltatási szerződés alapján kifizetett, állami támogatást képező kompenzációt annak hatályba léptetése előtt be kellett volna a Bizottságnak jelenteni. Ennek elmulasztása következtében a támogatás jogellenesen végrehajtottnak minősül (37). |
| --- | --- |

(154)

Mivel a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekben a közszolgáltatási kompenzáció az Ústí régió és a kiválasztott gazdasági szereplők közötti közszolgáltatási szerződések megkötéséből ered, nem pedig egyoldalúan kirótt közszolgáltatási kötelezettségből, a cseh hatóságok nem hivatkozhatnak a Bizottság 1191/69/EGK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében előírt előzetes értesítésére. A Combus-ügyben hozott ítéletből következik, hogy a „közszolgáltatási kompenzáció” említett rendelkezés értelmében vett fogalmát igen szűken kell értelmezni (36). A 17. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés alóli mentesség csak a vállalkozásra egyoldalúan – az említett rendelet 2. cikke szerint – kirótt közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációra vonatkozik, amelyet ugyanazon rendelet 10–13. cikkében ismertetett módszer alkalmazásával kell kiszámítani (az általános kompenzációs eljárás), nem pedig a rendelet 14. cikkében meghatározott közszolgáltatási szerződésekre. Ezzel szemben az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkében meghatározott közszolgáltatási szerződés alapján kifizetett, állami támogatást képező kompenzációt annak hatályba léptetése előtt be kellett volna a Bizottságnak jelenteni. Ennek elmulasztása következtében a támogatás jogellenesen végrehajtottnak minősül (37).

| (155) | Ezért a Bizottság megítélése szerint a közszolgáltatási kompenzáció összeegyeztethetőségének vizsgálatát az 1370/2007/EK rendelet szerint kell elvégezni (38). Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatás összeegyeztethetőségének a bizottsági határozat meghozatalakor hatályos értékelési szabályai, elvei és kritériumai főszabályként a verseny összefüggéseihez jobban illeszkedőnek tekinthetőek (39). Az 1191/69/EGK rendeletet az 1370/2007/EK rendelet általi, 2009. december 3-ával történő hatályon kívül helyezése következtében a közúti utasszállítási szolgáltatásokra nem kell alkalmazni. Ennélfogva az intézkedés összeegyeztethetőségének értékelését az akkor hatályos szabályok szerint kell végezni, amikor a Bizottság – jelen esetben a közúti és vasúti közlekedés területén a személyszállítási közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányadó 1370/2007/EK rendelet alapján – a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetetlensége miatti visszafizetésére vonatkozó határozatát meghozza (40). |
| --- | --- |

(155)

Ezért a Bizottság megítélése szerint a közszolgáltatási kompenzáció összeegyeztethetőségének vizsgálatát az 1370/2007/EK rendelet szerint kell elvégezni (38). Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatás összeegyeztethetőségének a bizottsági határozat meghozatalakor hatályos értékelési szabályai, elvei és kritériumai főszabályként a verseny összefüggéseihez jobban illeszkedőnek tekinthetőek (39). Az 1191/69/EGK rendeletet az 1370/2007/EK rendelet általi, 2009. december 3-ával történő hatályon kívül helyezése következtében a közúti utasszállítási szolgáltatásokra nem kell alkalmazni. Ennélfogva az intézkedés összeegyeztethetőségének értékelését az akkor hatályos szabályok szerint kell végezni, amikor a Bizottság – jelen esetben a közúti és vasúti közlekedés területén a személyszállítási közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányadó 1370/2007/EK rendelet alapján – a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetetlensége miatti visszafizetésére vonatkozó határozatát meghozza (40).

| (156) | Az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] személyszállítási közszolgáltatások nyújtásáért vagy az általános szabályok alapján megállapított díjszabási kötelezettségeknek való megfelelésért nyújtott, e rendelettel összhangban fizetett közszolgáltatási ellentételezés a [belső] piaccal összeegyeztethető. Az ilyen ellentételezés mentes a Szerződés [108. cikkének (3) bekezdésében] említett előzetes bejelentési kötelezettség alól.” Ahhoz, hogy a közszolgáltatási kompenzáció az 1370/2007/EK rendelettel összhangban kifizetettnek legyen tekinthető, számos feltételnek kell teljesülnie. Az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések alapján történő kompenzációnak meg kell felelnie az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke rendelkezéseinek, valamint ugyanazon rendelet mellékletében megállapított rendelkezéseknek azt biztosítandó, hogy a kompenzáció ne haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(156)

Az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] személyszállítási közszolgáltatások nyújtásáért vagy az általános szabályok alapján megállapított díjszabási kötelezettségeknek való megfelelésért nyújtott, e rendelettel összhangban fizetett közszolgáltatási ellentételezés a [belső] piaccal összeegyeztethető. Az ilyen ellentételezés mentes a Szerződés [108. cikkének (3) bekezdésében] említett előzetes bejelentési kötelezettség alól.” Ahhoz, hogy a közszolgáltatási kompenzáció az 1370/2007/EK rendelettel összhangban kifizetettnek legyen tekinthető, számos feltételnek kell teljesülnie. Az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések alapján történő kompenzációnak meg kell felelnie az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke rendelkezéseinek, valamint ugyanazon rendelet mellékletében megállapított rendelkezéseknek azt biztosítandó, hogy a kompenzáció ne haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges mértéket.

| (157) | A 2.2. és a 2.4. szakaszban kifejtettek szerint a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekkel kapcsolatos közszolgáltatási szerződéseket nem pályázat alapján kötötték meg (41), hanem közvetlenül ítélték oda a szóban forgó gazdasági szereplőknek. Így ahhoz, hogy az említett szerződésekből eredő kompenzáció az 1370/2007/EK rendeletnek megfelelőnek – és ezáltal a belső piaccal összeegyeztethetőnek és a Bizottságnak történő előzetes bejelentés alól mentesnek – legyen tekinthető, a kompenzációnak meg kell felelnie az említett rendelet 4. cikke és melléklete rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(157)

A 2.2. és a 2.4. szakaszban kifejtettek szerint a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekkel kapcsolatos közszolgáltatási szerződéseket nem pályázat alapján kötötték meg (41), hanem közvetlenül ítélték oda a szóban forgó gazdasági szereplőknek. Így ahhoz, hogy az említett szerződésekből eredő kompenzáció az 1370/2007/EK rendeletnek megfelelőnek – és ezáltal a belső piaccal összeegyeztethetőnek és a Bizottságnak történő előzetes bejelentés alól mentesnek – legyen tekinthető, a kompenzációnak meg kell felelnie az említett rendelet 4. cikke és melléklete rendelkezéseinek.

| (158) | Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke állapítja meg a közszolgáltatási szerződések kötelező tartalmát és lefekteti az általános szabályokat:






  a) | az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget egyértelműen meg kell határozni. Emellett ahhoz, hogy az e szerződésekben meghatározott kötelezettségek az 1370/2007/EK rendelet hatálya alá tartozzanak, a szerződésekben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeknek meg kell felelniük az ugyanazon rendelet 2. cikkének e) pontjában megadott fogalommeghatározásnak (42). Amint az a (101) preambulumbekezdésben említést nyert, a szerződések, amelyek alapján Ústí régió megszervezte a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítését a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt gazdasági szereplőkkel, meghatározzák a személyszállítási szolgáltatások nyújtását célzó közszolgáltatási kötelezettségek terjedelmét. Továbbá ezek a vonalak kereskedelmi alapon nem üzemeltethetőek – amint azt a vonalak várható és tényleges bizonyítható veszteségének a fenti 1–9. táblázatban való összehasonlítása is igazolja –, így egy saját kereskedelmi érdekét figyelembe vevő gazdasági szereplő a vonalak üzemeltetését ellenszolgáltatás nélkül nem, nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel vállalná fel. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja teljesül a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában. |
| --- | --- | --- |

(158)

Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke állapítja meg a közszolgáltatási szerződések kötelező tartalmát és lefekteti az általános szabályokat:

a)

az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget egyértelműen meg kell határozni. Emellett ahhoz, hogy az e szerződésekben meghatározott kötelezettségek az 1370/2007/EK rendelet hatálya alá tartozzanak, a szerződésekben megállapított közszolgáltatási kötelezettségeknek meg kell felelniük az ugyanazon rendelet 2. cikkének e) pontjában megadott fogalommeghatározásnak (42). Amint az a (101) preambulumbekezdésben említést nyert, a szerződések, amelyek alapján Ústí régió megszervezte a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítését a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt gazdasági szereplőkkel, meghatározzák a személyszállítási szolgáltatások nyújtását célzó közszolgáltatási kötelezettségek terjedelmét. Továbbá ezek a vonalak kereskedelmi alapon nem üzemeltethetőek – amint azt a vonalak várható és tényleges bizonyítható veszteségének a fenti 1–9. táblázatban való összehasonlítása is igazolja –, így egy saját kereskedelmi érdekét figyelembe vevő gazdasági szereplő a vonalak üzemeltetését ellenszolgáltatás nélkül nem, nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel vállalná fel. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja teljesül a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések vonatkozásában.

| b) | Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy objektív és átlátható, a túlkompenzációt elkerülő módon előre meg kell határozni azon paramétereket, amelyeket kompenzáció esetén annak kiszámításához alapul kell venni. A Bizottság a második Altmark-feltétel (102)–(106) preambulumbekezdésben történő értékelésénél megjegyezte, hogy az egyes gazdasági szereplők árainak kiszámításához használt összes paramétert az egyes szerződések előre, egyértelműen meghatározták. Ezen túlmenően a kompenzáció legmagasabb szintje előre meghatározásra került, és a túlkompenzáció megelőzése érdekében a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése révén limitált. Ekként a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések megfelelnek a rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának. |
| --- | --- |

b)

Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy objektív és átlátható, a túlkompenzációt elkerülő módon előre meg kell határozni azon paramétereket, amelyeket kompenzáció esetén annak kiszámításához alapul kell venni. A Bizottság a második Altmark-feltétel (102)–(106) preambulumbekezdésben történő értékelésénél megjegyezte, hogy az egyes gazdasági szereplők árainak kiszámításához használt összes paramétert az egyes szerződések előre, egyértelműen meghatározták. Ezen túlmenően a kompenzáció legmagasabb szintje előre meghatározásra került, és a túlkompenzáció megelőzése érdekében a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslése révén limitált. Ekként a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedések megfelelnek a rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának.

| c) | A rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 4. cikkének (2) bekezdése tartalmazza a költségek és bevételek megosztására vonatkozó szabályokat. A Bizottság megjegyzi, hogy a gazdasági szereplő által bevallott, közgazdaságilag indokolt költségeket a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban határozták meg, és hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekhez kapcsolódó közszolgáltatási szerződések előírják, hogy a gazdasági szereplőnél maradnak a jegyeladásból származó bevételek. A 4. cikk (2) bekezdésének követelménye ennélfogva teljesül. |
| --- | --- |

c)

A rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 4. cikkének (2) bekezdése tartalmazza a költségek és bevételek megosztására vonatkozó szabályokat. A Bizottság megjegyzi, hogy a gazdasági szereplő által bevallott, közgazdaságilag indokolt költségeket a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban határozták meg, és hogy a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekhez kapcsolódó közszolgáltatási szerződések előírják, hogy a gazdasági szereplőnél maradnak a jegyeladásból származó bevételek. A 4. cikk (2) bekezdésének követelménye ennélfogva teljesül.

| d) | A rendelet 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a közszolgáltatási szerződés időtartama autóbuszos szolgáltatások esetében 10 évben korlátozott. A vizsgált közszolgáltatási szerződések egy évet meg nem haladó időszakra szólnak. |
| --- | --- |

d)

A rendelet 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a közszolgáltatási szerződés időtartama autóbuszos szolgáltatások esetében 10 évben korlátozott. A vizsgált közszolgáltatási szerződések egy évet meg nem haladó időszakra szólnak.

| e) | A rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében szerepel a meghatározott minőségi színvonal betartásának kötelezettsége. A Bizottság megjegyzi, hogy valójában a minőségi színvonalra vonatkozó követelmények (pl. a jóváhagyott menetrend szerinti szolgáltatásnak, a meghatározott szintű utasbiztonság biztosításának, a menetrendek közzétételének, és az autóbuszokon a járat megnevezése feltüntetésének stb. kötelezettsége) az irányadó jogszabályban lefektetésre kerültek, és azokat a pályázati dokumentáció és a közszolgáltatási szerződések is megfelelően tartalmazták. Ezért a 4. cikk (6) bekezdése teljesül. |
| --- | --- |

e)

A rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében szerepel a meghatározott minőségi színvonal betartásának kötelezettsége. A Bizottság megjegyzi, hogy valójában a minőségi színvonalra vonatkozó követelmények (pl. a jóváhagyott menetrend szerinti szolgáltatásnak, a meghatározott szintű utasbiztonság biztosításának, a menetrendek közzétételének, és az autóbuszokon a járat megnevezése feltüntetésének stb. kötelezettsége) az irányadó jogszabályban lefektetésre kerültek, és azokat a pályázati dokumentáció és a közszolgáltatási szerződések is megfelelően tartalmazták. Ezért a 4. cikk (6) bekezdése teljesül.

