# Uradni list L 146/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 146 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 515. junij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 146

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 515. junij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 496/2008 z dne 4. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 497/2008 z dne 4. junija 2008 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Črne gore | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 498/2008 z dne 4. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1580/2007 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 499/2008 z dne 4. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1501/95 in Uredbe (ES) št. 800/1999 glede pogojev odobritve izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode | 9 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 496/2008 z dne 4. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 497/2008 z dne 4. junija 2008 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Črne gore

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 498/2008 z dne 4. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1580/2007 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 499/2008 z dne 4. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1501/95 in Uredbe (ES) št. 800/1999 glede pogojev odobritve izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode

9

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/413/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. maja 2008 o odobritvi dajanja na trg alfa-ciklodekstrina kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1954) | 12 |
| | | 2008/414/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. maja 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki na Cipru leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1974) | 16 |
| | | 2008/415/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. maja 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2169) | 17 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/416/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 10. aprila 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1329)

   (
  1
  ) | 19 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/413/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. maja 2008 o odobritvi dajanja na trg alfa-ciklodekstrina kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1954)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1954)

12

2008/414/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. maja 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki na Cipru leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1974)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1974)

16

2008/415/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. maja 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2007
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2169)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2169)

17

PRIPOROČILA

Komisija

2008/416/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 10. aprila 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1329)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1329)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 496/2008

z dne 4. junija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 4. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 139,2 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 132,2 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 85,8 |
| CA | 61,8 |
| CL | 90,1 |
| CN | 96,5 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 109,6 |
| TR | 85,9 |
| US | 100,8 |
| UY | 107,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 10 00 | TR | 176,2 |
| ZZ | 176,2 |
| 0809 20 95 | TR | 523,0 |
| US | 204,8 |
| ZZ | 363,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

70,2

ZZ

52,1

0707 00 05

MK

30,3

TR

121,8

ZZ

76,1

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

131,9

IL

134,6

TR

144,8

US

139,2

UY

61,8

ZA

132,2

ZZ

124,1

0808 10 80

AR

104,4

BR

85,8

CA

61,8

CL

90,1

CN

96,5

MK

50,7

NZ

109,6

TR

85,9

US

100,8

UY

107,4

ZA

88,1

ZZ

89,2

0809 10 00

TR

176,2

ZZ

176,2

0809 20 95

TR

523,0

US

204,8

ZZ

363,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 497/2008

z dne 4. junija 2008

o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Črne gore

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 140/2008 z dne 19. novembra 2007 o nekaterih postopkih za izvedbo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (1) ter zlasti člena 2 uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „stabilizacijsko-pridružitveni sporazum“) je bil podpisan 15. oktobra 2007 v Luxembourgu. Postopek ratifikacije stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma še poteka. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „stabilizacijsko-pridružitveni sporazum“) je bil podpisan 15. oktobra 2007 v Luxembourgu. Postopek ratifikacije stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma še poteka.

| (2) | 15. oktobra 2007 je bil sklenjen Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (2) („začasni sporazum“), ki je bil odobren s sklepom Sveta 2007/855/ES z dne 15. oktobra 2007 (3). Začasni sporazum določa predčasen začetek veljavnosti določb o trgovini in trgovinskih zadevah stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Veljati začne 1. januarja 2008. |
| --- | --- |

(2)

15. oktobra 2007 je bil sklenjen Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (2) („začasni sporazum“), ki je bil odobren s sklepom Sveta 2007/855/ES z dne 15. oktobra 2007 (3). Začasni sporazum določa predčasen začetek veljavnosti določb o trgovini in trgovinskih zadevah stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Veljati začne 1. januarja 2008.

| (3) | Začasni sporazum in stabilizacijsko-pridružitveni sporazum določata, da se nekatere ribe in nekateri ribiški proizvodi s poreklom iz Črne gore lahko uvozijo v Skupnost v mejah carinskih kvot Skupnosti po znižani carinski stopnji ali stopnji nič. |
| --- | --- |

(3)

Začasni sporazum in stabilizacijsko-pridružitveni sporazum določata, da se nekatere ribe in nekateri ribiški proizvodi s poreklom iz Črne gore lahko uvozijo v Skupnost v mejah carinskih kvot Skupnosti po znižani carinski stopnji ali stopnji nič.

| (4) | Tarifne kvote, določene v začasnem sporazumu in stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, so letne in so bile določene za nedoločeno obdobje. Treba je odpreti tarifne kvote Skupnosti za leto 2008 in naslednja leta ter zagotoviti skupni sistem za njihovo upravljanje. |
| --- | --- |

(4)

Tarifne kvote, določene v začasnem sporazumu in stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, so letne in so bile določene za nedoločeno obdobje. Treba je odpreti tarifne kvote Skupnosti za leto 2008 in naslednja leta ter zagotoviti skupni sistem za njihovo upravljanje.

| (5) | To skupno upravljanje mora zagotoviti, da imajo vsi uvozniki Skupnosti enak in stalen dostop do tarifnih kvot in da se stopnje, določene za kvote, uporabljajo neprekinjeno za ves uvoz zadevnih proizvodov v vse države članice, dokler se kvote ne porabijo. Za zagotavljanje učinkovitosti sistema morajo biti države članice pooblaščene, da iz kvot črpajo potrebne količine, ki ustrezajo dejanskemu uvozu. Potrebno je tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, pri čemer mora biti slednja zlasti sposobna spremljati stopnjo, po kateri se kvote porabijo, in o tem obveščati države članice. Zaradi hitrosti in učinkovitosti mora komunikacija med državami članicami in Komisijo, če je mogoče, potekati po elektronski poti. |
| --- | --- |

(5)

To skupno upravljanje mora zagotoviti, da imajo vsi uvozniki Skupnosti enak in stalen dostop do tarifnih kvot in da se stopnje, določene za kvote, uporabljajo neprekinjeno za ves uvoz zadevnih proizvodov v vse države članice, dokler se kvote ne porabijo. Za zagotavljanje učinkovitosti sistema morajo biti države članice pooblaščene, da iz kvot črpajo potrebne količine, ki ustrezajo dejanskemu uvozu. Potrebno je tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, pri čemer mora biti slednja zlasti sposobna spremljati stopnjo, po kateri se kvote porabijo, in o tem obveščati države članice. Zaradi hitrosti in učinkovitosti mora komunikacija med državami članicami in Komisijo, če je mogoče, potekati po elektronski poti.

| (6) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (4) je torej treba kvote, odprte s to uredbo, upravljati v skladu s sistemom za upravljanje tarifnih preferencialov v okviru tarifnih kvot, ki se dodelijo po kronološkem zaporedju sprejema carinskih deklaracij. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (4) je torej treba kvote, odprte s to uredbo, upravljati v skladu s sistemom za upravljanje tarifnih preferencialov v okviru tarifnih kvot, ki se dodelijo po kronološkem zaporedju sprejema carinskih deklaracij.

| (7) | V skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in začasnim sporazumom je treba obseg tarifnih kvot za pripravljene ali konzervirane sardele in za pripravljene ali konzervirane sardone 1. januarja četrtega leta po začetku veljavnosti začasnega sporazuma povečati na 250 ton, če je bilo vsaj 80 % skupne količine tarifne kvote prejšnjega leta porabljene do 31. decembra tega leta. Če se izvaja povečan obseg kvot, ga je treba uporabljati, dokler se podpisnice stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma ne dogovorijo drugače. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in začasnim sporazumom je treba obseg tarifnih kvot za pripravljene ali konzervirane sardele in za pripravljene ali konzervirane sardone 1. januarja četrtega leta po začetku veljavnosti začasnega sporazuma povečati na 250 ton, če je bilo vsaj 80 % skupne količine tarifne kvote prejšnjega leta porabljene do 31. decembra tega leta. Če se izvaja povečan obseg kvot, ga je treba uporabljati, dokler se podpisnice stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma ne dogovorijo drugače.

| (8) | Začasni sporazum začne veljati 1. januarja 2008, zato je treba to uredbo uporabljati od istega datuma, v uporabi pa mora ostati tudi po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Začasni sporazum začne veljati 1. januarja 2008, zato je treba to uredbo uporabljati od istega datuma, v uporabi pa mora ostati tudi po začetku veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Črne gore in naštete v prilogi, ki se dajo v prost promet v Skupnosti, velja znižana carinska stopnja ali stopnja nič, in sicer v okviru stopenj in letnih tarifnih kvot Skupnosti, navedenih v prilogi.

Zaradi uveljavljanja teh preferencialnih stopenj se navedenim proizvodom priloži dokazilo o poreklu, kakor ga določa protokol 3 k začasnemu sporazumu s Črno goro ali protokol 3 k stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Črno goro.

Člen 2

1.   Tarifne kvote iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

2.   Komuniciranje v zvezi z upravljanjem carinskih kvot med državami članicami in Komisijo poteka po elektronski poti, kolikor je to mogoče.

Člen 3

1.   Tarifne kvote za pripravljene ali konzervirane sardele in za pripravljene ali konzervirane sardone, navedene v prilogi pod zaporednima številkama 09.1524 in 09.1525, se 1. januarja 2012 povečajo na 250 ton za leto 2012 in naslednja leta.

2.   Povečanje iz prejšnjega odstavka se lahko uporabi samo v primeru, če je bilo vsaj 80 % obsega tarifnih kvot, odprtih v preteklem letu, porabljenih v četrtem letu po začetku veljavnosti začasnega sporazuma.

Člen 4

Za zagotovitev skladnosti s to uredbo države članice in Komisija tesno sodelujejo.

Člen 5

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 19.2.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 345, 28.12.2007, str. 2.

