# Úradný vestník L 189/2008

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 189 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5117. júla 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 189

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5117. júla 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 672/2008 z 8. júla 2008, ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných pracovníkov Európskych spoločenstiev | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 673/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 674/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 a nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 a ktorým sa na rok 2008 stanovujú rozpočtové stropy pre čiastočné alebo nepovinné uplatňovanie režimu jednotnej platby a ročné finančné rámce pre režim jednotnej platby na plochu, ustanovené nariadením (ES) č. 1782/2003 | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 675/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie | 14 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 676/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Ail de la Drôme (CHZO), Všestarská cibule (CHOP), Slovenská bryndza (CHZO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (CHZO), Gamoneu alebo Gamonedo (CHOP), Alheira de Vinhais (CHZO), Presunto de Vinhais alebo Presunto Bísaro de Vinhais (CHZO)] | 19 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 677/2008 zo 16. júla 2008 o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 616/2007 pre hydinové mäso | 21 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 678/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa deväťdesiaty siedmykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Qaida a Talibanom | 23 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 672/2008 z 8. júla 2008, ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných pracovníkov Európskych spoločenstiev

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 673/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 674/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 a nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 a ktorým sa na rok 2008 stanovujú rozpočtové stropy pre čiastočné alebo nepovinné uplatňovanie režimu jednotnej platby a ročné finančné rámce pre režim jednotnej platby na plochu, ustanovené nariadením (ES) č. 1782/2003

5

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 675/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie

14

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 676/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Ail de la Drôme (CHZO), Všestarská cibule (CHOP), Slovenská bryndza (CHZO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (CHZO), Gamoneu alebo Gamonedo (CHOP), Alheira de Vinhais (CHZO), Presunto de Vinhais alebo Presunto Bísaro de Vinhais (CHZO)]

19

Nariadenie Komisie (ES) č. 677/2008 zo 16. júla 2008 o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 616/2007 pre hydinové mäso

21

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 678/2008 zo 16. júla 2008, ktorým sa deväťdesiaty siedmykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Qaida a Talibanom

23

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Európsky parlament |
| | | 2008/587/ES, Euratom |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 94/262/ESUO, ES, Euratom o úprave a všeobecných podmienkach upravujúcich výkon funkcie ombudsmana | 25 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Európsky parlament

2008/587/ES, Euratom

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 94/262/ESUO, ES, Euratom o úprave a všeobecných podmienkach upravujúcich výkon funkcie ombudsmana

25

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ |
| | * | Jednotná akcia Rady 2008/588/SZBP z 15. júla 2008 na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie kapacity v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia | 28 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

*

Jednotná akcia Rady 2008/588/SZBP z 15. júla 2008 na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie kapacity v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

28

| | | IV   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | | Dozorný orgán EZVO |
| | * | Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 125/06/COL z 3. mája 2006 týkajúce sa Nórskeho energetického fondu (Nórsko) | 36 |

IV   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Dozorný orgán EZVO

*

Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 125/06/COL z 3. mája 2006 týkajúce sa Nórskeho energetického fondu (Nórsko)

36

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/1

---

NARIADENIE RADY (ES, EURATOM) č. 672/2008

z 8. júla 2008,

ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných pracovníkov Európskych spoločenstiev

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Protokol o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev, a najmä na jeho článok 13,

so zreteľom na Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, ustanovený nariadením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a najmä na jeho články 63 a 64, článok 65 ods. 2, článok 82 a prílohy VII, XI a XIII k uvedenému služobnému poriadku, ako aj na článok 20 prvý pododsek, článok 64 a článok 92 uvedených podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže v období od júna do decembra 2007 sa v Bulharsku, Estónsku, Lotyšsku, Litve a Rumunsku výrazne zvýšili životné náklady, a preto treba upraviť opravné koeficienty, ktoré sa uplatňujú na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

S účinnosťou od 16. novembra 2007 sa opravné koeficienty uplatniteľné podľa článku 64 služobného poriadku na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov pracujúcich v niektorej z nasledujúcich krajín alebo miest stanovujú takto:

| — | Bulharsko 69,7 |
| --- | --- |

—

Bulharsko 69,7

| — | Litva 77,4. |
| --- | --- |

—

Litva 77,4.

Článok 2

S účinnosťou od 1. januára 2008 sa opravné koeficienty uplatniteľné podľa článku 64 služobného poriadku na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov pracujúcich v niektorej z nasledujúcich krajín alebo miest stanovujú takto:

| — | Estónsko 83,6 |
| --- | --- |

—

Estónsko 83,6

| — | Lotyšsko 83,6 |
| --- | --- |

—

Lotyšsko 83,6

| — | Rumunsko 78,8. |
| --- | --- |

—

Rumunsko 78,8.