E megállapításokra figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet 4. cikkének valamennyi kötelező rendelkezését betartották a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedésekre vonatkozó közszolgáltatási szerződésekkel kapcsolatban.

| (159) | Az 1370/2007/EK rendelet melléklete előírja, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a következő tényezőkből összetevődő pénzügyi összegnek megfelelő összeget: a közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatban felmerült, a jegybevételekkel csökkentett költségek, kivonva ebből a közszolgáltatási kötelezettség keretében működtetett hálózaton belül keletkezett pozitív pénzügyi hatásokat, és hozzáadva az ésszerű hasznot (a melléklet 2. pontja). A melléklet 6. pontjában az ésszerű haszon meghatározása: „egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési ráta, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát.” |
| --- | --- |

(159)

Az 1370/2007/EK rendelet melléklete előírja, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a következő tényezőkből összetevődő pénzügyi összegnek megfelelő összeget: a közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatban felmerült, a jegybevételekkel csökkentett költségek, kivonva ebből a közszolgáltatási kötelezettség keretében működtetett hálózaton belül keletkezett pozitív pénzügyi hatásokat, és hozzáadva az ésszerű hasznot (a melléklet 2. pontja). A melléklet 6. pontjában az ésszerű haszon meghatározása: „egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési ráta, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát.”

| (160) | A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedéseket illetően a túlkompenzációt a ténylegesen felmerült költségek és a befolyt bevételek utólagos ellenőrzése akadályozta meg. Amennyiben a tényleges veszteségek nem érték el a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését, a gazdasági szereplő csak a tényleges veszteségek mértékéig kapott kompenzációt. Amennyiben a tényleges veszteségek magasabbak voltak, a kompenzáció a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becslése összegére korlátozódott, az előre nem látható költségek megtérítésének lehetőségével. A kompenzáció egy esetben sem haladhatta meg a gazdasági szereplő tényleges veszteségét. |
| --- | --- |

(160)

A (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában felsorolt intézkedéseket illetően a túlkompenzációt a ténylegesen felmerült költségek és a befolyt bevételek utólagos ellenőrzése akadályozta meg. Amennyiben a tényleges veszteségek nem érték el a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését, a gazdasági szereplő csak a tényleges veszteségek mértékéig kapott kompenzációt. Amennyiben a tényleges veszteségek magasabbak voltak, a kompenzáció a bizonyítható veszteség előzetes tárgyilagos becslése összegére korlátozódott, az előre nem látható költségek megtérítésének lehetőségével. A kompenzáció egy esetben sem haladhatta meg a gazdasági szereplő tényleges veszteségét.

| (161) | Az „ésszerű hasznot” illetően, annak a közúti közlekedési törvény szerinti számítása (43) annak szükségességéhez kapcsolódik, hogy az autóbuszos fuvarozóknak járműveikbe be kell ruházniuk. Konkrétabban annak meghatározása a következő „az az összeg, amely – adózás után (...) – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a tömegközlekedés működtetésében szokásosan használt autóbuszok árának 1/8-át, levonva abból ezen autóbuszok teljes reálérték-csökkenésének összegét, valamint a tömegközlekedés működtetésével összefüggő beruházások összegét, amennyiben az illetékes hatóság jóváhagyta a beruházást az igazolható veszteségbe történő beszámítás céljából”. A Bizottság megjegyzi, hogy a tárgyalt esetben a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésében figyelembe vett ésszerű haszon 5 % körül volt a vizsgált szerződésekben, és hogy egy ilyen haszon ésszerűnek tekinthető a Cseh Köztársaság regionális autóbuszos személyszállítási ágazatában. (44) Ezért a vizsgált szerződésekben az ésszerű haszon számítása megfelel az 1370/2007/EK rendelet melléklete 6. pontjában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(161)

Az „ésszerű hasznot” illetően, annak a közúti közlekedési törvény szerinti számítása (43) annak szükségességéhez kapcsolódik, hogy az autóbuszos fuvarozóknak járműveikbe be kell ruházniuk. Konkrétabban annak meghatározása a következő „az az összeg, amely – adózás után (...) – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a tömegközlekedés működtetésében szokásosan használt autóbuszok árának 1/8-át, levonva abból ezen autóbuszok teljes reálérték-csökkenésének összegét, valamint a tömegközlekedés működtetésével összefüggő beruházások összegét, amennyiben az illetékes hatóság jóváhagyta a beruházást az igazolható veszteségbe történő beszámítás céljából”. A Bizottság megjegyzi, hogy a tárgyalt esetben a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslésében figyelembe vett ésszerű haszon 5 % körül volt a vizsgált szerződésekben, és hogy egy ilyen haszon ésszerűnek tekinthető a Cseh Köztársaság regionális autóbuszos személyszállítási ágazatában. (44) Ezért a vizsgált szerződésekben az ésszerű haszon számítása megfelel az 1370/2007/EK rendelet melléklete 6. pontjában foglalt követelményeknek.

| (162) | Az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 4. pontja előírja, hogy költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően kell elvégezni (a melléklet 4. pontja). Emellett átláthatósági okokból számviteli elkülönítéseket kell végezni (a melléklet 5. pontja). |
| --- | --- |

(162)

Az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 4. pontja előírja, hogy költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően kell elvégezni (a melléklet 4. pontja). Emellett átláthatósági okokból számviteli elkülönítéseket kell végezni (a melléklet 5. pontja).

| (163) | A cseh hatóságok megerősítették, hogy a költségek és bevételek számítása a hatályos adóügyi és számviteli szabályok szerint történt, és hogy az összes gazdasági szereplőre számviteli standardok és nemzeti versenyjogi szabályok tekintetében irányadó jogi keret kötelezte a vállalkozást arra, hogy különféle tevékenységei tekintetében számviteli elkülönítést alkalmazzon, így a számviteli elkülönítés követelménye is megvalósult. A cseh hatóságok megerősítették, hogy Ústí régió regionális autóbuszos fuvarozóinak a közszolgáltatási szerződések alapján fizetett kompenzáció számviteli elszámolása a többi, tisztán kereskedelmi alapon végzett tevékenységtől elkülönítve történt, ezzel megelőzve a kereszttámogatás bármely formáját. |
| --- | --- |

(163)

A cseh hatóságok megerősítették, hogy a költségek és bevételek számítása a hatályos adóügyi és számviteli szabályok szerint történt, és hogy az összes gazdasági szereplőre számviteli standardok és nemzeti versenyjogi szabályok tekintetében irányadó jogi keret kötelezte a vállalkozást arra, hogy különféle tevékenységei tekintetében számviteli elkülönítést alkalmazzon, így a számviteli elkülönítés követelménye is megvalósult. A cseh hatóságok megerősítették, hogy Ústí régió regionális autóbuszos fuvarozóinak a közszolgáltatási szerződések alapján fizetett kompenzáció számviteli elszámolása a többi, tisztán kereskedelmi alapon végzett tevékenységtől elkülönítve történt, ezzel megelőzve a kereszttámogatás bármely formáját.

| (164) | Végezetül az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 7. pontja előírja a kompenzáció olyan módját, amely ösztönzi a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás fenntartását vagy fejlesztését, és amelyet objektíven lehet értékelni. Egyben előírja a megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtását is. A vizsgált szerződésekben a kompenzáció módszere ösztönzi a hatékony gazdálkodás fenntartását, illetve a megfelelően magas színvonalú személyszállítási szolgáltatások nyújtását is, különösen azzal, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését. A fuvarozóknak ezért ösztönzőt nyújt működésük hatékony irányítására és megfelelően magas színvonalú utaskiszolgálás biztosítására, mivel ha a gazdasági szereplő a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését meghaladó további veszteséget termel, ezeket a veszteségeket nem kompenzálják. A nyújtott szolgáltatások minőségi színvonalát a gazdasági szereplőkkel kötött közszolgáltatási szerződésekben szereplő minőségi követelmények biztosítják. A kompenzáció módszere ennélfogva megfelel az 1370/2007/EK rendelet melléklete 7. pontjának. |
| --- | --- |

(164)

Végezetül az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 7. pontja előírja a kompenzáció olyan módját, amely ösztönzi a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás fenntartását vagy fejlesztését, és amelyet objektíven lehet értékelni. Egyben előírja a megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtását is. A vizsgált szerződésekben a kompenzáció módszere ösztönzi a hatékony gazdálkodás fenntartását, illetve a megfelelően magas színvonalú személyszállítási szolgáltatások nyújtását is, különösen azzal, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését. A fuvarozóknak ezért ösztönzőt nyújt működésük hatékony irányítására és megfelelően magas színvonalú utaskiszolgálás biztosítására, mivel ha a gazdasági szereplő a bizonyítható veszteség tárgyilagos becslését meghaladó további veszteséget termel, ezeket a veszteségeket nem kompenzálják. A nyújtott szolgáltatások minőségi színvonalát a gazdasági szereplőkkel kötött közszolgáltatási szerződésekben szereplő minőségi követelmények biztosítják. A kompenzáció módszere ennélfogva megfelel az 1370/2007/EK rendelet melléklete 7. pontjának.

| (165) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet mellékletének valamennyi követelménye teljesül. |
| --- | --- |

(165)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet mellékletének valamennyi követelménye teljesül.

| (166) | Ennek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak adott, a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett kompenzáció megfelel az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek, így annak 9. cikke szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek és az előzetes bejelentés alól mentesnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(166)

Ennek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak adott, a (96) preambulumbekezdés a) és c) pontjában említett kompenzáció megfelel az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek, így annak 9. cikke szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek és az előzetes bejelentés alól mentesnek kell tekinteni.

7.2.2.   A DP Ústí törzstőkéjének megemelése (a (96) preambulumbekezdés e) pontjában említett intézkedés)

| (167) | A cseh hatóságok szerint a DP Ústí törzstőkéjének 160 000 000 CZK-val Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban történt megemelése a belső piaccal összeegyeztethető, mivel az intézkedés a közlekedés koordinációját szolgálja az 1107/70/EGK rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően (45). E mentesség értelmében a közlekedés koordinációjára adott támogatás akkor összeegyeztethető a belső piaccal, ha „olyan vállalkozásoknak nyújtanak támogatást, amelyeknek viselniük kell az általuk használt infrastruktúrával kapcsolatos költséget, míg más vállalkozásokra nem hárul hasonló teher. Az így nyújtott támogatás összegének meghatározásában azokat az infrastruktúra-költségeket kell figyelembe venni, amelyeket a versenyző közlekedési módoknak nem kell viselniük.” |
| --- | --- |

(167)

A cseh hatóságok szerint a DP Ústí törzstőkéjének 160 000 000 CZK-val Ústí nad Labem önkormányzata által 2006-ban történt megemelése a belső piaccal összeegyeztethető, mivel az intézkedés a közlekedés koordinációját szolgálja az 1107/70/EGK rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően (45). E mentesség értelmében a közlekedés koordinációjára adott támogatás akkor összeegyeztethető a belső piaccal, ha „olyan vállalkozásoknak nyújtanak támogatást, amelyeknek viselniük kell az általuk használt infrastruktúrával kapcsolatos költséget, míg más vállalkozásokra nem hárul hasonló teher. Az így nyújtott támogatás összegének meghatározásában azokat az infrastruktúra-költségeket kell figyelembe venni, amelyeket a versenyző közlekedési módoknak nem kell viselniük.”

| (168) | Az 1107/70/EGK rendeletet az 1370/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezte, így a közlekedési infrastruktúra építésére szóló támogatás összeegyeztethetősége most közvetlenül a Szerződés 93. cikke alapján vizsgálható. A Bizottság megítélése szerint az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára a trolibuszvonal kiépítésének finanszírozására adott törzstőkeemelés az említett rendelkezés értelmében vett közlekedéskoordinációs intézkedésnek minősül, mivel célja a közlekedési tevékenységek egyik közlekedési módról a másikra történő átirányítása. |
| --- | --- |

(168)

Az 1107/70/EGK rendeletet az 1370/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezte, így a közlekedési infrastruktúra építésére szóló támogatás összeegyeztethetősége most közvetlenül a Szerződés 93. cikke alapján vizsgálható. A Bizottság megítélése szerint az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí számára a trolibuszvonal kiépítésének finanszírozására adott törzstőkeemelés az említett rendelkezés értelmében vett közlekedéskoordinációs intézkedésnek minősül, mivel célja a közlekedési tevékenységek egyik közlekedési módról a másikra történő átirányítása.

| (169) | A határozathozatali gyakorlatnak megfelelően (46) a vállalkozásoknak a közlekedés koordinálásra adott támogatás az EUMSZ 93. cikke alapján összeegyeztethető a belső piaccal, ha a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a támogatás hozzájárul egy közérdekű célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- | --- |

(169)

A határozathozatali gyakorlatnak megfelelően (46) a vállalkozásoknak a közlekedés koordinálásra adott támogatás az EUMSZ 93. cikke alapján összeegyeztethető a belső piaccal, ha a következő feltételek teljesülnek:

a)

a támogatás hozzájárul egy közérdekű célkitűzés eléréséhez;

| b) | a támogatás szükséges és arányos; |
| --- | --- |

b)

a támogatás szükséges és arányos;

| c) | a szóban forgó infrastruktúrához való hozzáférés megkülönböztetéstől mentes módon minden felhasználó számára fennáll; |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó infrastruktúrához való hozzáférés megkülönböztetéstől mentes módon minden felhasználó számára fennáll;

| d) | a támogatás nem eredményezi a verseny torzulását a közös érdekkel ellentétes módon. |
| --- | --- |

d)

a támogatás nem eredményezi a verseny torzulását a közös érdekkel ellentétes módon.