2

(3)  UL L 345, 28.12.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

4

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se besedilo poimenovanja proizvodov šteje za okvirno, pri čemer je preferencialna shema v smislu te priloge določena na podlagi tarifnih oznak KN. Kadar so navedene ex oznake KN, se preferencialna shema določi s skupno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

RIBE IN RIBIŠKI PROIZVODI

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Pododdelek TARIC | Poimenovanje | Letni obseg tarifnih kvot
  (v tonah neto mase) | Stopnja dajatve znotraj kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1516 | 0301 91 10 | | postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Onchorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici, prekajene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 20 ton | dajatve prosto |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 19 15 | |
| 0304 19 17 | |
| ex 0304 19 19 | 30 |
| ex 0304 19 91 | 10 |
| 0304 29 15 | |
| 0304 29 17 | |
| ex 0304 29 19 | 30 |
| ex 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1518 | 0301 93 00 | | krapi: živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici, prekajeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 10 ton | dajatve prosto |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 19 19 | 20 |
| ex 0304 19 91 | 20 |
| ex 0304 29 19 | 20 |
| ex 0304 99 21 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1520 | ex 0301 99 80 | 80 | špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici, prekajen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 20 ton | dajatve prosto |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 19 39 | 80 |
| ex 0304 19 99 | 77 |
| ex 0304 29 99 | 50 |
| ex 0304 99 99 | 20 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1522 | ex 0301 99 80 | 22 | brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici, prekajen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano | 20 ton | dajatve prosto |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 19 39 | 85 |
| ex 0304 19 99 | 79 |
| ex 0304 29 99 | 60 |
| ex 0304 99 99 | 70 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1524 | 1604 13 11 | | pripravljene ali konzervirane sardele | 200 ton (1) | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1525 | 1604 16 00 | | pripravljeni ali konzervirani sardoni | 200 ton (1) | 12,5 % |
| 1604 20 40 | |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Pododdelek TARIC

Poimenovanje

Letni obseg tarifnih kvot

(v tonah neto mase)

Stopnja dajatve znotraj kvote

09.1516

0301 91 10

postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Onchorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici, prekajene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

20 ton

dajatve prosto

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

30

ex 0304 19 91

10

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

30

ex 0304 99 21

11, 12, 20

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1518

0301 93 00

krapi: živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici, prekajeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

10 ton

dajatve prosto

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

20

ex 0304 19 91

20

ex 0304 29 19

20

ex 0304 99 21

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1520

ex 0301 99 80

80

špar (Dentex dentex in Pagellus spp.): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici, prekajen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

20 ton

dajatve prosto

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

80

ex 0304 19 99

77

ex 0304 29 99

50

ex 0304 99 99

20

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1522

ex 0301 99 80

22

brancin (Dicentrarchus labrax): živ; svež ali ohlajen; zamrznjen; sušen, nasoljen ali v slanici, prekajen; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

20 ton

dajatve prosto

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 19 39

85

ex 0304 19 99

79

ex 0304 29 99

60

ex 0304 99 99

70

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1524

1604 13 11

pripravljene ali konzervirane sardele

200 ton (1)

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1525

1604 16 00

pripravljeni ali konzervirani sardoni

200 ton (1)

12,5 %

1604 20 40

---

(1)  1. januarja 2012 se obseg tarifne kvote za leto 2012 in naslednja leta poveča na 250 ton, če je bilo do 31. decembra zadevnega leta porabljenih vsaj 80 % kvote prejšnjega leta. Če se izvaja, se povečan obseg kvot uporablja, dokler se podpisnice ne dogovorijo drugače.

---

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 498/2008

z dne 4. junija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1580/2007 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2007 o določitvi posebnih pravil za sektor sadja in zelenjave, o spremembi direktiv 2001/112/ES in 2001/113/ES in uredb (EGS) št. 827/68, (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2826/2000, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 318/2006 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2202/96 (1) ter zlasti člena 35(4) in člena 42 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) določa nadzor uvoza proizvodov iz Priloge XVII k Uredbi. Ta nadzor je treba izvajati v skladu s pravili iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) določa nadzor uvoza proizvodov iz Priloge XVII k Uredbi. Ta nadzor je treba izvajati v skladu s pravili iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).

| (2) | Za namene člena 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega na urugvajskem krogu večstranskih trgovinskih pogajanj in glede na zadnje podatke, ki so na razpolago za leta 2005, 2006 in 2007, je sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje treba prilagoditi. |
| --- | --- |

(2)

Za namene člena 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega na urugvajskem krogu večstranskih trgovinskih pogajanj in glede na zadnje podatke, ki so na razpolago za leta 2005, 2006 in 2007, je sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje treba prilagoditi.

| (3) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1580/2007 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1580/2007 ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1580/2007 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 273, 17.10.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 352/2008 (UL L 109, 19.4.2008, str. 9).

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

3

(4)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA XVII

DODATNE UVOZNE DAJATVE: NASLOV IV, POGLAVJE II, ODDELEK 2

Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba poimenovanje proizvodov razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe dodatnih dajatev za namene te priloge je določeno s področjem uporabe oznak KN, kot obstajajo med sprejetjem te uredbe.

| Serijska številka | Oznaka KN | Opis | Sprožitveno obdobje | Sprožitvena raven
  (tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradižniki | Od 1. oktobra do 31. maja | 638 044 |
| 78.0020 | Od 1. junija do 30. septembra | 181 614 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kumarice | Od 1. maja do 31. oktobra | 70 873 |
| 78.0075 | Od 1. novembra do 30. aprila | 46 491 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artičoke | Od 1. novembra do 30. junija | 19 799 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Bučke | Od 1. januarja do 31. decembra | 117 360 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Pomaranče | Od 1. decembra do 31. maja | 454 253 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementine | Od 1. novembra do konca februarja | 606 155 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov | Od 1. novembra do konca februarja | 104 626 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Limone | Od 1. junija do 31. decembra | 335 545 |
| 78.0160 | Od 1. januarja do 31. maja | 64 453 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Namizno grozdje | Od 21. julija do 20. novembra | 89 754 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Jabolka | Od 1. januarja do 31. avgusta | 886 383 |
| 78.0180 | Od 1. septembra do 31. decembra | 81 237 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Hruške | Od 1. januarja do 30. aprila | 257 029 |
| 78.0235 | Od 1. julija do 31. decembra | 37 083 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Marelice | Od 1. junija do 31. julija | 4 199 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | Od 21. maja do 10. avgusta | 151 059 |
| 78.0270 | 0809 30 | Breskve, vključno z nektarinami | Od 11. junija do 30. septembra | 39 144 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slive | Od 11. junija do 30. septembra | 7 658“ |

Serijska številka

Oznaka KN

Opis

Sprožitveno obdobje

Sprožitvena raven

(tone)

78.0015

0702 00 00

Paradižniki

Od 1. oktobra do 31. maja

638 044

78.0020

Od 1. junija do 30. septembra

181 614

78.0065

0707 00 05

Kumarice

Od 1. maja do 31. oktobra

70 873

78.0075

Od 1. novembra do 30. aprila

46 491

78.0085

0709 90 80

Artičoke

Od 1. novembra do 30. junija

19 799

78.0100

0709 90 70

Bučke

Od 1. januarja do 31. decembra

117 360

78.0110

0805 10 20

Pomaranče

Od 1. decembra do 31. maja

454 253

78.0120

0805 20 10

Klementine

Od 1. novembra do konca februarja

606 155

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

Od 1. novembra do konca februarja

104 626

78.0155

0805 50 10

Limone

Od 1. junija do 31. decembra

335 545

78.0160

Od 1. januarja do 31. maja

64 453

78.0170

0806 10 10

Namizno grozdje

Od 21. julija do 20. novembra

89 754

78.0175

0808 10 80

Jabolka

Od 1. januarja do 31. avgusta

886 383

78.0180

Od 1. septembra do 31. decembra

81 237

78.0220

0808 20 50

Hruške

Od 1. januarja do 30. aprila

257 029

78.0235

Od 1. julija do 31. decembra

37 083

78.0250

0809 10 00

Marelice

Od 1. junija do 31. julija

4 199

78.0265

0809 20 95

Češnje, razen višenj

Od 21. maja do 10. avgusta

151 059

78.0270

0809 30

Breskve, vključno z nektarinami

Od 11. junija do 30. septembra

39 144

78.0280

0809 40 05

Slive

Od 11. junija do 30. septembra

7 658“

---

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 499/2008

z dne 4. junija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1501/95 in Uredbe (ES) št. 800/1999 glede pogojev odobritve izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 63 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (2) ter zlasti členov 167 in 170 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007 so proizvodi, navedeni v tem členu, ki se izvažajo kot predelano blago ali brez nadaljnje predelave, lahko upravičeni do izvoznih nadomestil, če izpolnjujejo posebne pogoje, določene v členu 167 navedene uredbe. Poleg tega člen 167(7) Uredbe (ES) št. 1234/2007 daje Komisiji možnost, da določi nadaljnje pogoje za dodelitev izvoznih nadomestil za en proizvod ali več proizvodov. Ti pogoji so trenutno določeni v uredbah Sveta o skupni ureditvi trga v sektorjih, navedenih v členu 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Ker se navedene uredbe razveljavijo v skladu s členom 201 Uredbe (ES) št. 1234/2007, je treba z datumi začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1234/2007, določenimi v členu 204 navedene uredbe, vzpostaviti horizontalne določbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007 so proizvodi, navedeni v tem členu, ki se izvažajo kot predelano blago ali brez nadaljnje predelave, lahko upravičeni do izvoznih nadomestil, če izpolnjujejo posebne pogoje, določene v členu 167 navedene uredbe. Poleg tega člen 167(7) Uredbe (ES) št. 1234/2007 daje Komisiji možnost, da določi nadaljnje pogoje za dodelitev izvoznih nadomestil za en proizvod ali več proizvodov. Ti pogoji so trenutno določeni v uredbah Sveta o skupni ureditvi trga v sektorjih, navedenih v členu 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Ker se navedene uredbe razveljavijo v skladu s členom 201 Uredbe (ES) št. 1234/2007, je treba z datumi začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1234/2007, določenimi v členu 204 navedene uredbe, vzpostaviti horizontalne določbe.

| (2) | Horizontalne določbe že obstajajo v Uredbi Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3). Zato je primerno prilagoditi to uredbo tako, da bi bili z njo določeni pogoji, navedeni v členu 167(7) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Horizontalne določbe že obstajajo v Uredbi Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3). Zato je primerno prilagoditi to uredbo tako, da bi bili z njo določeni pogoji, navedeni v členu 167(7) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Uredbe Sveta o skupni ureditvi trgov za sektor perutninskega mesa, jajc, prašičjega mesa in riža so omogočile upravičenost za izvozna nadomestila za proizvode, ki ne izvirajo iz Skupnosti, ki so bili uvoženi in potem izvoženi, ne da bi bili zadostno predelani v smislu člena 24 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (4). Nadomestila so v tem primeru omejena na plačane uvozne dajatve, poleg tega pa mora izvoznik dokazati, da so bili uvoženi in izvoženi isti proizvodi. Ker je to pravilo težko izvajati in ker ima zelo majhno uporabno vrednost, ga je zaradi poenostavitve in uskladitve treba opustiti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbe Sveta o skupni ureditvi trgov za sektor perutninskega mesa, jajc, prašičjega mesa in riža so omogočile upravičenost za izvozna nadomestila za proizvode, ki ne izvirajo iz Skupnosti, ki so bili uvoženi in potem izvoženi, ne da bi bili zadostno predelani v smislu člena 24 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (4). Nadomestila so v tem primeru omejena na plačane uvozne dajatve, poleg tega pa mora izvoznik dokazati, da so bili uvoženi in izvoženi isti proizvodi. Ker je to pravilo težko izvajati in ker ima zelo majhno uporabno vrednost, ga je zaradi poenostavitve in uskladitve treba opustiti.