7.2.2.1.   Általános érdekű cél

| (170) | Az Uniónak már egy jó ideje létezik a különböző szállítási módok egyensúlyának megteremtését, és az intermodális szállításnak a közúti szállításhoz képest fennálló versenyképessége fellendítését célzó szakpolitikája. Az Unió intermodális szállítási szakpolitikájának fő célja a közúti szállításról más szállítási módokra történő modális váltás megvalósítása. Az európai közlekedéspolitikáról szóló fehér könyv (47) szorgalmazza a környezetbarát szállítási módok használatát, hogy azok a közúti szállítás versenyképes alternatívái legyenek. |
| --- | --- |

(170)

Az Uniónak már egy jó ideje létezik a különböző szállítási módok egyensúlyának megteremtését, és az intermodális szállításnak a közúti szállításhoz képest fennálló versenyképessége fellendítését célzó szakpolitikája. Az Unió intermodális szállítási szakpolitikájának fő célja a közúti szállításról más szállítási módokra történő modális váltás megvalósítása. Az európai közlekedéspolitikáról szóló fehér könyv (47) szorgalmazza a környezetbarát szállítási módok használatát, hogy azok a közúti szállítás versenyképes alternatívái legyenek.

| (171) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazatot negatív externáliák érintik azon tény következtében, hogy a különböző szállítási módok nem fizetik meg a társadalomra rótt tényleges költségeket. Ebből következően az intermodális verseny torzult és piaci hiányosságokkal terhelt. Ezért a Bizottság megítélése szerint szükséges lehet, hogy az állami koordinációs intézkedésekkel avatkozzon be a szállítási ágazatba. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazatot negatív externáliák érintik azon tény következtében, hogy a különböző szállítási módok nem fizetik meg a társadalomra rótt tényleges költségeket. Ebből következően az intermodális verseny torzult és piaci hiányosságokkal terhelt. Ezért a Bizottság megítélése szerint szükséges lehet, hogy az állami koordinációs intézkedésekkel avatkozzon be a szállítási ágazatba.

| (172) | A szóban forgó törzstőkeemelést kizárólag arra adták, hogy a DP Ústí az (Ústí nad Labem – Střekov közötti) trolibuszvonal kiépítését finanszírozza, két földrajzi pont közötti forgalmi áramlások javítása és a környezetszennyezés csökkentése céljával. A támogatás ekként az intermodalitás előmozdítására és Ústí régió közlekedése környezeti színvonalának javítására törekszik, ami megfelel az Unió általános érdekének. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés segít egy egyértelműen meghatározott általános érdekű cél elérésében. |
| --- | --- |

(172)

A szóban forgó törzstőkeemelést kizárólag arra adták, hogy a DP Ústí az (Ústí nad Labem – Střekov közötti) trolibuszvonal kiépítését finanszírozza, két földrajzi pont közötti forgalmi áramlások javítása és a környezetszennyezés csökkentése céljával. A támogatás ekként az intermodalitás előmozdítására és Ústí régió közlekedése környezeti színvonalának javítására törekszik, ami megfelel az Unió általános érdekének. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés segít egy egyértelműen meghatározott általános érdekű cél elérésében.

7.2.2.2.   A támogatás szükségessége és arányossága

| (173) | A Bizottság megítélése szerint az intézkedésre szükség van a közlekedési tevékenység egy részének a hagyományos autóbuszvonalról egy trolibuszvonalra történő átviteléhez, ösztönözve az intermodális és környezetbarát tömegközlekedést. A támogatás nélkül ez a váltás nem valósulna meg, és a szóban forgó vonalon a közlekedés továbbra is a kevésbé környezetbarát autóbuszos személyszállítással történne. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megítélése szerint az intézkedésre szükség van a közlekedési tevékenység egy részének a hagyományos autóbuszvonalról egy trolibuszvonalra történő átviteléhez, ösztönözve az intermodális és környezetbarát tömegközlekedést. A támogatás nélkül ez a váltás nem valósulna meg, és a szóban forgó vonalon a közlekedés továbbra is a kevésbé környezetbarát autóbuszos személyszállítással történne.

| (174) | A Bizottság megjegyzi, hogy a DPÚK észrevételeiben állította, hogy lényegesen olcsóbb lehetőséget javasolt a hatóságoknak az Ústí nad Labem – Střekov vonalon bonyolítandó környezetbarát helyi közlekedésre (a DP Ústí trolibuszai helyett sűrítettföldgáz-üzemű autóbuszokkal), de ezt a lehetőséget elvetették. Azonban a cseh hatóságoknak nincs hivatalos feljegyzésük arról, hogy a DPÚK benyújtott volna bármiféle alakszerű beadványt az önkormányzat területén bonyolítandó környezetbarátabb közlekedés biztosítását szolgáló alternatív projektre. A DPÚK beadványához csatolt projekt 2001. júniusi keltezésű, és ennélfogva nem bírt jelentőséggel az értékelt törzstőkeemelés idején. Emellett a cseh hatóságok állítják, hogy az Ústí nad Labem – Střekov vonal az 1984 óta fokozatosan kiépített és 1988 óta üzemeltetett trolibuszrendszer szerves része. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság megjegyzi, hogy a DPÚK észrevételeiben állította, hogy lényegesen olcsóbb lehetőséget javasolt a hatóságoknak az Ústí nad Labem – Střekov vonalon bonyolítandó környezetbarát helyi közlekedésre (a DP Ústí trolibuszai helyett sűrítettföldgáz-üzemű autóbuszokkal), de ezt a lehetőséget elvetették. Azonban a cseh hatóságoknak nincs hivatalos feljegyzésük arról, hogy a DPÚK benyújtott volna bármiféle alakszerű beadványt az önkormányzat területén bonyolítandó környezetbarátabb közlekedés biztosítását szolgáló alternatív projektre. A DPÚK beadványához csatolt projekt 2001. júniusi keltezésű, és ennélfogva nem bírt jelentőséggel az értékelt törzstőkeemelés idején. Emellett a cseh hatóságok állítják, hogy az Ústí nad Labem – Střekov vonal az 1984 óta fokozatosan kiépített és 1988 óta üzemeltetett trolibuszrendszer szerves része.

| (175) | Ezért az Ústí nad Labem – Střekov vonalat a meglévő, a DP Ústí által kiépített, annak tulajdonában álló és általa üzemeltetett trolibuszhálózat szerves részeként építették meg. Emellett nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy a törzstőkeemelés idején bármiféle ésszerű és elérhető alternatíva létezett volna. Ezért a Bizottság megítélése szerint a versengő gazdasági szereplők hálózatának ezen adott része tekintetében fennálló alternatíva nem volt olyan ésszerű alternatíva, amelyet Ústí nad Labem önkormányzatának figyelembe kellett volna vennie. |
| --- | --- |

(175)

Ezért az Ústí nad Labem – Střekov vonalat a meglévő, a DP Ústí által kiépített, annak tulajdonában álló és általa üzemeltetett trolibuszhálózat szerves részeként építették meg. Emellett nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy a törzstőkeemelés idején bármiféle ésszerű és elérhető alternatíva létezett volna. Ezért a Bizottság megítélése szerint a versengő gazdasági szereplők hálózatának ezen adott része tekintetében fennálló alternatíva nem volt olyan ésszerű alternatíva, amelyet Ústí nad Labem önkormányzatának figyelembe kellett volna vennie.

| (176) | Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság a múltban 50 %-os támogatási intenzitásig engedélyezett közlekedési infrastruktúrára szóló támogatást (48). A közelmúltban, amennyiben a tagállamok igazolták, hogy gazdasági szempontból magasabb támogatási intenzitásra van szükség, a Bizottság indokolt esetben hajlandó volt elfogadni az ilyen magasabb támogatási intenzitást (49). |
| --- | --- |

(176)

Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság a múltban 50 %-os támogatási intenzitásig engedélyezett közlekedési infrastruktúrára szóló támogatást (48). A közelmúltban, amennyiben a tagállamok igazolták, hogy gazdasági szempontból magasabb támogatási intenzitásra van szükség, a Bizottság indokolt esetben hajlandó volt elfogadni az ilyen magasabb támogatási intenzitást (49).

| (177) | Ebben az ügyben a (96) preambulumbekezdés e) pontja szerinti intézkedés 89 %-os támogatási intenzitást biztosít a DP Ústí javára: a trolibuszvonal kiépítésének teljes költsége mintegy 179,3 millió CZK volt, miközben ebből 160 millió CZK-t a törzstőkeemeléssel finanszíroztak. Mindazonáltal a Bizottság megítélése szerint a törzstőkeemelés arányos volt a feltüntetett általános érdekű cél elérésével, az alábbi okok miatt:






  — | szemben a közvetlen vissza nem térítendő támogatással a szóban forgótámogatást törzstőkeemelés formájában nyújtották. Ez azt jelenti, hogy a műveletben érintett tényleges támogatási összeg jelentősen alacsonyabb, mint a törzstőkeemelés, mivel Ústí nad Labem önkormányzata a DP Ústí tulajdonosa, a törzstőkeemelés előtt és az után is. A DP Ústí 100 %-os tulajdonosaként a Ústí nad Labem önkormányzata megtartja a törzstőkeemelésből finanszírozott trolibuszvonal közvetett tulajdonát, és hasznot tud húzni az üzemeltetésből, és végső soron az esetleges eladásaiból, mivel a befektetés folytán a DP Ústí értéke nő. Ezért a törzstőkeemelés formájában nyújtott finanszírozás biztosítja, hogy a tényleges támogatási intenzitás alacsonyabb, mint a törzstőkeemelés és a projekt teljes költsége egyszerű összevetéséből adódó intenzitás. |
| --- | --- | --- |

(177)

Ebben az ügyben a (96) preambulumbekezdés e) pontja szerinti intézkedés 89 %-os támogatási intenzitást biztosít a DP Ústí javára: a trolibuszvonal kiépítésének teljes költsége mintegy 179,3 millió CZK volt, miközben ebből 160 millió CZK-t a törzstőkeemeléssel finanszíroztak. Mindazonáltal a Bizottság megítélése szerint a törzstőkeemelés arányos volt a feltüntetett általános érdekű cél elérésével, az alábbi okok miatt:

—

szemben a közvetlen vissza nem térítendő támogatással a szóban forgótámogatást törzstőkeemelés formájában nyújtották. Ez azt jelenti, hogy a műveletben érintett tényleges támogatási összeg jelentősen alacsonyabb, mint a törzstőkeemelés, mivel Ústí nad Labem önkormányzata a DP Ústí tulajdonosa, a törzstőkeemelés előtt és az után is. A DP Ústí 100 %-os tulajdonosaként a Ústí nad Labem önkormányzata megtartja a törzstőkeemelésből finanszírozott trolibuszvonal közvetett tulajdonát, és hasznot tud húzni az üzemeltetésből, és végső soron az esetleges eladásaiból, mivel a befektetés folytán a DP Ústí értéke nő. Ezért a törzstőkeemelés formájában nyújtott finanszírozás biztosítja, hogy a tényleges támogatási intenzitás alacsonyabb, mint a törzstőkeemelés és a projekt teljes költsége egyszerű összevetéséből adódó intenzitás.

| — | Az ösztönző hatást illetően: a projektbe történő beruházás nagysága miatt valószínűtlennek tűnik, hogy a DP Ústí ezeket a beruházásokat többlettőke nélkül véghez vitte volna. A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy Ústí nad Labem trolibuszhálózatának egyéb, kevésbé jelentős részeit más módon finanszírozták (pl. 2004-ben és 2005-ben egy 5 millió CZK és egy 35 millió CZK összegű kölcsönnel, vagy pedig 2007-ben egy 40 millió CZK összegű kölcsönnel – lásd a fenti 7.1.2. szakaszt). Azonban az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal volt az Ústí nad Labemben 1984 óta épülő trolibuszhálózat-rendszerének utolsó jelentős része. |
| --- | --- |

—

Az ösztönző hatást illetően: a projektbe történő beruházás nagysága miatt valószínűtlennek tűnik, hogy a DP Ústí ezeket a beruházásokat többlettőke nélkül véghez vitte volna. A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy Ústí nad Labem trolibuszhálózatának egyéb, kevésbé jelentős részeit más módon finanszírozták (pl. 2004-ben és 2005-ben egy 5 millió CZK és egy 35 millió CZK összegű kölcsönnel, vagy pedig 2007-ben egy 40 millió CZK összegű kölcsönnel – lásd a fenti 7.1.2. szakaszt). Azonban az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal volt az Ústí nad Labemben 1984 óta épülő trolibuszhálózat-rendszerének utolsó jelentős része.

| — | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a 160 millió CZK törzstőkeemelésből származó forrásokat kizárólagosan az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal kiépítésének finanszírozására kötötték le. A törzstőkeemelésből származó forrásokat a DP Ústí elkülönített számlán tartotta, amelyről a trolibuszvonal kiépítésére teljesítettek kifizetéseket. A pénzt így nem lehet felhasználni a DP Ústí személyszállítási műveleteinek kereszttámogatására. |
| --- | --- |

—

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a 160 millió CZK törzstőkeemelésből származó forrásokat kizárólagosan az Ústí nad Labem – Střekov trolibuszvonal kiépítésének finanszírozására kötötték le. A törzstőkeemelésből származó forrásokat a DP Ústí elkülönített számlán tartotta, amelyről a trolibuszvonal kiépítésére teljesítettek kifizetéseket. A pénzt így nem lehet felhasználni a DP Ústí személyszállítási műveleteinek kereszttámogatására.

| — | Végezetül a trolibuszvonal kiépítésének fennmaradó 19,3 millió CZK költségét a DP Ústí saját forrásaiból finanszírozta. Így a támogatás a projekt finanszírozási résének lezáráshoz szükséges legkisebb összegre korlátozódott. |
| --- | --- |

—

Végezetül a trolibuszvonal kiépítésének fennmaradó 19,3 millió CZK költségét a DP Ústí saját forrásaiból finanszírozta. Így a támogatás a projekt finanszírozási résének lezáráshoz szükséges legkisebb összegre korlátozódott.

| (178) | Ennek megfelelően a Bizottság megítélése szerint a támogatás arányban volt a feltüntetett általános érdekű cél elérésével. |
| --- | --- |

(178)

Ennek megfelelően a Bizottság megítélése szerint a támogatás arányban volt a feltüntetett általános érdekű cél elérésével.

7.2.2.3.   A szóban forgó infrastruktúrához minden felhasználó számára megkülönböztetéstől mentes módon való hozzáférés

| (179) | A tömegközlekedési rendszer részeként a trolibuszok használata megkülönböztetés nélkül valamennyi utas előtt nyitva fog állni. |
| --- | --- |

(179)

A tömegközlekedési rendszer részeként a trolibuszok használata megkülönböztetés nélkül valamennyi utas előtt nyitva fog állni.

7.2.2.4.   A támogatás nem járulhat hozzá a verseny általános érdekkel ellentétes torzulásához

| (180) | A trolibuszos személyszállításhoz – ahhoz, hogy életképes közúti közlekedési alternatíva lehessen – bizonyos alapvető infrastruktúra szükséges. Tekintve, hogy a törzstőkeemelés a trolibuszvonal kiépítéséhez szükséges többletköltségekre korlátozódott és nem fedezte a DP Ústí üzemeltetési költségeit, a (96) preambulumbekezdés e) pontjában említett intézkedés nem eredményezi a verseny torzulását az autóbuszos személyszállítás viszonylatában olyan mértékig, amely az általános érdekbe ütközne. |
| --- | --- |

(180)

A trolibuszos személyszállításhoz – ahhoz, hogy életképes közúti közlekedési alternatíva lehessen – bizonyos alapvető infrastruktúra szükséges. Tekintve, hogy a törzstőkeemelés a trolibuszvonal kiépítéséhez szükséges többletköltségekre korlátozódott és nem fedezte a DP Ústí üzemeltetési költségeit, a (96) preambulumbekezdés e) pontjában említett intézkedés nem eredményezi a verseny torzulását az autóbuszos személyszállítás viszonylatában olyan mértékig, amely az általános érdekbe ütközne.

| (181) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a műveletből származó állami támogatás a Szerződés 93. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(181)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a műveletből származó állami támogatás a Szerződés 93. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

8.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (182) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban történő teljesítéséért adott kompenzáció, valamint az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí javára egy 35 millió és egy 5 millió CZK összegű kölcsön biztosítására nyújtott garancia nem képez a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást. |
| --- | --- |

(182)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban történő teljesítéséért adott kompenzáció, valamint az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí javára egy 35 millió és egy 5 millió CZK összegű kölcsön biztosítására nyújtott garancia nem képez a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást.

| (183) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2005–2006-ban történő teljesítéséért adott kompenzáció, valamint az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban történő teljesítéséért adott kompenzáció a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás, amely a belső piaccal összeegyeztethető és mentes a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében lefektetett, az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti előzetes bejelentési követelmény alól. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2005–2006-ban történő teljesítéséért adott kompenzáció, valamint az Ústí régió által egyes regionális autóbuszos fuvarozóknak a közszolgáltatási kötelezettség 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban történő teljesítéséért adott kompenzáció a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás, amely a belső piaccal összeegyeztethető és mentes a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében lefektetett, az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti előzetes bejelentési követelmény alól.

| (184) | Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí javára végrehajtott 160 millió CZK összegű törzstőkeemelés állami támogatás, amelyet a Cseh Köztársaság a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésébe ütközően, jogellenesen hajtott végre. Azonban az említett műveletből származó állami támogatás a Szerződés 93. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(184)

Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy az Ústí nad Labem önkormányzata által a DP Ústí javára végrehajtott 160 millió CZK összegű törzstőkeemelés állami támogatás, amelyet a Cseh Köztársaság a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésébe ütközően, jogellenesen hajtott végre. Azonban az említett műveletből származó állami támogatás a Szerződés 93. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (185) | Ennek megfelelően a Bizottság, |
| --- | --- |

(185)

Ennek megfelelően a Bizottság,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Cseh Köztársaság által a ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., a Dopravní podnik Teplice, s.r.o., a Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., a Dopravní podnik města Děčín, a.s., a Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., az Autobusová doprava, s.r.o., a Podbořany, Miroslav Ohem – SADO, Petr Frommel – FOBUS, Petr Stejskal – SPORTBUS és a Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba javára a 2005–2006 időszakban személyszállítási közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatás az 1370/2007/EK rendelet, és ennélfogva a Szerződés 93. cikke szerint a belső piaccal összeegyeztethető.

A Cseh Köztársaság által a ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., a ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., a Dopravní podnik Teplice, s.r.o., a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., a Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. és a Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. javára a 2006. szeptember 9. és 2006. december 31. közötti időszakban személyszállítási közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatás az 1370/2007/EK rendelet, és ennélfogva a Szerződés 93. cikke szerint a belső piaccal összeegyeztethető.

A Cseh Köztársaság által a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésébe ütközően a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. javára 160 millió CZK összegű törzstőkeemelés formájában jogellenesen nyújtott állami támogatás a Szerződés 93. cikke szerint a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

A Cseh Köztársaság által az Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., a ČSAD Slaný a.s., a Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. és a ZDAR, a.s. javára a 2006. szeptember 9. és 2007. június 2. közötti időszakban személyszállítási közszolgáltatási kompenzáció formájában, valamint a Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. javára 35 millió és 5 millió CZK összegben nyújtott bankgarancia a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 25-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság 2008. április 16-i határozata (HL C 187., 2008.7.24., 14. o.).

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

3

(4)  A cseh hatóságok szerint a tömegközlekedési célú autóbuszos személyszállítás piaca többnyire a közszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó szerződések alapján működik.

4

(5)  A közúti közlekedési törvény egyes – különösen a közszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó – rendelkezéseit 2010. júliustól hatályon kívül helyezte a személyszállítási közszolgáltatásokról szóló 194/2010. törvény, és azok helyébe az említett törvény rendelkezései léptek. Az ebben a szakaszban ismertetett jogi keret azonban az állítólagos állami támogatási intézkedések értékelése szempontjából jelentőséggel bíró időszakban, azaz 2004–2007 között hatályos helyzetet ismerteti.

5

(6)  A Cseh Köztársaság Unióhoz való csatlakozása előtt a tömegközlekedési kötelezettségből származó veszteségek kompenzálását az önkormányzat és a fő tömegközlekedési szolgáltató közötti szerződések révén biztosították. Ezek a szerződések, noha formájukat tekintve nem alakszerű közszolgáltatási szerződések, e szerződések alapvető jellemzőinek feleltek meg. A kompenzáció számításának alapja a közszolgáltatási szerződéssel meghatározott tömegközlekedési vonal üzemeltetéséből előre jelzett veszteségek tekintetében készült szakértői vélemény volt. Ha a tényleges veszteség jelentősen eltért a szakértői véleményben előre jelzettől, a naptári év végén végelszámolásra került sor. Ugyanez az elv vonatkozott az esetleges túlkompenzációra.

6

(7)  A Tanács 1969. június 26-i 1191/69/EGK rendelete a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről (HL L 156., 1969.6.28., 1. o.).

7

(8)  A cseh jog szerint a közszolgáltatási szerződésekért járó kompenzáció fogalma egyenértékű a bizonyítható veszteség fogalmával. Hasonló esetek találhatóak a Cseh Köztársaság által a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 (ex NN 102/05) számú állami támogatásról szóló, 2008. november 26-i bizottsági határozatban (HL L 97., 2009.4.16., 14. o.), vagy az N 495/07. sz., Cseh Köztársaság, Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidela ügyben 2008. április 30-án hozott C(2008) 1627 végleges bizottsági határozatban (HL C 152., 2008.6.18., 21. o.).

8

Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidela

(9)  Az ésszerű haszon »az az összeg, amely – adózás után (...) – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a tömegközlekedés működtetésében szokásosan használt autóbuszok árának 1/8-át, levonva abból ezen autóbuszok teljes reálérték-csökkenésének összegét, valamint a tömegközlekedés működtetésével összefüggő beruházások összegét, amennyiben az illetékes hatóság jóváhagyta a beruházást az igazolható veszteségbe történő beszámítás céljából«.

9

(10)  A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium 50/1998. rendelete a tömegközlekedési vonalon történő utasszállításban a bizonyítható veszteségről, 2004. szeptember 21-től a 493/2004. rendelet váltotta fel. A 493/2004. rendelet 2010. július 1-jéig maradt hatályban, azaz abban az időszakban, amelyben a vizsgált kompenzációkat nyújtották.

10

(11)  A 2004-ben az Ústí és a Liberec régióban a regionális autóbuszos személyfuvarozó, amely korábban állami tulajdonban állt. A DPÚK a ČSAD egyik jogutódja, annak két regionális autóbusz-társasággá való szétválását követően: az egyik az Ústí régióban (DPÚK), a másik a Liberec régióban működött.

11

(12)  A táblázatban feltüntetett számadatok még a cseh hatóságok általi korrekció után sem felelnek meg teljesen a megadott képletnek (a CZK/km-ben megadott bizonyítható veszteség és a km-ek számának szorzata nem teljesen egyezik a CZK-ban megadott teljes bizonyítható veszteséggel. Az eltérés azonban lényegtelen és a 2. táblázatban szereplő összegek (a ténylegesen adott kompenzáció) minden esetben alacsonyabbak, mint a logikai képletek eredménye.

12

(13)  A személyszállítási szolgáltatások várható ára a közgazdaságilag elfogadható azon költségek összege, amelyeket a személyszállítási közszolgáltatási kötelezettséget teljesítő gazdasági szereplőnek viselnie kell, az e ráfordításokra jutó ésszerű haszon.

13

(14)  A tervezett bevétel mindazon bevétel, amelyet a gazdasági szereplő a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során elér, ideértve a jegyeladásból származó bevételt.

14

(15)  Egyes esetekben a táblázatban feltüntetett összegek nem teljesen felelnek meg a matematikai képleteknek (a személyszállítási szolgáltatások várható teljes árát a km-ek számának és a személyszállítási szolgáltatások várható teljes árának szorzataként számítva; a tervezett teljes bevételt a km-ek és a CZK/km-ben megadott tervezett bevétel szorzataként, a CZK-ban kifejezett bizonyítható veszteséget pedig a személyszállítási szolgáltatások CZK/km-ben kifejezett várható árának és a CZK/km-ben kifejezett tervezett bevételek különbségeként számítva stb.) A cseh hatóságok szerint az egyes fuvarozókkal folytatott tárgyalások nyomán a bizonyítható veszteség alacsonyabb volt, mint a személyszállítási szolgáltatások várható árának és a tervezett bevételnek a különbözete.

15

(16)  Egyes nevek amiatt szerepelnek több alkalommal, mivel egy fuvarozóval több szerződést is kötöttek. Egyes esetekben a táblázatban feltüntetett számadatok nem felelnek meg teljesen a megadott képletnek (a CZK/km-ben megadott bizonyítható veszteség és a km-ek számának szorzata nem teljesen egyezik a CZK-ban megadott teljes bizonyítható veszteséggel). Az eltérés azonban lényegtelen, és az alábbi 7. táblázatban szereplő összegek (a ténylegesen adott kompenzáció) minden esetben alacsonyabbak, mint a matematikai képletek eredménye.

16

(17)  A szolgáltatás DPÚK általi, 2006. szeptember 8-i beszüntetését követően és azon tény következtében, hogy a pályázaton a felváltására kiválasztott gazdasági szereplő a szolgáltatást nem biztosította.

17

(18)  Az e vonalakra szóló későbbi szerződéseket – amelyek nem képezik e határozat tárgyát – nyílt, átlátható és feltétlen odaítélési eljárást követően kötötték meg, amelynek egyetlen szempontja a kínált szolgáltatás ára volt. Ezeket a szerződéseket nyolcéves időszakra kötötték meg.

18

(19)  Egyes esetekben a táblázatban feltüntetett számadatok nem felelnek meg teljesen a megadott képletnek (a CZK/km-ben megadott bizonyítható veszteség és a km-ek számának szorzata nem teljesen egyezik a CZK-ban megadott teljes bizonyítható veszteséggel). Az eltérés azonban lényegtelen, és az alábbi 9. táblázatban szereplő összegek (a ténylegesen adott kompenzáció) minden esetben alacsonyabbak, mint a matematikai képletek eredménye.

19

(20)  A Société Générale csoporthoz tartozó bank.

20

(21)  A Bizottság 2001. január 12-i 69/2001/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.).

21

de minimis

(22)  A C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügy (EBHT 2003., I-7747. o.) A négy Altmark-feltételt lásd a (98) preambulumbekezdésben.

22

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(23)  A cseh hatóságok megjegyezték továbbá, hogy az a tény, hogy az Ústí régió a második koncessziós fordulót meghirdette, igazolta nyílt és átlátható hozzáállását, mivel a tárgyalt esetben teljesültek volna a tárgyalásos eljárás szerinti közbeszerzési eljárás feltételei (a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [HL L 134., 2004.4.30., 114. o.] 31. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően).

23

(24)  A Zdar, a.s. az Ústí régió egy térségében biztosította az alapszintű tömegközlekedési szolgáltatást.

24

(25)  A Tanács 1970. június 4-i 1107/70/EGK rendelete a vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról (HL L 130., 1970.6.15., 1. o.). Noha a rendeletet 2009. december 3-tól hatályon kívül helyezték, azt a 2006. évi törzstőke-emelés idején még alkalmazni kellett.

25

(26)  Ez a megközelítés összhangban áll a Bizottság egyéb ágazatokban alkalmazott, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó általános felfogásával. Lásd különösen az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.) 48. pontját.

26

(27)  Lásd a (17) preambulumbekezdést.

27

(28)  Ez a megállapítás nem érinti az uniós jog közbeszerzés tekintetében történő alkalmazására vonatkozó bizottsági értékelést.

28

(29)  Ebben a vonatkozásban lásd még a 32. lábjegyzetben hivatkozott, az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 3.6.2. szakaszát.

29

(30)  A 730/79. sz. Philip Morris ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., 2671. o.) 11. pontja; a T-298/97., T-312/97., T-313/97., T-315/97., T-600/97-607/97., T-1/98., T-3/98-T-6/98. és T-23/98. sz. Alzetta egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2319. o.) 80. pontja.

30

Philip Morris

Alzetta

(31)  Az Alzetta-ügyben hozott ítélet 141–147. pontja; az Altmark Trans ügyben hozott ítélet.

31

Alzetta

Altmark Trans

(32)  A T-288/97. sz. Friulia Venezia Giulia ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-1619. o.) 41. pontja.

32

(33)  HL C 71., 2000.3.11., 14. o.

33

(34)  Az Altmark Trans ügyben hozott ítélet 77. és 78. pontja.

34

Altmark Trans

(35)  A C-156/77. sz. Bizottság kontra Belgium ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., I-1881. o.) 10. pontja

35

Bizottság kontra Belgium

(36)  A T-157/01. sz. Danske Busvognmænd ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-917. o.) 77–79. pontja.

36

(37)  A C-504/07. sz. Antrop és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., I-3867. o.).