| (4) | Poreklo iz Skupnosti kot predpogoj za upravičenost do izvoznih nadomestil je pomemben zaščitni ukrep proti zlorabi proračuna Skupnosti. Njegov cilj je zlasti preprečevati, da bi se trgovinski tokovi preusmerjali z uvoznimi transakcijami, katerih cilj ne bi bil prodaja blaga na trgu EU, ampak le pobrati izvozna nadomestila ob izvozu. Ta zaščitni ukrep je obstajal za žita, riž, goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, prašičje meso, jajca in perutninsko meso in bi ga bilo treba ohraniti. Zaradi neprekinjene zaščite pred zlorabo proračuna Skupnosti je potrebna horizontalna določba, ki se nanaša na vse sektorje, navedene v členu 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Poreklo iz Skupnosti kot predpogoj za upravičenost do izvoznih nadomestil je pomemben zaščitni ukrep proti zlorabi proračuna Skupnosti. Njegov cilj je zlasti preprečevati, da bi se trgovinski tokovi preusmerjali z uvoznimi transakcijami, katerih cilj ne bi bil prodaja blaga na trgu EU, ampak le pobrati izvozna nadomestila ob izvozu. Ta zaščitni ukrep je obstajal za žita, riž, goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, prašičje meso, jajca in perutninsko meso in bi ga bilo treba ohraniti. Zaradi neprekinjene zaščite pred zlorabo proračuna Skupnosti je potrebna horizontalna določba, ki se nanaša na vse sektorje, navedene v členu 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Za sladkor je bil z namenom zagotoviti preskrbo rafinerij v vsej Skupnosti uveden poseben preferencialni režim za dostop do trga Skupnosti z zaporednimi skupnimi ureditvami trga za sladkor, pri čemer je bilo rafinerijam omogočeno, da so pod posebnimi pogoji uvozile določene količine surovega trsnega sladkorja s poreklom v afriških, karibskih in pacifiških državah (državah AKP), ki so podpisnice Protokola št. 3 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, in v Indiji ter v drugih državah, na podlagi ustreznih sporazumov s temi državami. Ta preferencialni uvozni režim je bil uveden v okviru skupne ureditve trga za sladkor. Na tej podlagi je člen 27(12)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (5) določal, da se za proizvode, uvožene na podlagi tega režima, odobrijo nadomestila. Na podlagi istega pristopa je Svet odločil, da za upravičenost do nadomestil v okviru skupne ureditve trgov za sladkor, vzpostavljene z Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 (6), ni potrebno dokazati, da ima blago poreklo iz Skupnosti. Zahteva po poreklu iz Skupnosti se zato ne bo nanašala na sektor sladkorja. |
| --- | --- |

(5)

Za sladkor je bil z namenom zagotoviti preskrbo rafinerij v vsej Skupnosti uveden poseben preferencialni režim za dostop do trga Skupnosti z zaporednimi skupnimi ureditvami trga za sladkor, pri čemer je bilo rafinerijam omogočeno, da so pod posebnimi pogoji uvozile določene količine surovega trsnega sladkorja s poreklom v afriških, karibskih in pacifiških državah (državah AKP), ki so podpisnice Protokola št. 3 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, in v Indiji ter v drugih državah, na podlagi ustreznih sporazumov s temi državami. Ta preferencialni uvozni režim je bil uveden v okviru skupne ureditve trga za sladkor. Na tej podlagi je člen 27(12)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (5) določal, da se za proizvode, uvožene na podlagi tega režima, odobrijo nadomestila. Na podlagi istega pristopa je Svet odločil, da za upravičenost do nadomestil v okviru skupne ureditve trgov za sladkor, vzpostavljene z Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 (6), ni potrebno dokazati, da ima blago poreklo iz Skupnosti. Zahteva po poreklu iz Skupnosti se zato ne bo nanašala na sektor sladkorja.

| (6) | Na podlagi odprave izvoznih nadomestil za nekatere proizvode se je skrajšal seznam proizvodov, za katere je treba določiti nadomestilo na podlagi neke sestavine, ko sestavljeni proizvodi izpolnjujejo pogoje za nadomestilo. Zato je primerno v tem pogledu navesti le preostale proizvode. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi odprave izvoznih nadomestil za nekatere proizvode se je skrajšal seznam proizvodov, za katere je treba določiti nadomestilo na podlagi neke sestavine, ko sestavljeni proizvodi izpolnjujejo pogoje za nadomestilo. Zato je primerno v tem pogledu navesti le preostale proizvode.

| (7) | Zahteva po poreklu iz Skupnosti v sektorju žit je bila določena že v členu 12 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritev izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu z žiti (7). Zaradi preglednosti in racionalizacije je treba to zahtevo nadomestiti s horizontalno določbo, ki vzpostavlja zahtevo po poreklu iz Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zahteva po poreklu iz Skupnosti v sektorju žit je bila določena že v členu 12 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritev izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu z žiti (7). Zaradi preglednosti in racionalizacije je treba to zahtevo nadomestiti s horizontalno določbo, ki vzpostavlja zahtevo po poreklu iz Skupnosti.

| (8) | Zato je treba uredbi (ES) št. 1501/95 in (ES) št. 800/1999 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba uredbi (ES) št. 1501/95 in (ES) št. 800/1999 ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 12 Uredbe (ES) št. 1501/95 se črta.

Člen 2

Uredba (ES) št. 800/1999 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Brez poseganja v odstopanja, predvidena v predpisih Skupnosti za določene proizvode, določa ta uredba skupna podrobna pravila za uporabo sistema izvoznih nadomestil, v nadaljevanju ‚nadomestila‘:






  (a) | za proizvode sektorjev, navedenih v členu 162(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (8); |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Brez poseganja v odstopanja, predvidena v predpisih Skupnosti za določene proizvode, določa ta uredba skupna podrobna pravila za uporabo sistema izvoznih nadomestil, v nadaljevanju ‚nadomestila‘:

(a)

za proizvode sektorjev, navedenih v členu 162(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (8);

| (b) | v skladu s členom 63 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (9). |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 63 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (9).

| 2. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  1.   Nadomestila se odobrijo za proizvode iz člena 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so ne glede na carinsko situacijo glede pakiranja v prostem prometu in so po poreklu iz Skupnosti.
  Vendar se za proizvode iz sladkorja iz člena 162(1)(a)(iii) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 nadomestila lahko odobrijo, če je izpolnjen le pogoj, da so v prostem prometu.
  2.   Za odobritev nadomestila se šteje, da so proizvodi po poreklu iz Skupnosti, če so bili v celoti pridobljeni v Skupnosti ali če so bili nazadnje zadosti predelani ali obdelani v Skupnosti v skladu z določbami členov 23 ali 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92.
  Brez poseganja v odstavek 4 pa pogojev za nadomestilo ne izpolnjujejo proizvodi, ki so bili pridobljeni iz:






  (a) | materialov po poreklu iz Skupnosti in |
| --- | --- | --- |

2.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

1.   Nadomestila se odobrijo za proizvode iz člena 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so ne glede na carinsko situacijo glede pakiranja v prostem prometu in so po poreklu iz Skupnosti.

Vendar se za proizvode iz sladkorja iz člena 162(1)(a)(iii) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 nadomestila lahko odobrijo, če je izpolnjen le pogoj, da so v prostem prometu.

2.   Za odobritev nadomestila se šteje, da so proizvodi po poreklu iz Skupnosti, če so bili v celoti pridobljeni v Skupnosti ali če so bili nazadnje zadosti predelani ali obdelani v Skupnosti v skladu z določbami členov 23 ali 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92.

Brez poseganja v odstavek 4 pa pogojev za nadomestilo ne izpolnjujejo proizvodi, ki so bili pridobljeni iz:

(a)

materialov po poreklu iz Skupnosti in

| (b) | kmetijskih materialov, ki jih zajemajo uredbe iz člena 1, ki so bili uvoženi iz tretjih držav in ki niso bili zadosti predelani v Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

kmetijskih materialov, ki jih zajemajo uredbe iz člena 1, ki so bili uvoženi iz tretjih držav in ki niso bili zadosti predelani v Skupnosti.

3.   Če se nadomestilo odobri pod pogojem, da je proizvod po poreklu iz Skupnosti, izvozniki deklarirajo poreklo, kot je določeno v odstavku 2, v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti.

4.   Če se izvažajo sestavljeni proizvodi, ki za eno ali več sestavin izpolnjujejo pogoje za nadomestilo, se nadomestilo za sestavino ali sestavine odobri, če ta oziroma te izpolnjuje(-jo) pogoje iz odstavka 1.

Nadomestilo se odobri tudi v primeru, da so sestavine, za katere se zahteva nadomestilo, prvotno bile po poreklu iz Skupnosti in/ali v prostem prometu, kot to določa odstavek 1, vendar niso več v prostem prometu izključno zaradi svoje vključitve v druge proizvode.

5.   Za namene odstavka 4 se nadomestila za naslednje proizvode štejejo za nadomestila, določena na podlagi sestavine:

| (a) | proizvodi v sektorju žit, jajc, riža, sladkorja, mleka in mlečnih izdelkov, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 (10); |
| --- | --- |

(a)

proizvodi v sektorju žit, jajc, riža, sladkorja, mleka in mlečnih izdelkov, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 (10);

| (b) | beli sladkor in surovi sladkor iz oznake KN 1701, izoglukoza iz oznak KN 1702 30 10, KN 1702 40 10, KN 1702 60 10 in KN 1702 90 30 ter pesni in trsni sirup iz oznak KN 1702 60 95 in 1702 90 95, ki se uporabljajo v proizvodih iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96; |
| --- | --- |

(b)

beli sladkor in surovi sladkor iz oznake KN 1701, izoglukoza iz oznak KN 1702 30 10, KN 1702 40 10, KN 1702 60 10 in KN 1702 90 30 ter pesni in trsni sirup iz oznak KN 1702 60 95 in 1702 90 95, ki se uporabljajo v proizvodih iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96;

| (c) | mleko in mlečni izdelki ter sladkor, ki se izvažajo v obliki proizvodov iz oznak KN 0402 10 91 do 99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31 do 39, 0403 90 31 do 39, 0403 90 61 do 69, 0404 10 26 do 38, 0404 10 72do 84 in 0404 90 81 do 89 in ki se izvažajo v obliki proizvodov iz oznake KN 0406 30 ter niso proizvodi s poreklom iz držav članic ali proizvodi, ki prihajajo iz tretjih držav in so v prostem prometu v državah članicah. |
| --- | --- |

(c)

mleko in mlečni izdelki ter sladkor, ki se izvažajo v obliki proizvodov iz oznak KN 0402 10 91 do 99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31 do 39, 0403 90 31 do 39, 0403 90 61 do 69, 0404 10 26 do 38, 0404 10 72do 84 in 0404 90 81 do 89 in ki se izvažajo v obliki proizvodov iz oznake KN 0406 30 ter niso proizvodi s poreklom iz držav članic ali proizvodi, ki prihajajo iz tretjih držav in so v prostem prometu v državah članicah.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se uporablja:

| (a) | za sektorje žit, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, jajc in perutninskega mesa od 1. julija 2008; |
| --- | --- |

(a)

za sektorje žit, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, jajc in perutninskega mesa od 1. julija 2008;

| (b) | za sektor riža od 1. septembra 2008; |
| --- | --- |

(b)

za sektor riža od 1. septembra 2008;

| (c) | za sektor sladkorja od 1. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(c)

za sektor sladkorja od 1. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 361/2008 (UL L 121, 7.5.2008, str. 1).

2

(3)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 159/2008 (UL L 48, 22.2.2008, str. 19).

3

(4)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006.