37

Antrop és társai

(38)  A Bizottság e tekintetben hivatkozik a dán közlekedési minisztérium és a Danske statsbaner közötti közszolgáltatási szerződésekről (C 41/08 (korábbi NN 35/08) állami támogatás) szóló, 2010. február 24-i C (2010) 975 végleges határozatának (HL L 7., 2011.1.11., 1. o.) (307)–(313) preambulumbekezdésben kialakított indokolásra is.Ezt a határozatot a Törvényszék a T-92/11. sz. Jørgen Andersen kontra Bizottság ügyben (EBHT 2013., II-0000. o.) megsemmisítette. Az ítélet elleni fellebbezési eljárás a Bíróságnál most folyik a C-303/13 P. sz. ügyben.

38

Jørgen Andersen kontra Bizottság

(39)  A C-334/07 Ρ. sz. Bizottság kontra Freistaat Sachsen ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-9465. o.) 51. pontja.

39

Bizottság kontra Freistaat Sachsen

(40)  A C-465/09–C-470/09 Ρ. sz. Diputación Foral de Vizcaya és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-83. o.) 125. és 128. pontja.Később a T-570/08. RENV sz. Deutsche Post kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2013., II-0000. o.) 167. pontja.

40

Diputación Foral de Vizcaya és társai kontra Bizottság

Deutsche Post kontra Bizottság

(41)  Az 1370/2007/EK rendelet 5. cikke meghatározza a személyszállítási közszolgáltatási szerződések odaítélésének szabályait. Azonban a 8. cikk (2) bekezdése szerint a „(3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződések odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek.” Ennek alapján a szóban forgó személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket közvetlenül oda lehetett ítélni.Mindenesetre a 2006. december 31. után kötött szerződések tekintetében a cseh hatóságok kifejtették, hogy a gazdasági szereplőket nyílt, átlátható és feltétlen odaítélési eljárásban választott ák ki, amelynek egyetlen szempontja a szolgáltatásért kínált ár volt. Ezeket a szerződéseket nyolcéves időtartamra kötötték, így Ústí régió már intézkedéseket hozott a rendelet 5. cikkének fokozatos teljesítése érdekében.

41

(3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződések odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek

(42)  Az 1370/2007/EK rendelet 2. cikkének e) pontja a következőképpen határozza meg a „közszolgáltatási kötelezettség” fogalmát: „valamely illetékes hatóság által annak érdekében meghatározott vagy megállapított kötelezettség, hogy biztosítsa az olyan általános érdekű személyszállítási közszolgáltatások nyújtását, amelyeket egy szolgáltató – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el”.

42

(43)  A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium 50/1998. rendelete a tömegközlekedési vonalon történő utasszállításban a bizonyítható veszteségről, 2004. szeptember 21-től a 493/2004. rendelet váltotta fel. A 493/2004. rendelet 2010. július 1-jéig maradt hatályban, azaz abban az időszakban, amelyben a vizsgált kompenzációkat nyújtották.

43

(44)  Lásd pl. a Cseh Köztársaság által a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 (ex NN 102/05) számú állami támogatásról szóló, 2008. november 26-i bizottsági határozat (HL L 97., 2009.4.16., 14. o.) (71) preambulumbekezdését.

44

(45)  A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti mentességet korábban számos, állami támogatási rendszereket érintő bizottsági határozatban igénybe vették. Lásd pl. az N 720/06. sz., Brüsszel kikötője ügyben hozott 2007. július 18-i C(2007) 3394 végleges bizottsági határozatot (HL C 307., 2007.12.18., 10. o.), és az N 308/02. sz., a Szász Anhalt tartományban vasúti infrastruktúrára szóló beruházási támogatási program ügyben 2002. szeptember 18-án hozott C(2002)3248 végleges bizottsági határozatot (HL C 277., 2002.11.14., 2. o.). Az ad hoc intézkedéseket illetően a mentességet a Stora Enso Langerbrugge javára szóló beruházási támogatás esetében vették igénybe, lásd a C 73/03. sz. – Stora Enso Langerbruggesee javára szóló beruházási támogatásról szóló, 2004. szeptember 8-i C(2004) 3351 bizottsági határozatot (HL L 53., 2005.2.26., 66. o.). A határozatban az összeegyeztethetetlenség értékeléséhez figyelembe vett feltételek többek között a következők: az intézkedés közlekedéskoordinációs intézkedésként történő minősítése, a versengő közlekedési módokhoz képest magasabb infrastruktúra-költségek, legfeljebb 50 %-os támogatási intenzitás és az ösztönző hatás megléte.

45

ad hoc

Stora Enso Langerbrugge

(46)  Lásd az SA.32632 (2011/N) sz., Belgium, a genki intermodális konténerterminál ügyben 2011. november 9-én hozott bizottsági határozat (HL C 82., 2012.3.21., 1. o.) 52. pontját; az SA.32224. sz., Hollandia, az alblasserdami konténerátrakodó fejlesztése ügyben 2011. június 15-én hozott bizottsági határozatot (HL C 215., 2011.7.21., 21. o.); a Olaszország, Firmin srl. ügyben 2010. július 20-án hozott C 17/10 bizottsági határozatot (HL C 278., 2010.10.15., 28. o.); az SA.34056 (12/N) sz., Egyesült Királyság, londoni drótköteles vasút ügyben 2012. június 27-én hozott bizottsági határozatot (HL C 220., 2012.7.25., 6. o.); az SA.34501. sz. Németország, Königs Wusterhausen/Wildau belvízi kikötőjének bővítése ügyben 2012. október 17-én hozott bizottsági határozatot (HL C 176., 2013.6.21., 1. o.); az SA.37402 (2013/N) sz., Magyarország, a budapesti szabadkikötő intermodális fejlesztése ügyben 2013. március 18-án hozott bizottsági határozatot (HL C 141., 2014.5.9., 5. o.).

46

(47)  Fehér könyv: Európai közlekedéspolitika 2010-ig (http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_en.htm)

47

(48)  Lásd az N 597/2000. sz., Hollandia, Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen ügyben 2001. január 31-én hozott bizottsági határozatot (HL C 102., 2001.3.31., 8. o.), az N 208/2000. sz., Hollandia, SOIT ügyben 2001. szeptember 14-én hozott bizottsági határozatot (HL C 315., 2000.11.4., 22. o.), az N 755/1999. sz., Olaszország, Bolzano ügyben 2000. november 15-én hozott bizottsági határozatot (HL C 71., 2001.3.3., 19. o.), és az N 490/10. sz., Belgium, Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest ügyben 2010. december 20-án hozott bizottsági határozatot (HL C 122., 2011.4.20., 2. o.).

48

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(49)  Lásd a z SA.33434. sz., Franciaország, Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre ügyben 2011. december 20-án hozott bizottsági határozatot (HL C 53., 2012.2.23., 2. o.); az SA.34501. sz., Németország, Königs Wusterhausen/Wildau belvízi kikötőjének bővítése ügyben 2012. október 17-én hozott bizottsági határozatot (HL C 176., 2013.6.21., 1. o.); az SA.35738. sz., Görögország, támogatás Katakolo kikötőjének felújítása ügyben 2013. június 19-én hozott bizottsági határozatot (HL C 204., 2013.7.18., 2. o.); az SA.35418. sz., Görögország, a pireuszi kikötő bővítése ügyben 2013. július 2-án hozott bizottsági határozatot (HL C 256., 2013.9.5., 2. o.).

49

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

---

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/68

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. november 13.)

a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről

(2014/792/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 56. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikkére,

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikke (6) bekezdésére és 11. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság, amely felelős az Európai Unió általános költségvetésének, valamint az Unió által kezelt minden más forrásnak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30–33. cikkében meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét kellő mértékben figyelembe vevő végrehajtásáért, köteles küzdeni a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden más jogellenes tevékenység ellen. Annak érdekében, hogy a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői teljes mértékben tájékozottak legyenek az Unió pénzügyi érdekeit fenyegető veszélyekről, a C(2014)2784 bizottsági határozat (4) mellett belső szabályok megállapítása is szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság, amely felelős az Európai Unió általános költségvetésének, valamint az Unió által kezelt minden más forrásnak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30–33. cikkében meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét kellő mértékben figyelembe vevő végrehajtásáért, köteles küzdeni a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden más jogellenes tevékenység ellen. Annak érdekében, hogy a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői teljes mértékben tájékozottak legyenek az Unió pénzügyi érdekeit fenyegető veszélyekről, a C(2014)2784 bizottsági határozat (4) mellett belső szabályok megállapítása is szükséges.

| (2) | A csalás elleni küzdelem és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében alkalmazza a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkében és a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról szóló, 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) említett kizárt pályázók központi adatbázisát, valamint a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló, 2008. december 16-i 2008/969/EK, Euratom bizottsági határozat (6) szerinti korai előrejelző rendszert. A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó javaslatnak (7) a jogalkotó hatóság általi elfogadásáig biztosítani kell, hogy a korai előrejelző rendszer hatékony maradjon. |
| --- | --- |

(2)

A csalás elleni küzdelem és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében alkalmazza a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkében és a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról szóló, 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) említett kizárt pályázók központi adatbázisát, valamint a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló, 2008. december 16-i 2008/969/EK, Euratom bizottsági határozat (6) szerinti korai előrejelző rendszert. A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó javaslatnak (7) a jogalkotó hatóság általi elfogadásáig biztosítani kell, hogy a korai előrejelző rendszer hatékony maradjon.

| (3) | Az átmeneti időszakban a korai előrejelző rendszer célja érdemben nem változik. A korai előrejelző rendszernek az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére vagy az Unió által kezelt bármely más forrásra potenciális veszélyt jelentő személyekre vonatkozó, a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmezető jelzéseken keresztül korlátozott hozzáférésű információk Bizottságon és végrehajtó ügynökségein belüli terjesztését kell biztosítania. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti időszakban a korai előrejelző rendszer célja érdemben nem változik. A korai előrejelző rendszernek az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére vagy az Unió által kezelt bármely más forrásra potenciális veszélyt jelentő személyekre vonatkozó, a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmezető jelzéseken keresztül korlátozott hozzáférésű információk Bizottságon és végrehajtó ügynökségein belüli terjesztését kell biztosítania.

| (4) | Mivel a végrehajtó ügynökségek igazgatói a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a végrehajtó ügynökségek igazgatói a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.

| (5) | Mivel az uniós küldöttségeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetői a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az uniós küldöttségeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetői a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.

| (6) | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (6) bekezdése értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) haladéktalanul tájékoztatnia kell az érintett bizottsági szolgálatokat a folyamatban lévő vizsgálatokról, amennyiben azok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség. Továbbá a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke alapján a vizsgálat befejezését követően OLAF-nak jelentést kell készítene és ajánlásokat kell megfogalmaznia, amelyekben adott esetben fel kell tüntetni a meghozandó intézkedéseket, különösen az intézmények által meghozandó intézkedéseket. Annak érdekében, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzését kérhesse, meg kell határozni, hogy az OLAF mely információkat nyújtsa be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (6) bekezdése értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) haladéktalanul tájékoztatnia kell az érintett bizottsági szolgálatokat a folyamatban lévő vizsgálatokról, amennyiben azok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség. Továbbá a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke alapján a vizsgálat befejezését követően OLAF-nak jelentést kell készítene és ajánlásokat kell megfogalmaznia, amelyekben adott esetben fel kell tüntetni a meghozandó intézkedéseket, különösen az intézmények által meghozandó intézkedéseket. Annak érdekében, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzését kérhesse, meg kell határozni, hogy az OLAF mely információkat nyújtsa be a Bizottsághoz.

| (7) | Annak érdekében, hogy az OLAF el tudja végezni a 883/2013/EU, Euratom rendelet alapján előírt vizsgálati feladatait, valamint felderítési és csalásmegelőzési tevékenységeit, hozzáféréssel kell rendelkeznie a korai előrejelző rendszerhez. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az OLAF el tudja végezni a 883/2013/EU, Euratom rendelet alapján előírt vizsgálati feladatait, valamint felderítési és csalásmegelőzési tevékenységeit, hozzáféréssel kell rendelkeznie a korai előrejelző rendszerhez.

| (8) | Az egyszerűsítés érdekében egyszerűsíteni kell a korai előrejelző rendszer működését, csökkenteni kell a figyelmeztető jelzések kategóriáinak számát, pontosítani kell a kategóriák tartalmát és a figyelmeztető jelzéseknek magától értetődő elnevezéseket kell adni. |
| --- | --- |

(8)

Az egyszerűsítés érdekében egyszerűsíteni kell a korai előrejelző rendszer működését, csökkenteni kell a figyelmeztető jelzések kategóriáinak számát, pontosítani kell a kategóriák tartalmát és a figyelmeztető jelzéseknek magától értetődő elnevezéseket kell adni.

| (9) | Az OLAF által továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Költségvetési Főigazgatósággal és a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációt követően, az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megtennie. |
| --- | --- |

(9)

Az OLAF által továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Költségvetési Főigazgatósággal és a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációt követően, az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megtennie.

| (10) | A kizárási figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság felé kell megtennie, és e javaslatokat központosított módon a Költségvetési Főigazgatóságnak és indokolt esetben a Jogi Szolgálatnak kell megvizsgálnia. Amennyiben a kizárási figyelmezető jelzésre vonatkozó javaslatot az OLAF által továbbított információk alapján teszik meg, a javaslatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megvizsgálni. Ugyanezt az eljárás kell alkalmazni akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba. |
| --- | --- |

(10)

A kizárási figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság felé kell megtennie, és e javaslatokat központosított módon a Költségvetési Főigazgatóságnak és indokolt esetben a Jogi Szolgálatnak kell megvizsgálnia. Amennyiben a kizárási figyelmezető jelzésre vonatkozó javaslatot az OLAF által továbbított információk alapján teszik meg, a javaslatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megvizsgálni. Ugyanezt az eljárás kell alkalmazni akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.