4

(5)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, razveljavljena z Uredbo (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

5

(6)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1260/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 1). Uredba (ES) št. 318/2006 bo nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 s 1. oktobrom 2008.

6

(7)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

7

(8)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

8

(9)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1.“;

9

(10)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.“.

10

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/12

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. maja 2008

o odobritvi dajanja na trg alfa-ciklodekstrina kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1954)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/413/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podjetje Wacker Chemie je 12. oktobra 2004 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Belgije za dajanje alfa-ciklodekstrina na trg kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Wacker Chemie je 12. oktobra 2004 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Belgije za dajanje alfa-ciklodekstrina na trg kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Belgije za presojo živil je 29. junija 2005 izdal poročilo o začetni presoji. V tem poročilu je ugotovil, da je alfa-ciklodekstrin varen za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Belgije za presojo živil je 29. junija 2005 izdal poročilo o začetni presoji. V tem poročilu je ugotovil, da je alfa-ciklodekstrin varen za prehrano ljudi.

| (3) | Komisija je 28. septembra 2005 poslala poročilo o začetni presoji vsem državam članicam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 28. septembra 2005 poslala poročilo o začetni presoji vsem državam članicam.

| (4) | V šestdesetih dneh, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

V šestdesetih dneh, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda.

| (5) | Zato je bil 28. oktobra 2006 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Zato je bil 28. oktobra 2006 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA).

| (6) | EFSA je 6. julija 2007 sprejela „Mnenje znanstvenega sveta za dietetične izdelke, prehrano in alergije na zahtevo Komisije v zvezi z varnostjo alfa-ciklodekstrina“. |
| --- | --- |

(6)

EFSA je 6. julija 2007 sprejela „Mnenje znanstvenega sveta za dietetične izdelke, prehrano in alergije na zahtevo Komisije v zvezi z varnostjo alfa-ciklodekstrina“.

| (7) | V mnenju je svet navedel, da ni nobenih varnostnih tveganj glede predlaganega obsega uporabe in predvidenega uživanja alfa-ciklodekstrina. |
| --- | --- |

(7)

V mnenju je svet navedel, da ni nobenih varnostnih tveganj glede predlaganega obsega uporabe in predvidenega uživanja alfa-ciklodekstrina.

| (8) | Iz znanstvene ocene izhaja, da alfa-ciklodekstrin izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(8)

Iz znanstvene ocene izhaja, da alfa-ciklodekstrin izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Alfa-ciklodekstrin, kakor je opredeljen v Prilogi, se lahko da na trg Skupnosti kot nova živilska sestavina.

Člen 2

Poimenovanje „alfa-ciklodekstrin“ ali „α-ciklodekstrin“ se navede na seznamu sestavin živil, ki ga vsebujejo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Wacker, Consortium für elektrochemische Industrie GmbH, Zielstattstrasse 20, D-81379 München.

V Bruslju, 26. maja 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

SPECIFIKACIJE ALFA-CIKLODEKSTRINA

Sinonimi

α-ciklodekstrin, α-dekstrin, cikloheksaamiloza, ciklomaltoheksoza, α-cikloamiloza

Opredelitev

Nereducirajoči ciklični saharid, sestavljen iz šestih D-glukopiranozilnih enot z α-1,4-vezjo, ki se pridobiva z delovanjem ciklodekstrin glukoziltransferaze (CGTaza, EC 2.4.1.19) na hidroliziran škrob. α-ciklodekstrin se lahko pridobiva in rafinira z enim od naslednjih postopkov: obarjanje kompleksa α-ciklodekstrina z 1-dekanolom, raztopitev v vodi pri povečani temperaturi ter ponovno obarjanje, odvzemanje pare iz kompleksanta in kristalizacija α-ciklodekstrina iz raztopine ali kromatografija z ionsko izmenjavo ali gelsko filtracijo, kateri sledi kristalizacija α-ciklodekstrina iz rafinirane matične raztopine, ali metode membranske filtracije, kot sta ultrafiltracija in reverzna osmoza.

Kemijsko ime

Cikloheksaamiloza

Številka CAS

10016-20-3

Kemijska formula

(C6H10O5)6

Strukturna formula

Image

Molekulska masa

972,85

Vsebnost

Najmanj 98 % (suha podlaga)

Opis

Praktično brez vonja, bela ali skoraj bela kristalinična trdna snov.

Značilnosti

Identifikacija

| Območje taljenja | Razpade nad 278 °C |
| --- | --- |
| Topnost | Dobro topen v vodi; zelo slabo topen v etanolu |
| Specifična rotacija | [α]D
  25: med +145° in +151° (1-odstotna raztopina) |
| Kromatografija | Čas zadrževanja glavnega vrha v tekočinskem kromatogramu vzorca ustreza času za α-ciklodekstrin v kromatogramu referenčnega α-ciklodekstrina (na voljo pri Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Nemčija, ali Wacker Biochem Group, Adrian, MI, ZDA) ob pogojih, opisanih v METODI DOLOČANJA VSEBNOSTI. |

Območje taljenja

Razpade nad 278 °C

Topnost

Dobro topen v vodi; zelo slabo topen v etanolu

Specifična rotacija

[α]D
  25: med +145° in +151° (1-odstotna raztopina)

Kromatografija

Čas zadrževanja glavnega vrha v tekočinskem kromatogramu vzorca ustreza času za α-ciklodekstrin v kromatogramu referenčnega α-ciklodekstrina (na voljo pri Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Nemčija, ali Wacker Biochem Group, Adrian, MI, ZDA) ob pogojih, opisanih v METODI DOLOČANJA VSEBNOSTI.

Čistost

| Voda | Največ 11 % (Karl Fischerjeva metoda) |
| --- | --- |
| Ostanek kompleksanta | Največ 20 mg/kg |
| (1-dekanol) |
| Reducirajoče snovi | Največ 0,5 % (kot glukoza) |
| Sulfatiran pepel | Največ 0,1 % |
| Svinec | Največ 0,5 mg/kg |

Voda

Največ 11 % (Karl Fischerjeva metoda)

Ostanek kompleksanta

Največ 20 mg/kg

(1-dekanol)

Reducirajoče snovi

Največ 0,5 % (kot glukoza)

Sulfatiran pepel

Največ 0,1 %

Svinec

Največ 0,5 mg/kg

Metoda določanja vsebnosti

Določitev s tekočinsko kromatografijo ob naslednjih pogojih.

Raztopina vzorca: Previdno stehtajte približno 100 mg testnega vzorca v 10-ml merilni bučki in dodajte 8 ml deionizirane vode. Vzorec v celoti raztopite v ultrazvočni kopeli (10–15 minut) in s prečiščeno deionizirano vodo razredčite do znaka. Filtrirajte z 0,45-mikrometrskim filtrom.

Referenčna raztopina: Previdno stehtajte približno 100 mg α-ciklodekstrina v 10-ml merilni bučki in dodajte 8 ml deionizirane vode. Vzorec v celoti raztopite v ultrazvočni kopeli in s prečiščeno deionizirano vodo razredčite do znaka.

Kromatografija: Tekočinski kromatograf, opremljen z detektorjem indeksa refrakcije in vgrajenim snemalnikom.

Kolona in pakiranje: Nukleozil-100-NH2 (10 μm) (Macherey & Nagel Co. Düren, Nemčija) ali podobno.

Dolžina: 250 mm

Premer: 4 mm

Temperatura: 40 °C

Mobilna faza: acetonitril/voda (67/33, v/v)

Pretok: 2,0 ml/min

Vbrizgana količina: 10 μl

Postopek: Vbrizgajte raztopino vzorca v kromatograf, posnemite kromatogram in zmerite območje vrha α-ciklodekstrina. Izračunajte odstotek α-ciklodekstrina v testnem vzorcu po naslednji formuli:

% α-ciklodekstrina (suha podlaga) = 100 × (AS/AR) (WR/WS)

pri čemer:

| | sta As in AR območji vrhov α-ciklodekstrina za raztopino vzorca in referenčno raztopino v tem zaporedju, |
| --- | --- |

sta As in AR območji vrhov α-ciklodekstrina za raztopino vzorca in referenčno raztopino v tem zaporedju,

| | sta Ws in WR teži (mg) testnega vzorca in referenčnega α-ciklodekstrina v tem zaporedju po popravku vsebnosti vode. |
| --- | --- |

sta Ws in WR teži (mg) testnega vzorca in referenčnega α-ciklodekstrina v tem zaporedju po popravku vsebnosti vode.

---

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. maja 2008

o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki na Cipru leta 2007

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1974)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/414/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti členov 3(3) in 11(4) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na Cipru je leta 2007 prišlo do izbruha slinavke in parkljevke. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za živino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Na Cipru je leta 2007 prišlo do izbruha slinavke in parkljevke. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za živino v Skupnosti.

| (2) | Da se prepreči širjenje bolezni in pripomore k njenemu čimprejšnjemu izkoreninjenju, mora Skupnost v skladu z Odločbo 90/424/EGS finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic, nastalim zaradi uvedbe ukrepov za boj proti tej bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Da se prepreči širjenje bolezni in pripomore k njenemu čimprejšnjemu izkoreninjenju, mora Skupnost v skladu z Odločbo 90/424/EGS finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic, nastalim zaradi uvedbe ukrepov za boj proti tej bolezni.

| (3) | Finančni prispevek Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki urejajo pravila, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (2). |
| --- | --- |

(3)

Finančni prispevek Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti slinavki in parkljevki urejajo pravila, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (2).

| (4) | Ciper je 7. januarja 2008 predložil zadnjo grobo oceno stroškov, nastalih zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje te bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Ciper je 7. januarja 2008 predložil zadnjo grobo oceno stroškov, nastalih zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje te bolezni.

| (5) | Ciprski organi so v celoti izpolnili tehnične in upravne obveznosti iz člena 11(2) Odločbe 90/424/EGS in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(5)

Ciprski organi so v celoti izpolnili tehnične in upravne obveznosti iz člena 11(2) Odločbe 90/424/EGS in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (6) | Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so načrtovane dejavnosti dejansko že bile izvedene in da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v določenih rokih. |
| --- | --- |

(6)

Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so načrtovane dejavnosti dejansko že bile izvedene in da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v določenih rokih.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti

1.   Cipru se lahko odobri finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov, ki jih je navedena država članica imela zaradi uvedbe ukrepov leta 2007 za boj proti slinavki in parkljevki iz točk (a)(i) do (a)(iv) ter točke (b) člena 11(4) Odločbe 90/424/EGS.

2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 60 % odhodkov, upravičenih do financiranja Skupnosti, kakor je navedeno v odstavku 1. Izplača se pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 349/2005.

Člen 2

Način plačila

Prvi obrok v znesku 185 000 EUR se izplača kot del finančnega prispevka Skupnosti iz člena 1.

Člen 3

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Republiko Ciper.

V Bruslju, 26. maja 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

2

---

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/17

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. maja 2008

o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2007

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2169)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/415/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti členov 3(3) in 3a(1) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3a navedene odločbe lahko države članice dobijo finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3a navedene odločbe lahko države članice dobijo finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence.

| (2) | Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa pravila glede deleža stroškov držav članic, ki se lahko krije s finančnim prispevkom Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa pravila glede deleža stroškov držav članic, ki se lahko krije s finančnim prispevkom Skupnosti.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (2) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES (3) ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Združenemu kraljestvu treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (2) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES (3) ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Združenemu kraljestvu treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (4) | Do izbruhov aviarne influence v Združenem kraljestvu je prišlo leta 2007. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za živino v Skupnosti. Združeno kraljestvo je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedlo ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Do izbruhov aviarne influence v Združenem kraljestvu je prišlo leta 2007. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za živino v Skupnosti. Združeno kraljestvo je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedlo ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni.

| (5) | Združeno kraljestvo v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS ter člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS ter člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (6) | Združeno kraljestvo je 13. decembra 2007 Komisiji predložilo podatke o nastalih stroških in je nato nadaljevalo s pošiljanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je 13. decembra 2007 Komisiji predložilo podatke o nastalih stroških in je nato nadaljevalo s pošiljanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti Združenemu kraljestvu

1.   Združenemu kraljestvu se lahko dodeli finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov, ki jih je leta 2007 imelo zaradi uvedbe ukrepov za boj proti aviarni influenci iz člena 3a(2) Odločbe 90/424/EGS.

2.   Za namene te odločbe se smiselno uporabljajo členi 2 do 5, člena 7 in 8, člen 9(2), (3) in (4) ter člen 10 Uredbe (ES) št. 349/2005.

Člen 2

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 28. maja 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 29, 2.2.2006, str. 37.

3

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 5.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/19

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 10. aprila 2008

o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1329)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/416/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 165 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob ponovni vzpostavitvi lizbonske strategije v letu 2005 so predsedniki držav ali vlad poudarili pomembno vlogo, ki bi jo pri omogočanju širjenja in uporabe zamisli v dinamični družbi znanja ter pri povečanju konkurenčnosti in blaginje lahko imele boljše povezave med javnimi raziskovalnimi organizacijami, vključno z univerzami in industrijo. |
| --- | --- |

(1)

Ob ponovni vzpostavitvi lizbonske strategije v letu 2005 so predsedniki držav ali vlad poudarili pomembno vlogo, ki bi jo pri omogočanju širjenja in uporabe zamisli v dinamični družbi znanja ter pri povečanju konkurenčnosti in blaginje lahko imele boljše povezave med javnimi raziskovalnimi organizacijami, vključno z univerzami in industrijo.

| (2) | Treba si je prizadevati za boljše pretvarjanje znanja v socialno-ekonomske koristi. Zato se morajo javne raziskovalne organizacije širiti in bolj učinkovito izkoriščati rezultate javno financiranih raziskav z namenom njihove pretvorbe v nove izdelke in storitve. Za izvajanje tega je potrebno zlasti akademsko-industrijsko sodelovanje – skupno ali pogodbeno raziskovanje, ki se izvaja ali financira skupaj z zasebnim sektorjem – izdajanje licenc in ustanavljanje oddeljenih („spin off“) podjetij. |
| --- | --- |

(2)

Treba si je prizadevati za boljše pretvarjanje znanja v socialno-ekonomske koristi. Zato se morajo javne raziskovalne organizacije širiti in bolj učinkovito izkoriščati rezultate javno financiranih raziskav z namenom njihove pretvorbe v nove izdelke in storitve. Za izvajanje tega je potrebno zlasti akademsko-industrijsko sodelovanje – skupno ali pogodbeno raziskovanje, ki se izvaja ali financira skupaj z zasebnim sektorjem – izdajanje licenc in ustanavljanje oddeljenih („spin off“) podjetij.

| (3) | Učinkovita uporaba rezultatov javno financiranih raziskav je odvisna od pravilnega upravljanja intelektualne lastnine (tj. znanja v najširšem smislu, ki vključuje npr. izume, programsko opremo, zbirke podatkov in mikroorganizme, ki so lahko ali pa tudi ne zaščiteni s pravnimi instrumenti, kot so patenti), od razvoja podjetniške kulture ter z njo povezanih spretnosti in znanj znotraj javnih raziskovalnih organizacij, prav tako pa tudi od boljše komunikacije in sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem. |
| --- | --- |

(3)

Učinkovita uporaba rezultatov javno financiranih raziskav je odvisna od pravilnega upravljanja intelektualne lastnine (tj. znanja v najširšem smislu, ki vključuje npr. izume, programsko opremo, zbirke podatkov in mikroorganizme, ki so lahko ali pa tudi ne zaščiteni s pravnimi instrumenti, kot so patenti), od razvoja podjetniške kulture ter z njo povezanih spretnosti in znanj znotraj javnih raziskovalnih organizacij, prav tako pa tudi od boljše komunikacije in sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem.

| (4) | Aktivno sodelovanje javnih raziskovalnih organizacij pri upravljanju intelektualne lastnine in prenosu znanja je bistvenega pomena za ustvarjanje socialno-ekonomskih koristi ter za pridobivanje študentov, znanstvenikov in dodatnih finančnih sredstev za raziskovanje. |
| --- | --- |

(4)

Aktivno sodelovanje javnih raziskovalnih organizacij pri upravljanju intelektualne lastnine in prenosu znanja je bistvenega pomena za ustvarjanje socialno-ekonomskih koristi ter za pridobivanje študentov, znanstvenikov in dodatnih finančnih sredstev za raziskovanje.

| (5) | Države članice so v zadnjih letih prevzele pobudo za olajšanje prenosa znanja na nacionalni ravni, vendar velike razlike med nacionalnimi regulativnimi okviri, politikami in praksami, pa tudi različni standardi pri upravljanju intelektualne lastnine znotraj javnih raziskovalnih organizacij preprečujejo ali ovirajo nadnacionalni prenos znanja po Evropi in uresničevanje Evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

(5)

Države članice so v zadnjih letih prevzele pobudo za olajšanje prenosa znanja na nacionalni ravni, vendar velike razlike med nacionalnimi regulativnimi okviri, politikami in praksami, pa tudi različni standardi pri upravljanju intelektualne lastnine znotraj javnih raziskovalnih organizacij preprečujejo ali ovirajo nadnacionalni prenos znanja po Evropi in uresničevanje Evropskega raziskovalnega prostora.

| (6) | Po sporočilu Komisije iz leta 2007 (1), ki določa pristope za skupni evropski okvir za prenos znanja, je Evropski svet junija 2007 pozval Komisijo, naj izdela smernice za upravljanje intelektualne lastnine s strani javnih raziskovalnih organizacij v obliki priporočila za države članice. |
| --- | --- |

(6)

Po sporočilu Komisije iz leta 2007 (1), ki določa pristope za skupni evropski okvir za prenos znanja, je Evropski svet junija 2007 pozval Komisijo, naj izdela smernice za upravljanje intelektualne lastnine s strani javnih raziskovalnih organizacij v obliki priporočila za države članice.

| (7) | To priporočilo skuša državam članicam in njihovim regijam zagotoviti politične smernice za razvoj ali posodabljanje nacionalnih smernic in okvirov, javnim raziskovalnim organizacijam pa zagotoviti kodeks ravnanja, da bi s tem izboljšale način, na katerega javne raziskovalne organizacije upravljajo z intelektualno lastnino in prenosom znanja. |
| --- | --- |

(7)

To priporočilo skuša državam članicam in njihovim regijam zagotoviti politične smernice za razvoj ali posodabljanje nacionalnih smernic in okvirov, javnim raziskovalnim organizacijam pa zagotoviti kodeks ravnanja, da bi s tem izboljšale način, na katerega javne raziskovalne organizacije upravljajo z intelektualno lastnino in prenosom znanja.

| (8) | Sodelovanje na področju raziskav in razvoja, prav tako pa tudi dejavnosti prenosa znanja med Skupnostjo in tretjimi državami, morajo temeljiti na jasnih in enotnih priporočilih in praksah, ki zagotavljajo pravičen in pošten dostop do intelektualne lastnine, ki se oblikuje s pomočjo sodelovanja pri mednarodnih raziskavah in prispeva k vzajemni koristi vseh vključenih partnerjev. Priloženi kodeks ravnanja je treba v tem smislu uporabljati kot referenco. |
| --- | --- |

(8)

Sodelovanje na področju raziskav in razvoja, prav tako pa tudi dejavnosti prenosa znanja med Skupnostjo in tretjimi državami, morajo temeljiti na jasnih in enotnih priporočilih in praksah, ki zagotavljajo pravičen in pošten dostop do intelektualne lastnine, ki se oblikuje s pomočjo sodelovanja pri mednarodnih raziskavah in prispeva k vzajemni koristi vseh vključenih partnerjev. Priloženi kodeks ravnanja je treba v tem smislu uporabljati kot referenco.

| (9) | Ugotovljene so bile številne dobre prakse, ki naj bi državam članicam pomagale izvajati to priporočilo. Vsaka država članica mora izbrati postopke in prakse, ki zagotavljajo, da se upoštevajo načela tega priporočila, ob upoštevanju tistega, kar bi bilo najbolj učinkovito v okviru posamezne države članice, saj so prakse, ki so v eni državi članici učinkovite, lahko neučinkovite v drugi. Treba je upoštevati že obstoječe smernice, ki so na voljo na ravni Skupnosti in na ravni OECD. |
| --- | --- |

(9)

Ugotovljene so bile številne dobre prakse, ki naj bi državam članicam pomagale izvajati to priporočilo. Vsaka država članica mora izbrati postopke in prakse, ki zagotavljajo, da se upoštevajo načela tega priporočila, ob upoštevanju tistega, kar bi bilo najbolj učinkovito v okviru posamezne države članice, saj so prakse, ki so v eni državi članici učinkovite, lahko neučinkovite v drugi. Treba je upoštevati že obstoječe smernice, ki so na voljo na ravni Skupnosti in na ravni OECD.

| (10) | Komisija in države članice morajo spremljati izvajanje tega priporočila in njegov vpliv ter spodbujati izmenjavo dobrih praks glede prenosa znanja – |
| --- | --- |

(10)

Komisija in države članice morajo spremljati izvajanje tega priporočila in njegov vpliv ter spodbujati izmenjavo dobrih praks glede prenosa znanja –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE:

| 1. | zagotovijo, da vse javne raziskovalne organizacije opredelijo prenos znanja kot strateško poslanstvo; |
| --- | --- |

1.

zagotovijo, da vse javne raziskovalne organizacije opredelijo prenos znanja kot strateško poslanstvo;

| 2. | spodbujajo javne raziskovalne organizacije, da določijo in objavijo politike in postopke za upravljanje z intelektualno lastnino v skladu s kodeksom ravnanja, ki je določen v Prilogi I; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo javne raziskovalne organizacije, da določijo in objavijo politike in postopke za upravljanje z intelektualno lastnino v skladu s kodeksom ravnanja, ki je določen v Prilogi I;

| 3. | podpirajo razvoj zmogljivosti prenosa znanja ter izkušenj in spretnosti v javnih raziskovalnih organizacijah, pa tudi ukrepov za povečanje ozaveščenosti ter spretnosti in znanj študentov – zlasti na področju znanosti in tehnologije – glede intelektualne lastnine, prenosa znanja in podjetništva; |
| --- | --- |