| (11) | Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF-fal szoros együttműködésben kell döntenie az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében szükséges következményekről, és döntéséről tájékoztatnia kell az OLAF-ot. |
| --- | --- |

(11)

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF-fal szoros együttműködésben kell döntenie az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében szükséges következményekről, és döntéséről tájékoztatnia kell az OLAF-ot.

| (12) | A figyelmeztető jelzések bejegyzésének, módosításának, törlésének vagy megújításának kérelmezéséért az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell felelnie. A megfelelő szintű kontroll fenntartása érdekében ezen kérelmeket a C(2014)2784 bizottsági határozatban rögzített szervezeti szinten kell megtenni. |
| --- | --- |

(12)

A figyelmeztető jelzések bejegyzésének, módosításának, törlésének vagy megújításának kérelmezéséért az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell felelnie. A megfelelő szintű kontroll fenntartása érdekében ezen kérelmeket a C(2014)2784 bizottsági határozatban rögzített szervezeti szinten kell megtenni.

| (13) | A számvitelért felelős tisztviselőnek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül gondoskodnia kell a korai előrejelző rendszer hatékony alkalmazását lehetővé tévő megfelelő technikai feltételekről. |
| --- | --- |

(13)

A számvitelért felelős tisztviselőnek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül gondoskodnia kell a korai előrejelző rendszer hatékony alkalmazását lehetővé tévő megfelelő technikai feltételekről.

| (14) | A visszafizetési felszólításokra és a zárolási rendelvényekre vonatkozó részletes információk az összes bizottsági szolgálat és végrehajtó ügynökség számára elérhetők lesznek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül. A 2008/969/EK, Euratom határozat szerinti W3a (zárolási rendelvény) és a W4 (visszafizetési felszólítás) figyelmeztető jelzések alkalmazását meg kell szüntetni. Önmagukban ezek az információk rendszerszerűen nem teszik indokolttá a figyelmeztető jelzést. A figyelmeztetető jelzés szükségességének megítéléséhez az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eset valamennyi egyedi jellemzőjét meg kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

(14)

A visszafizetési felszólításokra és a zárolási rendelvényekre vonatkozó részletes információk az összes bizottsági szolgálat és végrehajtó ügynökség számára elérhetők lesznek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül. A 2008/969/EK, Euratom határozat szerinti W3a (zárolási rendelvény) és a W4 (visszafizetési felszólítás) figyelmeztető jelzések alkalmazását meg kell szüntetni. Önmagukban ezek az információk rendszerszerűen nem teszik indokolttá a figyelmeztető jelzést. A figyelmeztetető jelzés szükségességének megítéléséhez az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eset valamennyi egyedi jellemzőjét meg kell vizsgálnia.

| (15) | A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) előírja, hogy a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása során be kell tartani a rendeletben rögzített, jogszerű feldolgozásra vonatkozó, valamint az adattovábbításhoz kapcsolódó követelményeket, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos előzetesen ellenőrizze az adatfeldolgozást a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjétől kapott értesítés kézhezvételét követően. |
| --- | --- |

(15)

A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) előírja, hogy a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása során be kell tartani a rendeletben rögzített, jogszerű feldolgozásra vonatkozó, valamint az adattovábbításhoz kapcsolódó követelményeket, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos előzetesen ellenőrizze az adatfeldolgozást a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjétől kapott értesítés kézhezvételét követően.

| (16) | Adatvédelmi rendelkezésekben kell rögzíteni azon személyek jogait, akiknek adatait beviszik vagy bevihetik a korai előrejelző rendszerbe. |
| --- | --- |

(16)

Adatvédelmi rendelkezésekben kell rögzíteni azon személyek jogait, akiknek adatait beviszik vagy bevihetik a korai előrejelző rendszerbe.

| (17) | Egyes adatvédelmi jogok a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében rögzített, eseti alapon vizsgálandó és csak átmeneti időre alkalmazható kivételek hatálya alá tartoznak. Ezen kivételek alkalmazásáról a releváns információk bejegyzését, módosítását – ideértve helyesbítését is – vagy törlését kérelmező illetékes szolgálatnak kell döntenie. |
| --- | --- |

(17)

Egyes adatvédelmi jogok a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében rögzített, eseti alapon vizsgálandó és csak átmeneti időre alkalmazható kivételek hatálya alá tartoznak. Ezen kivételek alkalmazásáról a releváns információk bejegyzését, módosítását – ideértve helyesbítését is – vagy törlését kérelmező illetékes szolgálatnak kell döntenie.

| (18) | Az adott személyre vonatkozó kizárási figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerben történő bejegyzése kérelmezése előtt a kilátásba helyezett figyelmeztetés tárgyát képező személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának írásbeli kifejtésére. Ugyanezt a lehetőséget kell biztosítani akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba. |
| --- | --- |

(18)

Az adott személyre vonatkozó kizárási figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerben történő bejegyzése kérelmezése előtt a kilátásba helyezett figyelmeztetés tárgyát képező személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának írásbeli kifejtésére. Ugyanezt a lehetőséget kell biztosítani akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.

| (19) | Az észrevételek megtételének lehetősége a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok fennállta esetén kivételesen elhalasztható. |
| --- | --- |

(19)

Az észrevételek megtételének lehetősége a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok fennállta esetén kivételesen elhalasztható.

| (20) | A 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia az ahhoz szükséges mértékig, hogy mindaddig teljesüljenek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján meghozott korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletek, amíg a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megfelelő adatbázisában foglalt információkat figyelembe nem veszi az eredményszemléletű számviteli rendszer (ABAC). Ez a meghosszabbított alkalmazás a 2008/969/EK, Euratom határozatban említett W5b figyelmeztető jelzés bejegyzése formájában valósul meg. |
| --- | --- |

(20)

A 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia az ahhoz szükséges mértékig, hogy mindaddig teljesüljenek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján meghozott korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletek, amíg a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megfelelő adatbázisában foglalt információkat figyelembe nem veszi az eredményszemléletű számviteli rendszer (ABAC). Ez a meghosszabbított alkalmazás a 2008/969/EK, Euratom határozatban említett W5b figyelmeztető jelzés bejegyzése formájában valósul meg.

| (21) | A W3a és W4 figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia. Az említett időpontig ezeket a figyelmeztető jelzéseket e határozat 4. szakaszának alkalmazása céljából az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekhez kell sorolni. |
| --- | --- |

(21)

A W3a és W4 figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia. Az említett időpontig ezeket a figyelmeztető jelzéseket e határozat 4. szakaszának alkalmazása céljából az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekhez kell sorolni.

| (22) | E határozat végrehajtása érdekében rendszeresen értékelni kell a korai előrejelző rendszer működését és az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez való tényleges hozzájárulását, |
| --- | --- |

(22)

E határozat végrehajtása érdekében rendszeresen értékelni kell a korai előrejelző rendszer működését és az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez való tényleges hozzájárulását,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy, hatály és cél

(1)   E határozat létrehozza a korai előrejelző rendszert, amelyet a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői az Európai Unió általános költségvetésének vagy bármely más, az Unió által kezelt forrás végrehajtása során használnak.

(2)   A korai előrejelző rendszer hozzájárul az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez és az Unióról kialakult kép megőrzéséhez, a csalás elleni küzdelemhez, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz.

(3)   A korai előrejelző rendszer célja:

| a) | figyelmezető jelzések bejegyzése útján tájékoztatni a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőit arról, hogy adott személy veszélyt jelenthet az Unió pénzügyi érdekeire és az Unió jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve; valamint |
| --- | --- |

a)

figyelmezető jelzések bejegyzése útján tájékoztatni a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőit arról, hogy adott személy veszélyt jelenthet az Unió pénzügyi érdekeire és az Unió jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve; valamint

| b) | lehetővé tenni az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére, hogy a figyelmeztető jelzések alapján ellenőrzéseket végezhessen vagy megfelelő intézkedéseket tehessen, ideértve a 4. szakaszban említett intézkedéseket is. |
| --- | --- |

b)

lehetővé tenni az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére, hogy a figyelmeztető jelzések alapján ellenőrzéseket végezhessen vagy megfelelő intézkedéseket tehessen, ideértve a 4. szakaszban említett intézkedéseket is.

(4)   A tájékoztatás hozzájárul a következőköz:

| a) | a kockázatok megelőzése olyan személyekre vonatkozó korai információk alapján végzett ellenőrzések útján, akik tekintetében felmerült az alábbi cselekményekkel összefüggő gyanú, vagy akik tekintetében az alábbi cselekményekkel összefüggő megállapítások születtek:






  — | jelentős hiba vagy szabálytalanság, |
| --- | --- | --- |

a)

a kockázatok megelőzése olyan személyekre vonatkozó korai információk alapján végzett ellenőrzések útján, akik tekintetében felmerült az alábbi cselekményekkel összefüggő gyanú, vagy akik tekintetében az alábbi cselekményekkel összefüggő megállapítások születtek:

—

jelentős hiba vagy szabálytalanság,

| — | szakmai kötelességszegés, |
| --- | --- |

—

szakmai kötelességszegés,

| — | súlyos szerződésszegés, vagy |
| --- | --- |

—

súlyos szerződésszegés, vagy

| — | az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény; |
| --- | --- |

—

az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény;

| b) | adott személy kizárása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 106. cikkének (1) és 109. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

b)

adott személy kizárása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 106. cikkének (1) és 109. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „a számvitelért felelős tisztviselő”: a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője vagy azon beosztottja, akire a számvitelért felelős tisztviselő a 966/2012/EU, Euratom rendelet 69. cikke értelmében bizonyos feladatokat átruházott;

b)   „az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő”: a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke szerinti, az Európai Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: költségvetés) végrehajtásáért a belső szabályokkal összhangban felelős, megbízott, engedélyezésére jogosult tisztviselője, ideértve a végrehajtó ügynökségek igazgatóit, az említett rendelet 65. cikke értelmében közvetve megbízott, igazgatói jogköröket gyakoroló engedélyezésre jogosult tisztviselőket, valamint az uniós küldöttségeknek az említett rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetőit;

c)   „érintett”: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említettek szerint azonosítható személy;

d)   „megállapítás”: jogi kötelezettségvállalás végrehajtása során feltárt, vagy az Európai Számvevőszék, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) által elvégzett ellenőrzéssel vagy vizsgálattal, vagy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozóan elvégzett bármely más ellenőrzéssel vagy kontrollal összefüggésben megállapított tény;

e)   „jogi kötelezettségvállalás”: a Bizottság által a 966/2012/EU, Euratom rendelet 1. részének V–VIII. címe és 2. része alapján vállalt kötelezettségvállalás;

f)   „személy”: bármely természetes személy vagy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli társulás az alábbiak szerint:

| — | a 966/2012/EU, Euratom rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti végső kedvezményezett, |
| --- | --- |

—

a 966/2012/EU, Euratom rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti végső kedvezményezett,

| — | részvételre jelentkező vagy ajánlattevő, |
| --- | --- |

—

részvételre jelentkező vagy ajánlattevő,

| — | vissza nem térítendő támogatás igénylője, |
| --- | --- |

—

vissza nem térítendő támogatás igénylője,

| — | pénzdíjas verseny résztvevője, |
| --- | --- |

—

pénzdíjas verseny résztvevője,

| — | a 966/2012/EU, Euratom rendelet 204. cikke szerinti javadalmazott külső szakértő, |
| --- | --- |

—

a 966/2012/EU, Euratom rendelet 204. cikke szerinti javadalmazott külső szakértő,

| — | a 966/2012/EU rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában említett, más jogi személy felett képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személy; |
| --- | --- |

—

a 966/2012/EU rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában említett, más jogi személy felett képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személy;

g)   „szakmai kötelességszegés”: az adott személy által gyakorolt szakmára vonatkozó törvények, rendeletek vagy etikai normák megsértése, valamint az adott személy bármely olyan felróható magatartása, amely kihatással van szakmai hitelességére;

h)   „alvállalkozó”: a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szerződő fél által a szerződés valamely részének teljesítésére javasolt gazdasági szereplő, akivel szemben az ajánlatkérő közvetlen jogi kötelezettségvállalással nem rendelkezik;

i)   „jelentős hiba vagy szabálytalanság”: az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 166. cikkének (2) bekezdésben meghatározottak szerinti jelentős hiba vagy szabálytalanság;

j)   „figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy”: az adott kérelemért felelős szolgálaton belül az a személy, aki a figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos aktáért a figyelmeztető jelzés törléséig felel.

3. cikk

A korai előrejelző rendszer működése

(1)   A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja a korai előrejelző rendszer hatékony működéséhez és nyomon követéséhez szükséges megfelelő technikai feltételeket.

A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmére bejegyzi, módosítja, megújítja vagy törli a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmeztető jelzéseket.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselő a technikai szempontokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket fogad el, és meghatározza a kapcsolódó eljárásokat, többek között a biztonság terén.

A számvitelért felelős tisztviselő ezen intézkedésekről tájékoztatja a Bizottság szolgálatait és a végrehajtó ügynökségeket.

4. cikk

Figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó hatáskör és eljárás

(1)   Kizárólag az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérheti a figyelmeztető jelzés bejegyzését, módosítását, megújítását vagy törlését.

(2)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó kérelmét a számvitelért felelős tisztviselőhöz intézi. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmét az e határozat mellékletében foglalt formanyomtatványon nyújtja be.

(3)   A 8. cikkben említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy a kérelemnek a számvitelért felelős tisztviselőhöz történő továbbítását megelőzően ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 11. és 12. cikkben foglalt követelmények.

5. cikk

Hozzáférés a korai előrejelző rendszerhez

A bizottsági szolgálatok és a végrehajtó ügynökségek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz.

A valamely helyi rendszerért felelős bizottsági szolgálatok vagy végrehajtó ügynökségek használhatják a központi számviteli rendszert a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz való hozzáférés érdekében, feltéve, hogy a helyi rendszer és a központi számviteli rendszer közötti adatkonzisztencia biztosított.