3.

podpirajo razvoj zmogljivosti prenosa znanja ter izkušenj in spretnosti v javnih raziskovalnih organizacijah, pa tudi ukrepov za povečanje ozaveščenosti ter spretnosti in znanj študentov – zlasti na področju znanosti in tehnologije – glede intelektualne lastnine, prenosa znanja in podjetništva;

| 4. | podpirajo obsežno širjenje znanja, ustvarjenega z javnimi sredstvi, s postopnim spodbujanjem odprtega dostopa do rezultatov raziskav ter hkrati omogočajo, če je to potrebno, da se zaščiti s tem povezana intelektualna lastnina; |
| --- | --- |

4.

podpirajo obsežno širjenje znanja, ustvarjenega z javnimi sredstvi, s postopnim spodbujanjem odprtega dostopa do rezultatov raziskav ter hkrati omogočajo, če je to potrebno, da se zaščiti s tem povezana intelektualna lastnina;

| 5. | sodelujejo in sprejmejo ukrepe za izboljšanje skladnosti njihovih zadevnih ureditev lastništva intelektualnih lastninskih pravic tako, da olajšajo čezmejno sodelovanje in prenos znanja na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

5.

sodelujejo in sprejmejo ukrepe za izboljšanje skladnosti njihovih zadevnih ureditev lastništva intelektualnih lastninskih pravic tako, da olajšajo čezmejno sodelovanje in prenos znanja na področju raziskav in razvoja;

| 6. | uporabljajo načela, ki so navedena v tem priporočilu, kot osnovo za uvedbo ali prilagoditev nacionalnih smernic in zakonodaje glede upravljanja z intelektualno lastnino in prenosa znanja s strani javnih raziskovalnih organizacij, pa tudi za sklepanje sporazumov s tretjimi državami glede sodelovanja na področju raziskav ali za druge ukrepe, ki spodbujajo prenos znanja, ali za ustvarjanje novih povezanih politik ali programov za financiranje ob upoštevanju pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

6.

uporabljajo načela, ki so navedena v tem priporočilu, kot osnovo za uvedbo ali prilagoditev nacionalnih smernic in zakonodaje glede upravljanja z intelektualno lastnino in prenosa znanja s strani javnih raziskovalnih organizacij, pa tudi za sklepanje sporazumov s tretjimi državami glede sodelovanja na področju raziskav ali za druge ukrepe, ki spodbujajo prenos znanja, ali za ustvarjanje novih povezanih politik ali programov za financiranje ob upoštevanju pravil o državni pomoči;

| 7. | sprejmejo ukrepe za zagotovitev najširšega možnega izvajanja kodeksa ravnanja, bodisi neposredno bodisi s pomočjo pravil, ki so jih določili nacionalni in regionalni organi za financiranje raziskav; |
| --- | --- |

7.

sprejmejo ukrepe za zagotovitev najširšega možnega izvajanja kodeksa ravnanja, bodisi neposredno bodisi s pomočjo pravil, ki so jih določili nacionalni in regionalni organi za financiranje raziskav;

| 8. | zagotovijo pravično in pošteno obravnavo udeležencev iz držav članic in tretjih držav pri mednarodnih raziskovalnih projektih glede lastništva in dostopa do pravic intelektualne lastnine v vzajemno korist vseh vključenih partnerjev; |
| --- | --- |

8.

zagotovijo pravično in pošteno obravnavo udeležencev iz držav članic in tretjih držav pri mednarodnih raziskovalnih projektih glede lastništva in dostopa do pravic intelektualne lastnine v vzajemno korist vseh vključenih partnerjev;

| 9. | vzpostavijo nacionalno kontaktno točko, katere naloge morajo vključevati usklajevanje ukrepov glede prenosa znanja med javnimi raziskovalnimi organizacijami in zasebnim sektorjem, vključno z razreševanjem nadnacionalnih težav, v sodelovanju s podobnimi kontaktnimi točkami v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

9.

vzpostavijo nacionalno kontaktno točko, katere naloge morajo vključevati usklajevanje ukrepov glede prenosa znanja med javnimi raziskovalnimi organizacijami in zasebnim sektorjem, vključno z razreševanjem nadnacionalnih težav, v sodelovanju s podobnimi kontaktnimi točkami v drugih državah članicah;

| 10. | preučijo in uporabijo najboljše prakse, ki so določene v Prilogi II, ter ob tem upoštevajo nacionalni kontekst; |
| --- | --- |

10.

preučijo in uporabijo najboljše prakse, ki so določene v Prilogi II, ter ob tem upoštevajo nacionalni kontekst;

| 11. | do 15. julija 2010 in nato vsaki dve leti obveščajo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega priporočila, in o njihovem vplivu. |
| --- | --- |

11.

do 15. julija 2010 in nato vsaki dve leti obveščajo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega priporočila, in o njihovem vplivu.

V Bruslju, 10. aprila 2008

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  COM(2007) 182 konč.

1

---

PRILOGA I

Kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije o upravljanju intelektualne lastnine v dejavnostih prenosa znanja

Ta kodeks ravnanja sestavljajo trije glavni nizi načel.

Načela notranje politike intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu „IL“) predstavljajo osnovni niz načel, ki naj bi ga javne raziskovalne organizacije upoštevale za učinkovito upravljanje intelektualne lastnine, ki izhaja iz njihovih – lastnih ali skupnih – dejavnosti na področju raziskav in razvoja.

Načela politike prenosa znanja (v nadaljnjem besedilu „PZ“) dopolnjujejo tista, ki se navezujejo na politiko IL, in sicer tako, da se bolj osredotočajo na aktivni prenos in uporabo tovrstne intelektualne lastnine, ne glede na to, ali je zaščitena s pravicami IL ali ne.

Načela skupnega in pogodbenega raziskovanja se nanašajo na vse vrste raziskovalnih dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo ali financirajo javne raziskovalne organizacije in zasebni sektor, zlasti vključno s skupnim raziskovanjem (kjer vse stranke izvajajo naloge v okviru R&R) in pogodbenim raziskovanjem (kjer zasebno podjetje za izvajanje R&R sklene pogodbo z javno raziskovalno organizacijo).

Načela notranje politike intelektualne lastnine

| 1. | Razvoj politike IL kot dela dolgoročne strategije in poslanstva javne raziskovalne organizacije ter njeno širjenje na notranji in zunanji ravni, skupaj z ustanovitvijo enotne pristojne kontaktne točke. |
| --- | --- |

1.

Razvoj politike IL kot dela dolgoročne strategije in poslanstva javne raziskovalne organizacije ter njeno širjenje na notranji in zunanji ravni, skupaj z ustanovitvijo enotne pristojne kontaktne točke.

| 2. | Ta politika mora določati jasna pravila za osebje in študente, zlasti glede razkritja novih zamisli, za katere obstaja morebitni tržni interes, lastništva rezultatov raziskav, vodenja arhiva, obvladovanja navzkrižnih interesov in sodelovanja s tretjimi strankami. |
| --- | --- |

2.

Ta politika mora določati jasna pravila za osebje in študente, zlasti glede razkritja novih zamisli, za katere obstaja morebitni tržni interes, lastništva rezultatov raziskav, vodenja arhiva, obvladovanja navzkrižnih interesov in sodelovanja s tretjimi strankami.

| 3. | Spodbujanje identifikacije, rabe in, če je to potrebno, zaščite intelektualne lastnine v skladu s strategijo in poslanstvom javne raziskovalne organizacije ter z namenom povečanja socialno-ekonomskih koristi. V ta namen se lahko sprejmejo različne strategije – ki se jih lahko razdeli glede na posamezna znanstvena/tehnična področja – na primer pristop „javna domena“ ali „odprta inovacija“. |
| --- | --- |

3.

Spodbujanje identifikacije, rabe in, če je to potrebno, zaščite intelektualne lastnine v skladu s strategijo in poslanstvom javne raziskovalne organizacije ter z namenom povečanja socialno-ekonomskih koristi. V ta namen se lahko sprejmejo različne strategije – ki se jih lahko razdeli glede na posamezna znanstvena/tehnična področja – na primer pristop „javna domena“ ali „odprta inovacija“.

| 4. | Zagotavljanje ustreznih spodbud za zagotovitev, da ima vse zadevno osebje aktivno vlogo pri izvajanju politike IL. Take spodbude morajo biti finančne narave, poleg tega pa morajo spodbujati poklicno napredovanje tako, da pri postopkih ocenjevanja poleg akademskih meril upoštevajo tudi vidike intelektualne lastnine in prenosa znanja. |
| --- | --- |

4.

Zagotavljanje ustreznih spodbud za zagotovitev, da ima vse zadevno osebje aktivno vlogo pri izvajanju politike IL. Take spodbude morajo biti finančne narave, poleg tega pa morajo spodbujati poklicno napredovanje tako, da pri postopkih ocenjevanja poleg akademskih meril upoštevajo tudi vidike intelektualne lastnine in prenosa znanja.

| 5. | Proučitev možnosti za vzpostavitev ustreznih portfeljev intelektualne lastnine s strani javne raziskovalne organizacije – npr. na določenih tehnoloških področjih – in, če je to potrebno, ustanovitev združenj za patente/IL, vključno z intelektualno lastnino drugih raziskovalnih organizacij. To bi lahko olajšalo rabo s pomočjo kritične mase in znižalo transakcijske stroške tretjih strank. |
| --- | --- |

5.

Proučitev možnosti za vzpostavitev ustreznih portfeljev intelektualne lastnine s strani javne raziskovalne organizacije – npr. na določenih tehnoloških področjih – in, če je to potrebno, ustanovitev združenj za patente/IL, vključno z intelektualno lastnino drugih raziskovalnih organizacij. To bi lahko olajšalo rabo s pomočjo kritične mase in znižalo transakcijske stroške tretjih strank.

| 6. | Povečanje ozaveščenosti in osnovnih znanj glede intelektualne lastnine in prenosa znanja s pomočjo dejavnosti usposabljanja za študente in raziskovalno osebje ter zagotovitev, da ima osebje, ki je zadolženo za upravljanje IL/PZ, ustrezne spretnosti in znanja ter da je ustrezno usposobljeno. |
| --- | --- |

6.

Povečanje ozaveščenosti in osnovnih znanj glede intelektualne lastnine in prenosa znanja s pomočjo dejavnosti usposabljanja za študente in raziskovalno osebje ter zagotovitev, da ima osebje, ki je zadolženo za upravljanje IL/PZ, ustrezne spretnosti in znanja ter da je ustrezno usposobljeno.

| 7. | Razvoj in informiranje o politiki objavljanja/širjenja, ki spodbuja obsežno širjenje raziskovalnih in razvojnih rezultatov (npr. s pomočjo objavljanja odprtega dostopa), obenem pa dopuščanje možne zakasnitve tam, kjer je predvidena zaščita intelektualnih pravic, čeprav naj bi bila ta čim manjša. |
| --- | --- |

7.

Razvoj in informiranje o politiki objavljanja/širjenja, ki spodbuja obsežno širjenje raziskovalnih in razvojnih rezultatov (npr. s pomočjo objavljanja odprtega dostopa), obenem pa dopuščanje možne zakasnitve tam, kjer je predvidena zaščita intelektualnih pravic, čeprav naj bi bila ta čim manjša.

Načela politike prenosa znanja

| 8. | Za spodbujanje uporabe rezultatov javno financiranih raziskav in povečanje njihovega socialno-ekonomskega vpliva preučitev vseh vrst možnih mehanizmov uporabe (kot je izdajanje licenc ali ustanavljanje oddeljenih („spin-off“) podjetij) in vseh možnih partnerjev pri uporabi (kot so oddeljena („spin-off“) podjetja ali že obstoječa podjetja, druge javne raziskovalne organizacije, investitorji ali službe in agencije za podporo inovacij) ter izbira najprimernejših. |
| --- | --- |

8.

Za spodbujanje uporabe rezultatov javno financiranih raziskav in povečanje njihovega socialno-ekonomskega vpliva preučitev vseh vrst možnih mehanizmov uporabe (kot je izdajanje licenc ali ustanavljanje oddeljenih („spin-off“) podjetij) in vseh možnih partnerjev pri uporabi (kot so oddeljena („spin-off“) podjetja ali že obstoječa podjetja, druge javne raziskovalne organizacije, investitorji ali službe in agencije za podporo inovacij) ter izbira najprimernejših.

| 9. | Čeprav lahko proaktivna politika IL/PZ ustvari dodatne prihodke za javno raziskovalno organizacijo, to ne sme predstavljati primarnega cilja. |
| --- | --- |

9.

Čeprav lahko proaktivna politika IL/PZ ustvari dodatne prihodke za javno raziskovalno organizacijo, to ne sme predstavljati primarnega cilja.

| 10. | Zagotavljanje, da ima javna raziskovalna organizacija dostop do ali pa je lastnica storitev prenosa strokovnega znanja, kar vključuje pravno, finančno in tržno zaščito ter zaščito intelektualne lastnine in svetovalce za izvedbo, poleg osebja s tehničnimi izkušnjami. |
| --- | --- |

10.

Zagotavljanje, da ima javna raziskovalna organizacija dostop do ali pa je lastnica storitev prenosa strokovnega znanja, kar vključuje pravno, finančno in tržno zaščito ter zaščito intelektualne lastnine in svetovalce za izvedbo, poleg osebja s tehničnimi izkušnjami.

| 11. | Razvoj in širjenje politike izdajanja licenc za uskladitev praks znotraj javnih raziskovalnih organizacij in zagotavljanje pravičnosti pri vseh zadevah. Še zlasti je treba pazljivo oceniti prenose lastništva intelektualnih pravic, ki so v lasti javne raziskovalne organizacije, in podeljevanje izključnih licenc (1), posebej pri neevropskih tretjih strankah. Licence za uporabo rezultatov morajo vključevati ustrezno nadomestilo finančne ali druge narave. |
| --- | --- |

11.

Razvoj in širjenje politike izdajanja licenc za uskladitev praks znotraj javnih raziskovalnih organizacij in zagotavljanje pravičnosti pri vseh zadevah. Še zlasti je treba pazljivo oceniti prenose lastništva intelektualnih pravic, ki so v lasti javne raziskovalne organizacije, in podeljevanje izključnih licenc (1), posebej pri neevropskih tretjih strankah. Licence za uporabo rezultatov morajo vključevati ustrezno nadomestilo finančne ali druge narave.

| 12. | Razvoj in širjenje politike za vzpostavljanje oddeljenih („spin-off“) podjetij, ki bo omogočala in spodbujala osebje javne raziskovalne organizacije, da sodeluje pri vzpostavljanju oddeljenih („spin-off“) podjetij, če je to potrebno, ter pojasnjevala dolgoročne odnose med oddeljenimi („spin-off“) podjetji in javno raziskovalno organizacijo. |
| --- | --- |

12.

Razvoj in širjenje politike za vzpostavljanje oddeljenih („spin-off“) podjetij, ki bo omogočala in spodbujala osebje javne raziskovalne organizacije, da sodeluje pri vzpostavljanju oddeljenih („spin-off“) podjetij, če je to potrebno, ter pojasnjevala dolgoročne odnose med oddeljenimi („spin-off“) podjetji in javno raziskovalno organizacijo.

| 13. | Določitev jasnih načel glede razdelitve finančnega izkupička od prihodkov prenosa znanja med javno raziskovalno organizacijo, oddelkom in izumitelji. |
| --- | --- |

13.

Določitev jasnih načel glede razdelitve finančnega izkupička od prihodkov prenosa znanja med javno raziskovalno organizacijo, oddelkom in izumitelji.

| 14. | Spremljanje zaščite intelektualne lastnine in dejavnosti prenosa znanja ter z njim povezanih dosežkov in njihovo redno objavljanje. Rezultati raziskav javne raziskovalne organizacije ter z njimi povezano strokovno znanje in pravice intelektualne lastnine morajo biti bolj opazni v zasebnem sektorju z namenom spodbujanja njihove uporabe. |
| --- | --- |

14.

Spremljanje zaščite intelektualne lastnine in dejavnosti prenosa znanja ter z njim povezanih dosežkov in njihovo redno objavljanje. Rezultati raziskav javne raziskovalne organizacije ter z njimi povezano strokovno znanje in pravice intelektualne lastnine morajo biti bolj opazni v zasebnem sektorju z namenom spodbujanja njihove uporabe.

Načela skupnega in pogodbenega raziskovanja (2)

| 15. | Pravila, ki veljajo za skupno in pogodbeno raziskovanje, morajo biti skladna s poslanstvom vsake stranke. Upoštevati morajo raven zasebnega financiranja in biti v skladu s cilji raziskovalnih dejavnosti, zlasti za povečanje tržnega in socialno-ekonomskega vpliva raziskovanja, za podporo cilja javne raziskovalne organizacije privabljanja zasebnega financiranja raziskovanja, za vzdrževanje položaja intelektualne lastnine, ki omogoča nadaljnje akademsko in skupno raziskovanje ter ne ovira širjenja rezultatov R&R. |
| --- | --- |

15.

Pravila, ki veljajo za skupno in pogodbeno raziskovanje, morajo biti skladna s poslanstvom vsake stranke. Upoštevati morajo raven zasebnega financiranja in biti v skladu s cilji raziskovalnih dejavnosti, zlasti za povečanje tržnega in socialno-ekonomskega vpliva raziskovanja, za podporo cilja javne raziskovalne organizacije privabljanja zasebnega financiranja raziskovanja, za vzdrževanje položaja intelektualne lastnine, ki omogoča nadaljnje akademsko in skupno raziskovanje ter ne ovira širjenja rezultatov R&R.

| 16. | Vprašanja v zvezi z IL se morajo v raziskovalnem projektu čim prej razjasniti na upravni ravni, če je mogoče še pred začetkom projekta. Vprašanja v zvezi z IL vključujejo dodelitev lastništva intelektualne lastnine, ki je ustvarjena v okviru projekta (v nadaljnjem besedilu „nova intelektualna lastnina“), identifikacijo intelektualne lastnine, ki je v lasti strank pred začetkom izvajanja projekta (v nadaljnjem besedilu „obstoječa intelektualna lastnina“) in ki je potrebna za izvedbo projekta ali za namene izkoriščanja, pravice dostopa (3) do nove in obstoječe intelektualne lastnine, in razdelitev prihodkov. |
| --- | --- |

16.

Vprašanja v zvezi z IL se morajo v raziskovalnem projektu čim prej razjasniti na upravni ravni, če je mogoče še pred začetkom projekta. Vprašanja v zvezi z IL vključujejo dodelitev lastništva intelektualne lastnine, ki je ustvarjena v okviru projekta (v nadaljnjem besedilu „nova intelektualna lastnina“), identifikacijo intelektualne lastnine, ki je v lasti strank pred začetkom izvajanja projekta (v nadaljnjem besedilu „obstoječa intelektualna lastnina“) in ki je potrebna za izvedbo projekta ali za namene izkoriščanja, pravice dostopa (3) do nove in obstoječe intelektualne lastnine, in razdelitev prihodkov.

| 17. | Pri skupnem raziskovalnem projektu lastništvo nove intelektualne lastnine ostane v rokah stranke, ki jo je ustvarila, vendar je lahko dodeljeno različnim strankam na podlagi pogodbenega sporazuma, ki se sklene vnaprej in enakovredno odraža zadevne interese strank, naloge in finančne ali druge prispevke k projektu. Pri pogodbenem raziskovanju je nova intelektualna lastnina, ki jo je ustvarila javna raziskovalna organizacija, v lasti stranke iz zasebnega sektorja. Projekt ne sme vplivati na lastništvo obstoječe intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

17.

Pri skupnem raziskovalnem projektu lastništvo nove intelektualne lastnine ostane v rokah stranke, ki jo je ustvarila, vendar je lahko dodeljeno različnim strankam na podlagi pogodbenega sporazuma, ki se sklene vnaprej in enakovredno odraža zadevne interese strank, naloge in finančne ali druge prispevke k projektu. Pri pogodbenem raziskovanju je nova intelektualna lastnina, ki jo je ustvarila javna raziskovalna organizacija, v lasti stranke iz zasebnega sektorja. Projekt ne sme vplivati na lastništvo obstoječe intelektualne lastnine.

| 18. | Pravice dostopa (3) morajo stranke v raziskovalnem projektu čim prej razjasniti, če je mogoče še pred začetkom projekta. Po potrebi morajo biti za izvajanje raziskovalnega projekta ali za uporabo nove intelektualne lastnine stranke na voljo pravice dostopa do nove in obstoječe intelektualne lastnine druge stranke pod pogoji, ki naj enakovredno odražajo zadevne interese strank, njihove cilje ter finančne in druge prispevke k projektu. |
| --- | --- |

18.

Pravice dostopa (3) morajo stranke v raziskovalnem projektu čim prej razjasniti, če je mogoče še pred začetkom projekta. Po potrebi morajo biti za izvajanje raziskovalnega projekta ali za uporabo nove intelektualne lastnine stranke na voljo pravice dostopa do nove in obstoječe intelektualne lastnine druge stranke pod pogoji, ki naj enakovredno odražajo zadevne interese strank, njihove cilje ter finančne in druge prispevke k projektu.

---

(1)  Ob upoštevanju dejstva, da imajo lahko rezultati R&R več možnih področij uporabe, se je treba izogibati izključnim licencam, ki se dodelijo brez omejitve za določeno področje uporabe. Poleg tega mora javna raziskovalna organizacija pridržati ustrezne pravice za omogočanje širjenja in nadaljnjih raziskav.

(2)  Kadar javna raziskovalna organizacija izvaja pogodbene ali skupne raziskave skupaj z industrijskim partnerjem, Komisija avtomatično (tj. brez kakršne koli zahteve po notifikaciji) šteje, da se industrijskemu partnerju ne dodeli neposredna državna pomoč prek javne raziskovalne organizacije, če so izpolnjeni pogoji iz Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL C 323, 30.12.2006 – zlasti točki 3.2.1 in 3.2.2 Okvira).