6. cikk

A korai előrejelző rendszer használata

A korai előrejelző rendszerben tárolt információk kizárólag a költségvetés vagy az Unió által kezelt bármely más forrás végrehajtása céljából használhatók fel. Ez nem érinti a kizárt pályázók központi adatbázisában tárolt információknak az 1302/2008/EK, Euratom rendelet (10) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti felhasználását.

Az OLAF a korai előrejelző rendszerben és a kizárások központi adatbázisában tárolt adatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet („OLAF-rendelet”) szerinti vizsgálataihoz, valamint csalásmegelőzési tevékenységeihez, többek között kockázatelemzés céljából használhatja fel.

7. cikk

A korai előrejelző rendszer lekérdezésének ideje

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a következő esetekben ellenőrzi, hogy a korai előrejelző rendszer tartalmaz-e adott személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést:

| a) | egyedi költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt; |
| --- | --- |

a)

egyedi költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt;

| b) | globális költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt, amennyiben a személy az adott szakaszban ismert; |
| --- | --- |

b)

globális költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt, amennyiben a személy az adott szakaszban ismert;

| c) | ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalás esetében a későbbi kifizetésekre jogosultságot keletkeztető jogi kötelezettségvállalás vállalása előtt, kivéve, ha az személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalás esetében a későbbi kifizetésekre jogosultságot keletkeztető jogi kötelezettségvállalás vállalása előtt, kivéve, ha az személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozik;

| d) | közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, pénzdíjas versenyek és pályázati felhívások esetében, legkésőbb az odaítélési döntés előtt; |
| --- | --- |

d)

közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, pénzdíjas versenyek és pályázati felhívások esetében, legkésőbb az odaítélési döntés előtt;

| e) | közbeszerzés esetén, ha az ajánlatkérő korlátozza az ajánlat benyújtására felkért pályázók számát, a pályázók kiválasztásának lezárása előtt; |
| --- | --- |

e)

közbeszerzés esetén, ha az ajánlatkérő korlátozza az ajánlat benyújtására felkért pályázók számát, a pályázók kiválasztásának lezárása előtt;

| f) | bármifajta kifizetés előtt, kivéve a személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozó kifizetéseket. |
| --- | --- |

f)

bármifajta kifizetés előtt, kivéve a személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozó kifizetéseket.

8. cikk

A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy

A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy:

| a) | elkészíti a figyelmeztető jelzés bejegyzésére vonatkozó kérelmet; |
| --- | --- |

a)

elkészíti a figyelmeztető jelzés bejegyzésére vonatkozó kérelmet;

| b) | továbbítja a kérelmet és a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó egyéb információkat a számvitelért felelős tisztviselő részére; |
| --- | --- |

b)

továbbítja a kérelmet és a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó egyéb információkat a számvitelért felelős tisztviselő részére;

| c) | megadja az ahhoz szükséges információkat, hogy más illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők ellenőrzéseket tudjanak lefolytatni, illetve dönteni tudjanak a 4. szakaszban említett következményekről. |
| --- | --- |

c)

megadja az ahhoz szükséges információkat, hogy más illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők ellenőrzéseket tudjanak lefolytatni, illetve dönteni tudjanak a 4. szakaszban említett következményekről.

2. SZAKASZ

A KORAI ELŐREJELZŐ RENDSZERBE BEVITT INFORMÁCIÓK

9. cikk

A figyelmeztető jelzések kategóriái

(1)   A korai előrejelző rendszerbe bevitt figyelmeztető jelzések az alábbi két kategóriába sorolhatók:

a)   „ellenőrzési figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személy vonatkozásában az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény, jelentős hiba vagy szabálytalanság, szakmai kötelességszegés vagy súlyos szerződésszegés gyanúja merül fel vagy nyer megállapítást;

b)   „kizárási figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személyt a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy 109. cikkének (1) bekezdésében foglalt kizárási okok alapján kizárják.

(2)   Adott személyre vonatkozóan különböző okok alapján bejegyzett, több figyelmeztető jelzés is érvényben lehet.

10. cikk

A korai előrejelző rendszerben tárolt információk

A korai előrejelző rendszer figyelmeztető jelzései az alábbi információkat tartalmazzák:

| a) | a személy azonosítója; |
| --- | --- |

a)

a személy azonosítója;

| b) | a figyelmeztető jelzés típusa; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés típusa;

| c) | a figyelmeztető jelzés időtartama; |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzés időtartama;

| d) | az okok, amelyek miatt az adott személy veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve; |
| --- | --- |

d)

az okok, amelyek miatt az adott személy veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve;

| e) | a kontradiktórius eljárásra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

a kontradiktórius eljárásra vonatkozó információk;

| f) | az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő neve; |
| --- | --- |

f)

az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő neve;

| g) | az e határozat 8. cikkében említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve. |
| --- | --- |

g)

az e határozat 8. cikkében említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve.

11. cikk

Ellenőrzési figyelmeztető jelzések

(1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi feltételek bármelyikének teljesülése esetén ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kérheti:

| a) | amennyiben az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban tájékoztatta az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt arról, hogy vizsgálata alapján az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében helyénvaló lehet intézkedéseket hozni; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban tájékoztatta az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt arról, hogy vizsgálata alapján az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében helyénvaló lehet intézkedéseket hozni;

| b) | amennyiben az Európai Számvevőszék a Bizottság részére vagy a Belső Ellenőrzési Szolgálat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző információt továbbított; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az Európai Számvevőszék a Bizottság részére vagy a Belső Ellenőrzési Szolgálat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző információt továbbított;

| c) | amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző ellenőrzést, auditvizsgálatot vagy kontrollt végzett vagy ilyen ellenőrzéssel, auditvizsgálattal vagy kontrollal kapcsolatos információhoz jutott. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző ellenőrzést, auditvizsgálatot vagy kontrollt végzett vagy ilyen ellenőrzéssel, auditvizsgálattal vagy kontrollal kapcsolatos információhoz jutott.

(2)   Az ellenőrző figyelmezető jelzés legfeljebb egy éves időtartamra szól. Kizárási figyelmeztető jelzés kérelmezése esetén, vagy ha a továbbiakban nincs szükség ellenőrzésre, az ellenőrzési figyelmeztető jelzést törölni kell.

(3)   A (2) bekezdésben említett időtartam lejártával az ellenőrzési figyelmeztető jelzést automatikusan törölni kell.

(4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az OLAF arról tájékoztatja, hogy az (1) bekezdésben említett vizsgálatok megállapításait még nem véglegesítették, de a vizsgálatok alapján indokolt az ellenőrzési figyelmeztető jelzés fenntartása. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbá az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek.

(5)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek meg kell adnia az okokat, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés megújítása az Unió pénzügyi érdekeinek és jó hírének védelme érdekében szükséges.

(6)   A megújítás az ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzése iránti új kérelemként kezelendő.

12. cikk

Kizárási figyelmeztető jelzések

(1)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy a 109. cikkének (1) bekezdésében említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri.

(2)   A kizárási időszak lejártával a kizárási figyelmeztető jelzést törölni kell.

(3)   A korai előrejelző rendszerbe bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzést automatikusan be kell jegyezni a kizárások központi adatbázisában is.

13. cikk

Az OLAF által továbbított információk

Amennyiben az OLAF információkat továbbít akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével összhangban abból a célból, hogy segítséget nyújtson az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges óvintézkedésekre vonatkozó döntéshozatalhoz, akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikkével összhangban, a továbbított információk a következőket tartalmazzák:

| a) | az érintett személy azonosítója; |
| --- | --- |

a)

az érintett személy azonosítója;

| b) | a szóban forgó tények és a vizsgálat által feltárt kockázatok összefoglalója. Az összefoglalónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy lehetővé tegye az adott személy e határozat 16. cikke szerinti érdemi meghallgatását; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó tények és a vizsgálat által feltárt kockázatok összefoglalója. Az összefoglalónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy lehetővé tegye az adott személy e határozat 16. cikke szerinti érdemi meghallgatását;

| c) | a bizalmas jelleg megőrzése céljából javasolt bármely különleges intézkedés, különösen azokban az esetekben, ahol az érintett vizsgálati intézkedések a vizsgálatokra alkalmazandó nemzeti szabályozásnak megfelelően egy nemzeti igazságügyi hatóság, illetve – külső vizsgálat esetén – egy nemzeti hatóság hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

c)

a bizalmas jelleg megőrzése céljából javasolt bármely különleges intézkedés, különösen azokban az esetekben, ahol az érintett vizsgálati intézkedések a vizsgálatokra alkalmazandó nemzeti szabályozásnak megfelelően egy nemzeti igazságügyi hatóság, illetve – külső vizsgálat esetén – egy nemzeti hatóság hatáskörébe tartoznak.

3. SZAKASZ

FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK BEJEGYZÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

14. cikk

A központi szolgálatokkal folytatott előzetes konzultáció az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban

Az OLAF által a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével és 11. cikkével összhangban továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló kérelem benyújtását megelőzően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek megfelelően szoros együttműködésben az OLAF-fal konzultációt folytat a Költségvetési Főigazgatósággal (központi pénzügyi szolgálat) és indokolt esetben a Jogi Szolgálattal.

15. cikk

A kizárási figyelmeztető jelzések központi szolgálatok általi vizsgálata

A 106. cikk (1) bekezdésének b), c) és e) pontjában, illetve a 109. cikk (1) bekezdésében említett esetekre vonatkozóan az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését és megfelelő időtartamának meghatározását megelőzően a Költségvetési Főigazgatóság és a Jogi Szolgálat központosított vizsgálatot végez. Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés az OLAF által továbbított információkon alapul, a vizsgálatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell elvégezni.

16. cikk

Meghallgatáshoz való jog

(1)   A figyelmezető jelzések bejegyzésére a következő szabályok vonatkoznak:

| a) | Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezte kilátásba, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előbb lehetőséget biztosít az érintett személy számára álláspontjának írásbeli kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább 14 naptári napot biztosít erre. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyúttal tájékoztatja a személyt arról, hogy válaszadása elmulasztása esetén a figyelmeztető jelzés bejegyzésre kerül.
  Indokolt esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy álláspontját az OLAF által közölt információk alapján fejtse ki. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezte kilátásba, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előbb lehetőséget biztosít az érintett személy számára álláspontjának írásbeli kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább 14 naptári napot biztosít erre. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyúttal tájékoztatja a személyt arról, hogy válaszadása elmulasztása esetén a figyelmeztető jelzés bejegyzésre kerül.

Indokolt esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy álláspontját az OLAF által közölt információk alapján fejtse ki.

| b) | Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek nem változtatják meg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vizsgálatának eredményeit, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt a figyelmeztető jelzés aktiválására.
  Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véleménye szerint a figyelmeztető jelzés alkalmazását aránytalanná vagy szükségtelenné teszik, a figyelmeztető jelzés nem kerül aktiválásra és a személy ennek megfelelő tájékoztatást kap.
  A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére megfelelő módon megerősíti a figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerbe történt bejegyzését. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek nem változtatják meg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vizsgálatának eredményeit, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt a figyelmeztető jelzés aktiválására.

Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véleménye szerint a figyelmeztető jelzés alkalmazását aránytalanná vagy szükségtelenné teszik, a figyelmeztető jelzés nem kerül aktiválásra és a személy ennek megfelelő tájékoztatást kap.

A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére megfelelő módon megerősíti a figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerbe történt bejegyzését.

| c) | Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a figyelmeztető jelzés aktiválásáról és időtartamáról. Ugyanakkor, ha a személy nem válaszolt az írásbeli észrevételek benyújtására vonatkozó felhívásra, kiértesítése mellőzhető. |
| --- | --- |

c)

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a figyelmeztető jelzés aktiválásáról és időtartamáról. Ugyanakkor, ha a személy nem válaszolt az írásbeli észrevételek benyújtására vonatkozó felhívásra, kiértesítése mellőzhető.

(2)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a kizárás időtartamára vonatkozó döntés meghozataláig már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy kifejtse álláspontját a kizárás időtartamáról.

(3)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett helyzetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a tényállást megállapító hivatalos dokumentum birtokában már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzéséről.

(4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kivételes esetben – a figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló eljárás továbbfolytatása mellett – elhalaszthatja a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezése vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedések megtétele előtt a személy álláspontjának írásbeli kifejtésére vonatkozó lehetőség biztosítását, feltéve, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok állnak fenn.

(5)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF által a 13. cikkel összhangban történő tájékoztatása esetén az OLAF jelzi, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzése, illetve a személynek az álláspontja kifejtésére biztosítandó lehetőség elhalasztása szükséges-e.

(6)   Mihelyt a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás védelmének indokai megszűntek, a személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának kifejtésére.

17. cikk

Adatvédelem és az érintettek jogai

(1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tájékoztatja az érintetteket arról, hogy a korai előrejelző rendszerben rájuk vonatkozó adatok kerülhetnek bejegyzésre, továbbá arról, hogy ezek az adatok kinek a részére adhatók ki. Ezt az általános jellegű tájékoztatást írásban kell közölni, mindenekelőtt az ajánlati felhívásban, a pályázati felhívásban, a versenykiírásban, illetve felhívás hiányában a szerződés vagy a támogatás odaítélése előtt.

(2)   A figyelmeztető jelzés bejegyzését kérő illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő felelős a kapcsolattartásért azon személlyel, akire vonatkozó adatokat a korai előrejelző rendszerbe bevisznek. Az említett engedélyezésre jogosult tisztviselő válaszol az érintett személytől érkező, a pontatlan vagy hiányos személyes adatok helyesbítésére vonatkozó megkeresésre és minden más, ezen személytől érkező megkeresésre és kérdésre.

(3)   Ezen túlmenően bármely személy kérhet írásban tájékoztatást a számvitelért felelős tisztviselőtől arról, hogy szerepel-e a korai előrejelző rendszerben.