(3)  Pravice dostopa se nanašajo na pravice, ki si jih stranke medsebojno dodelijo v nasprotju z licencami tretjih strank. Določale naj bi, katere stranke lahko uporabljajo kateri del nove/obstoječe intelektualne lastnine za raziskovalne namene in/ali za namene uporabe ter pod kakšnimi pogoji.

---

PRILOGA II

Ugotovljene prakse javnih organov, ki omogočajo upravljanje intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja s strani univerz in drugih javnih raziskovalnih organizacij

Prenos znanja kot strateško poslanstvo javnih raziskovalnih organizacij

| 1. | Prenos znanja med univerzami in industrijo je postal stalen politični in operativni prednostni cilj za vse javno financirane raziskovalne organe v državi članici, tako na nacionalni kot tudi na regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.

Prenos znanja med univerzami in industrijo je postal stalen politični in operativni prednostni cilj za vse javno financirane raziskovalne organe v državi članici, tako na nacionalni kot tudi na regionalni ravni.

| 2. | Področje je nedvomno v okviru pristojnosti ministrstva, ki usklajuje pobude za pospeševanja prenosa znanja z drugimi ministrstvi. |
| --- | --- |

2.

Področje je nedvomno v okviru pristojnosti ministrstva, ki usklajuje pobude za pospeševanja prenosa znanja z drugimi ministrstvi.

| 3. | Vsako ministrstvo in regionalni vladni organ, ki izvaja dejavnosti prenosa znanja, določi uradnika, ki je odgovoren za spremljanje njihovega učinka. Ti uradniki se redno srečujejo, da bi izmenjali informacije in razpravljali glede načinov za izboljšanje prenosa znanja. |
| --- | --- |

3.

Vsako ministrstvo in regionalni vladni organ, ki izvaja dejavnosti prenosa znanja, določi uradnika, ki je odgovoren za spremljanje njihovega učinka. Ti uradniki se redno srečujejo, da bi izmenjali informacije in razpravljali glede načinov za izboljšanje prenosa znanja.

Politike za upravljanje intelektualne lastnine

| 4. | Spodbujati je treba pravilno upravljanje intelektualne lastnine, ki izhaja iz javnega financiranja, ter zahtevati, da se izvaja v skladu z ustaljenimi načeli, ki upoštevajo legitimne interese industrije (npr. začasne omejitve zaupnosti). |
| --- | --- |

4.

Spodbujati je treba pravilno upravljanje intelektualne lastnine, ki izhaja iz javnega financiranja, ter zahtevati, da se izvaja v skladu z ustaljenimi načeli, ki upoštevajo legitimne interese industrije (npr. začasne omejitve zaupnosti).

| 5. | Raziskovalna politika spodbuja odvisnost od zasebnega sektorja, da bi pomagala določiti tehnološke potrebe in pospeševati zasebne naložbe v raziskave ter podpirati uporabo rezultatov javno financiranih raziskav. |
| --- | --- |

5.

Raziskovalna politika spodbuja odvisnost od zasebnega sektorja, da bi pomagala določiti tehnološke potrebe in pospeševati zasebne naložbe v raziskave ter podpirati uporabo rezultatov javno financiranih raziskav.

Zmogljivosti prenosa znanja ter sposobnosti in izkušnje

| 6. | Javnim raziskovalnim organizacijam in njihovemu osebju so za udejstvovanje pri dejavnostih prenosa znanja na voljo zadostna sredstva in spodbude. |
| --- | --- |

6.

Javnim raziskovalnim organizacijam in njihovemu osebju so za udejstvovanje pri dejavnostih prenosa znanja na voljo zadostna sredstva in spodbude.

| 7. | Treba je sprejeti ukrepe za zagotovitev dostopnosti in lažjega zaposlovanja usposobljenega osebja (kot so uradniki za tehnološki prenos) s strani javnih raziskovalnih organizacij. |
| --- | --- |

7.

Treba je sprejeti ukrepe za zagotovitev dostopnosti in lažjega zaposlovanja usposobljenega osebja (kot so uradniki za tehnološki prenos) s strani javnih raziskovalnih organizacij.

| 8. | Treba je pripraviti sveženj vzorčnih pogodb, prav tako pa tudi orodje za sprejemanje odločitev pri izbiri najbolj primernega vzorca pogodbe, ki mora biti osnovan na številnih parametrih. |
| --- | --- |

8.

Treba je pripraviti sveženj vzorčnih pogodb, prav tako pa tudi orodje za sprejemanje odločitev pri izbiri najbolj primernega vzorca pogodbe, ki mora biti osnovan na številnih parametrih.

| 9. | Pred določitvijo novih mehanizmov za pospeševanje prenosa znanja (kot so mobilnost ali programi financiranja) se je treba posvetovati z ustreznimi interesnimi skupinami, vključno z MSP ter obsežnejšo industrijo, pa tudi z javnimi raziskovalnimi organizacijami. |
| --- | --- |

9.

Pred določitvijo novih mehanizmov za pospeševanje prenosa znanja (kot so mobilnost ali programi financiranja) se je treba posvetovati z ustreznimi interesnimi skupinami, vključno z MSP ter obsežnejšo industrijo, pa tudi z javnimi raziskovalnimi organizacijami.

| 10. | Združevanje virov med javnimi raziskovalnimi organizacijami na lokalni ali regionalni ravni se spodbuja tam, kjer ni kritične mase raziskovalnih virov, ki bi jo lahko uporabile, da bi upravičile svojo pisarno za prenos znanja ali pa upravljavca intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

10.

Združevanje virov med javnimi raziskovalnimi organizacijami na lokalni ali regionalni ravni se spodbuja tam, kjer ni kritične mase raziskovalnih virov, ki bi jo lahko uporabile, da bi upravičile svojo pisarno za prenos znanja ali pa upravljavca intelektualne lastnine.

| 11. | Začnejo se izvajati programi, ki podpirajo raziskovalna oddeljena („spin-off“) podjetja in vključujejo podjetniško usposabljanje ter močno povezanost med javnimi raziskovalnimi organizacijami in lokalnimi inkubatorji, finančniki, agencijami za podporo podjetij itd. |
| --- | --- |

11.

Začnejo se izvajati programi, ki podpirajo raziskovalna oddeljena („spin-off“) podjetja in vključujejo podjetniško usposabljanje ter močno povezanost med javnimi raziskovalnimi organizacijami in lokalnimi inkubatorji, finančniki, agencijami za podporo podjetij itd.

| 12. | Omogoči se tudi vladno financiranje za podporo prenosa znanja in vključevanja podjetništva v javne raziskovalne organizacije, vključno z najemanjem strokovnjakov. |
| --- | --- |

12.

Omogoči se tudi vladno financiranje za podporo prenosa znanja in vključevanja podjetništva v javne raziskovalne organizacije, vključno z najemanjem strokovnjakov.

Skladnost pri nadnacionalnem sodelovanju

| 13. | Za pospeševanje nadnacionalnega prenosa znanja in olajšanje sodelovanja s strankami iz drugih držav je lastnik intelektualne lastnine na področju javno financiranih raziskav opredeljen s pomočjo jasnih pravil in vseh pogojev za financiranje, ki lahko vplivajo na prenos znanja, vse omenjene informacije pa morajo biti široko dostopne. Institucionalno lastništvo se – v nasprotju z ureditvijo „profesorjevega privilegija“ – šteje za privzeto pravno ureditev na področju lastništva intelektualnih pravic v javnih raziskovalnih organizacijah v večini držav članic EU. |
| --- | --- |

13.

Za pospeševanje nadnacionalnega prenosa znanja in olajšanje sodelovanja s strankami iz drugih držav je lastnik intelektualne lastnine na področju javno financiranih raziskav opredeljen s pomočjo jasnih pravil in vseh pogojev za financiranje, ki lahko vplivajo na prenos znanja, vse omenjene informacije pa morajo biti široko dostopne. Institucionalno lastništvo se – v nasprotju z ureditvijo „profesorjevega privilegija“ – šteje za privzeto pravno ureditev na področju lastništva intelektualnih pravic v javnih raziskovalnih organizacijah v večini držav članic EU.

| 14. | Ob podpisu mednarodnih sporazumov o sodelovanju pri raziskavah morajo pogoji, ki so povezani s projekti, financiranimi s programi obeh držav, zagotavljati vsem udeležencem podobne pravice, še zlasti glede dostopa do pravic intelektualne lastnine in s tem povezanih omejitev uporabe. |
| --- | --- |

14.

Ob podpisu mednarodnih sporazumov o sodelovanju pri raziskavah morajo pogoji, ki so povezani s projekti, financiranimi s programi obeh držav, zagotavljati vsem udeležencem podobne pravice, še zlasti glede dostopa do pravic intelektualne lastnine in s tem povezanih omejitev uporabe.

Širjenje znanja

| 15. | Odprt dostop se izvaja s pomočjo organov za javno financiranje raziskav, ob upoštevanju pregledanih strokovnih publikacij, ki so rezultat javno financiranih raziskav. |
| --- | --- |

15.

Odprt dostop se izvaja s pomočjo organov za javno financiranje raziskav, ob upoštevanju pregledanih strokovnih publikacij, ki so rezultat javno financiranih raziskav.

| 16. | Spodbuja se odprt dostop do raziskovalnih podatkov v skladu z Načeli in smernicami za dostop do podatkov javno financiranih raziskav OECD ob upoštevanju omejitev, ki so povezane s komercialno uporabo. |
| --- | --- |

16.

Spodbuja se odprt dostop do raziskovalnih podatkov v skladu z Načeli in smernicami za dostop do podatkov javno financiranih raziskav OECD ob upoštevanju omejitev, ki so povezane s komercialno uporabo.

| 17. | Pripomočki za arhiviranje rezultatov raziskav (kot so internetne zbirke podatkov) se razvijajo z javnim financiranjem, ki je povezano s politiko odprtega dostopa. |
| --- | --- |

17.

Pripomočki za arhiviranje rezultatov raziskav (kot so internetne zbirke podatkov) se razvijajo z javnim financiranjem, ki je povezano s politiko odprtega dostopa.

Izvajanje spremljanja

| 18. | Treba je vzpostaviti potrebne mehanizme za spremljanje in pregled napredka, ki so ga dosegle nacionalne javne raziskovalne organizacije na področju dejavnosti prenosa znanja, tj. s pomočjo letnih poročil posameznih javnih raziskovalnih organizacij. Te informacije morajo biti skupaj z drugimi najboljšimi praksami na voljo ostalim državam članicam. |
| --- | --- |

18.

Treba je vzpostaviti potrebne mehanizme za spremljanje in pregled napredka, ki so ga dosegle nacionalne javne raziskovalne organizacije na področju dejavnosti prenosa znanja, tj. s pomočjo letnih poročil posameznih javnih raziskovalnih organizacij. Te informacije morajo biti skupaj z drugimi najboljšimi praksami na voljo ostalim državam članicam.

---