A számvitelért felelős tisztviselő köteles megadni ezt a tájékoztatást, kivéve, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – indokolt esetben az OLAF-fal egyetértésben – úgy dönt, hogy a 45/2001/EK 20. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozásokat alkalmazni kell.

(4)   A törölt figyelmeztető jelzések csak ellenőrzési és vizsgálati célokra hozzáférhetők, és a korai előrejelző rendszer felhasználói számára nem láthatóak.

Mindazonáltal a természetes személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekben szereplő személyi adatok ilyen célokra is csak a figyelmeztető jelzés törlését követő öt évig maradhatnak hozzáférhetők.

18. cikk

A figyelmeztető jelzés felülvizsgálata

Amennyiben a személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben figyelmeztető jelzés van bejegyezve, új bizonyítékokkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a bejegyzés indokai már nem állnak fenn, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmezi a figyelmeztető jelzés törlését.

A személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, panasszal élhet az ombudsmannál és bírósági felülvizsgálatért folyamodhat.

4. SZAKASZ

A FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK KÖVETKEZMÉNYEI

19. cikk

A következményekre vonatkozó általános szabályok

(1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személytől kikér minden olyan információt, amely alapján meghozhatja az e szakaszban megállapított következményekre vonatkozó döntését.

(2)   Amennyiben az OLAF által közölt információk alapján az illetékes engedélyezésért felelős tisztviselő a 11. cikk szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri, az illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő az e határozat 14. és 15. cikkében meghatározott eljárás szerint jár el, a következményekről pedig a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban az OLAF-fal szoros együttműködésben dönt.

(3)   A következményekre vonatkozó döntés meghozatalakor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamennyi figyelmeztető jelzés tekintetében figyelembe veszi a következő kritériumokat:

| a) | az Unió pénzügyi érdekeit és jó hírét veszélyeztető kockázatok; |
| --- | --- |

a)

az Unió pénzügyi érdekeit és jó hírét veszélyeztető kockázatok;

| b) | a jogi kötelezettségvállalás összege és időtartama; |
| --- | --- |

b)

a jogi kötelezettségvállalás összege és időtartama;

| c) | a jogi kötelezettségvállalás teljesítésének sürgőssége; |
| --- | --- |

c)

a jogi kötelezettségvállalás teljesítésének sürgőssége;

| d) | a tények jellege; |
| --- | --- |

d)

a tények jellege;

| e) | a tények súlyossága; valamint |
| --- | --- |

e)

a tények súlyossága; valamint

| f) | a jogi kötelezettségvállalás teljesítését érintő esetleges következmények. |
| --- | --- |

f)

a jogi kötelezettségvállalás teljesítését érintő esetleges következmények.

A kizárási figyelmeztető jelzések esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő figyelembe veszi emellett a kizárás indokainak jellegét és súlyosságát, továbbá a szolgáltatás folytonosságának szükségességét.

(4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő minden esetben írásban indokolja a következményekre vonatkozó döntését.

20. cikk

Az ellenőrzési figyelmeztető jelzések következményei

(1)   Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:

| a) | az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásban, illetve pénzdíjas versenyek keretében meghatározott további igazoló dokumentumokat kérhet be; |
| --- | --- |

a)

az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásban, illetve pénzdíjas versenyek keretében meghatározott további igazoló dokumentumokat kérhet be;

| b) | a támogatás-odaítélési eljárások esetében: az előfinanszírozással összefüggő kockázatok elemzése. |
| --- | --- |

b)

a támogatás-odaítélési eljárások esetében: az előfinanszírozással összefüggő kockázatok elemzése.

(2)   Jogi kötelezettségvállalás esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:

| a) | a tevékenység jogi kötelezettségvállalásnak való megfelelősége ellenőrzése, ideértve a határidők betartásának és az eredmények tartalmának ellenőrzését is; |
| --- | --- |

a)

a tevékenység jogi kötelezettségvállalásnak való megfelelősége ellenőrzése, ideértve a határidők betartásának és az eredmények tartalmának ellenőrzését is;

| b) | hatályos támogatási megállapodások esetében: a költségek elszámolhatóságának a kifizetést megelőző ellenőrzése, illetve auditvizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés lefolytatása. |
| --- | --- |

b)

hatályos támogatási megállapodások esetében: a költségek elszámolhatóságának a kifizetést megelőző ellenőrzése, illetve auditvizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés lefolytatása.

21. cikk

Meghallgatáshoz való jog az ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően

Az e határozat 15. cikke szerinti eljárás és 16. cikke szerinti meghallgatáshoz való jog akkor is alkalmazandó, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedést helyez kilátásba.

22. cikk

A kizárási figyelmeztető jelzések eljárási és jogi kötelezettségvállalásokat érintő következményei

(1)   Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárja a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásból a kizárási figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, kivéve, ha a monopolhelyzetben lévő személy esetén teljesülnek a 966/2012/EK, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek.

(2)   Hatályos jogi kötelezettségvállalások esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő dönt a következményekről, ideértve az alábbiak bármelyikét:

| a) | a szerződés vagy támogatás végrehajtásának folytatása az esetlegesen indokolt ellenőrzések megtétele mellett; |
| --- | --- |

a)

a szerződés vagy támogatás végrehajtásának folytatása az esetlegesen indokolt ellenőrzések megtétele mellett;

| b) | a fizetési határidő felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a fizetési határidő felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| c) | a kifizetések felfüggesztése a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 208. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

a kifizetések felfüggesztése a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 208. cikkével összhangban;

| d) | a szerződés vagy támogatás végrehajtásának felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 116. cikkével és 135. cikkének (5) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

d)

a szerződés vagy támogatás végrehajtásának felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 116. cikkével és 135. cikkének (5) bekezdésével összhangban;

| e) | a jogi kötelezettségvállalás megszüntetése, amennyiben a jogi kötelezettségvállalás rendelkezései lehetővé teszik a kötelezettségvállalás megszüntetését azon információk alapján, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés bejegyzésre került. |
| --- | --- |

e)

a jogi kötelezettségvállalás megszüntetése, amennyiben a jogi kötelezettségvállalás rendelkezései lehetővé teszik a kötelezettségvállalás megszüntetését azon információk alapján, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés bejegyzésre került.

(3)   Amennyiben a személy alvállalkozó, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felszólítja az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt vagy szerződő felet, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg.

23. cikk

A kizárási figyelmeztető jelzések hatása a költségvetési műveletekre

(1)   Kizárási figyelmeztető jelzés esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő indokolt esetben megerősíti a számviteli rendszerben, hogy a kifizetést az érvényes figyelmeztető jelzés ellenére végre kell hajtani.

(2)   Amennyiben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, nem tehető egyedi költségvetési kötelezettségvállalás, továbbá globális kötelezettségvállalás alapján a költségvetési számlákra egyedi jogi kötelezettségvállalás nem jegyezhető be, valamint ideiglenes kötelezettségvállalás alapján jogi kötelezettségvállalás nem vállalható, kivéve, ha a személy a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerinti monopolhelyzetben van.

5. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

A Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló 2008/969/EK, Euratom határozat hatályát veszti.

25. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzések időtartamuk lejártáig az említett határozattal összhangban érvényben maradnak.

(2)   A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett W1, W2 és W3b figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzésnek tekintendők.

(3)   A W3a és a W4 figyelmeztető jelzéseket 2015. július 1-jéig továbbra is a 2008/969/EK, Euratom határozatban rögzített feltételek szerint kell bejegyezni. E határozat 4. szakaszának alkalmazásában a W3a és a W4 figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzéseknek tekintendők. A W5b figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatot 2015. július 1-jéig továbbra is alkalmazni kell.

26. cikk

Kihirdetés

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

a Bizottság részéről

Kristalina GEORGIEVA

alelnök

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

2

(3)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

3

(4)  A Bizottság 2014. április 30-i C(2014)2784 határozata az Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra vonatkozó szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek figyelmébe szánt belső szabályokról.

4

(5)  HL L 344., 2008.12.20., 12. o.

5

(6)  HL L 344., 2008.12.20., 125. o.

6

(7)  COM(2014) 358, 2014.6.18.

7

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

8

(9)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom rendelete a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról (HL L 344., 2008.12.20., 12. o.).

10

---

MELLÉKLET

EGYSÉGES FORMANYOMTATVÁNY

A korai előrejelző rendszerbe vagy a kizárt pályázók központi adatbázisába történő adatbevitel, valamint az adatok módosítása vagy törlése céljából az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számvitelért felelős tisztviselőhöz intézett kérelem

Megjegyzés: figyelmeztető jelzésenként külön-külön kérelem töltendő ki!

Tárgy: Figyelmeztető jelzésnek [a korai előrejelző rendszerbe(n)/a kizárt pályázók központi adatbázisába(n)] történő [bejegyzésére/módosítására/törlésére] irányuló kérelem

A tisztviselő neve:

A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve:

A kérelem tárgya:

| ☐ | figyelmeztető jelzés bejegyzése |
| --- | --- |

☐

figyelmeztető jelzés bejegyzése

| ☐ | a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (1) törlése |
| --- | --- |

☐

a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (1) törlése

| ☐ | a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (2) módosítása (ideértve a már létező bejegyzés megújítását is) |
| --- | --- |

☐

a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (2) módosítása (ideértve a már létező bejegyzés megújítását is)

a következő személy vonatkozásában:

A személy neve (természetes személy esetében családi és utónév):

Jogi forma (jogi személy esetében):

A jogi személy tekintetében képviseleti joggal rendelkező személy(ek) családi és utóneve(i):

Cím (jogi személy esetében székhely): utca/házszám/irányítószám/település/ország

A jogalanyok nyilvántartási rendszeréhez (LEF) kapcsolódó információ:

| ☐ | Ez a jogalany már szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében a következő kulcs(ok) alatt: 6. |
| --- | --- |

☐

Ez a jogalany már szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében a következő kulcs(ok) alatt: 6.

| ☐ | Ennek a jogalanynak a validálását már kérelmezték a jogalanyok nyilvántartási rendszerében. |
| --- | --- |

☐

Ennek a jogalanynak a validálását már kérelmezték a jogalanyok nyilvántartási rendszerében.

Csatolom a kérelem ABAC-rendszerből vett képernyőmásolatának nyomtatott változatát, melynek kulcsa a következő (alapesetben „ABC”-vel kezdődik): . Csatolva a kérelem validálásához szükséges igazoló dokumentum.

| ☐ | A kérelem olyan jogalanyra vonatkozik, aki/amely nem szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében, és akiről/amelyről a költségvetési rendelet 108. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban végrehajtó hatóságtól vagy szervtől szerezték az információt (csatolva). |
| --- | --- |

☐

A kérelem olyan jogalanyra vonatkozik, aki/amely nem szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében, és akiről/amelyről a költségvetési rendelet 108. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban végrehajtó hatóságtól vagy szervtől szerezték az információt (csatolva).

| 1. | Kérelmezem a következő figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitelét:






  ☐ | ellenőrzési figyelmeztető jelzés az alábbi indokok alapján:

  Indokolt esetben hivatkozás a Költségvetési Főigazgatósággal és – adott esetben – a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációra: |
| --- | --- | --- |

1.

☐

ellenőrzési figyelmeztető jelzés az alábbi indokok alapján:

Indokolt esetben hivatkozás a Költségvetési Főigazgatósággal és – adott esetben – a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációra:

| ☐ | kizárás a költségvetési rendelet következő rendelkezései alapján:







  ☐ | a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontja |
| --- | --- | --- |

☐

kizárás a költségvetési rendelet következő rendelkezései alapján:

☐

a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontja

| ☐ | a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) pontja |
| --- | --- |

☐

a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) pontja

A jogerős ítéletet hozó bíróság megnevezése:

A jogerős ítélet dátuma: ÉÉÉÉ/HH/NN

Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:

Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

| ☐ | a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének c) pontja

  Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
  Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra: |
| --- | --- |

☐

a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének c) pontja

Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:

Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

| ☐ | a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) pontja

  Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra: |
| --- | --- |

☐

a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) pontja

Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

| ☐ | a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontja

  Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
  Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:
  A jogerős ítéletet hozó bíróság megnevezése:
  A jogerős ítélet dátuma: ÉÉÉÉ/HH/NN |
| --- | --- |

☐

a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontja

Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:

Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

A jogerős ítéletet hozó bíróság megnevezése:

A jogerős ítélet dátuma: ÉÉÉÉ/HH/NN

| ☐ | a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének f) pontja (A költségvetési rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében említett szankciók)
  Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
  Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra, valamint az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntésére és annak dátuma: |
| --- | --- |

☐

Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:

Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra, valamint az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntésére és annak dátuma:

| 2) | A figyelmeztető jelzés iránti kérelem okainak bemutatása
   (3)
  : |
| --- | --- |

2)

| 3) | A bejegyzés időtartama
   (4)
  : |
| --- | --- |

3)

Tanúsítom, hogy a közölt információkat a személyes adatok védelméről szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban állapították meg és továbbították.

[A figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bejegyzésére, törlésére és módosítására jogosult személy aláírása]

Másolat:

---

(1)  Az 1–4. szakaszt hagyja üresen!

(2)  Valamennyi szakaszt töltse ki, ne csak azt, amelyik a módosítandó információkat tartalmazza!

(3)  Amennyiben a bizalmas kezelés követelményei értelmében az okok nem adhatók meg, a „nem közölhető” megjegyzés alkalmazandó.

(4)  A költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b), c), e) és f) pontja szerinti kizárás időtartamát a korai előrejelző rendszerről szóló határozat 2. cikke értelmében vett engedélyezésre jogosult tisztviselő határozza meg. A költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja szerinti kizárás legfeljebb 5 évre jegyezhető be.

---

Helyesbítések

| 14.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 329/81 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 329/81

---

Helyesbítés a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. október 17-i 1034/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 271., 2011. október 18.
  )

A 20. oldalon a 12. cikk (3) bekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

„... műszaki és/vagy üzemeltetési ismereteket...”

helyesen:

„... műszaki és üzemeltetési ismereteket...”.

---