Článok 3

S účinnosťou od prvého dňa mesiaca nasledujúceho po uverejnení tohto nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie sú opravné koeficienty uplatňujúce sa na základe článku 17 ods. 3 prílohy VII k služobnému poriadku na prevody vykonané úradníkmi a otatnými pracovníkmi takéto:

| — | Bulharsko 61,4 |
| --- | --- |

—

Bulharsko 61,4

| — | Estónsko 80,8 |
| --- | --- |

—

Estónsko 80,8

| — | Lotyšsko 78,8 |
| --- | --- |

—

Lotyšsko 78,8

| — | Litva 71,5 |
| --- | --- |

—

Litva 71,5

| — | Rumunsko 72,9. |
| --- | --- |

—

Rumunsko 72,9.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 8. júla 2008

Za Radu

predsedníčka

C. LAGARDE

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 420/2008 (Ú. v. EÚ L 127, 15.5.2008, s. 1).

1

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 673/2008

zo 16. júla 2008,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. júla 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 510/2008 (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 590/2008 (Ú. v. EÚ L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 25,8 |
| TR | 75,2 |
| ME | 17,1 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 34,8 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 63,2 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 55,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 99,9 |
| CL | 97,9 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 116,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 103,1 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 20 50 | AR | 111,5 |
| AU | 143,2 |
| CL | 116,0 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 118,9 |
| 0809 10 00 | TR | 169,7 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 20 95 | TR | 340,1 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 322,8 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | IL | 154,7 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

32,2

MK

25,8

TR

75,2

ME

17,1

XS

23,8

ZZ

34,8

0707 00 05

MK

21,3

TR

105,1

ZZ

63,2

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

91,4

US

55,6

UY

101,5

ZA

99,2

ZZ

86,9

0808 10 80

AR

92,0

BR

99,9

CL

97,9

CN

69,1

NZ

116,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

103,1

ZZ

97,2

0808 20 50

AR

111,5

AU

143,2

CL

116,0

NZ

116,2

ZA

107,5

ZZ

118,9

0809 10 00

TR

169,7

XS

127,0

ZZ

148,4

0809 20 95

TR

340,1

US

305,5

ZZ

322,8

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

IL

154,7

XS

99,1

ZZ

126,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 674/2008

zo 16. júla 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 a nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 a ktorým sa na rok 2008 stanovujú rozpočtové stropy pre čiastočné alebo nepovinné uplatňovanie režimu jednotnej platby a ročné finančné rámce pre režim jednotnej platby na plochu, ustanovené nariadením (ES) č. 1782/2003

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (1), a najmä na jeho článok 64 ods. 2, článok 70 ods. 2, článok 143b ods. 3 a článok 143bc ods. 1 a ods. 2 druhý pododsek,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (2), a najmä na jeho článok 20 ods. 3 druhú vetu,

keďže:

| (1) | V prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003 sa pre každý členský štát určujú vnútroštátne stropy, ktoré nemôžu byť prekročené referenčnými čiastkami uvedenými v kapitole 2 hlavy III uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003 sa pre každý členský štát určujú vnútroštátne stropy, ktoré nemôžu byť prekročené referenčnými čiastkami uvedenými v kapitole 2 hlavy III uvedeného nariadenia.

| (2) | Portugalsko sa v súlade s článkom 20 ods. 3 prvou vetou nariadenia (ES) č. 247/2006 rozhodlo znížiť na rok 2008 a na nasledujúce roky vnútroštátny strop pre nárok na prémiu na kravu bez trhovej produkcie mlieka a previesť zodpovedajúcu finančnú sumu na posilnenie príspevku Spoločenstva, ustanoveného v článku 23 nariadenia (ES) č. 247/2006, určeného na financovanie osobitných opatrení ustanovených uvedeným nariadením. V dôsledku toho by sa mali pre Portugalsko na rok 2008 a nasledujúce roky znížiť vnútroštátne stropy stanovené v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003 o sumu, ktorá sa má pridať k finančným čiastkam stanoveným v článku 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 247/2006 pre rozpočtové roky 2009 a nasledujúce. |
| --- | --- |

(2)

Portugalsko sa v súlade s článkom 20 ods. 3 prvou vetou nariadenia (ES) č. 247/2006 rozhodlo znížiť na rok 2008 a na nasledujúce roky vnútroštátny strop pre nárok na prémiu na kravu bez trhovej produkcie mlieka a previesť zodpovedajúcu finančnú sumu na posilnenie príspevku Spoločenstva, ustanoveného v článku 23 nariadenia (ES) č. 247/2006, určeného na financovanie osobitných opatrení ustanovených uvedeným nariadením. V dôsledku toho by sa mali pre Portugalsko na rok 2008 a nasledujúce roky znížiť vnútroštátne stropy stanovené v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003 o sumu, ktorá sa má pridať k finančným čiastkam stanoveným v článku 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 247/2006 pre rozpočtové roky 2009 a nasledujúce.

| (3) | Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy pre všetky platby uvedené v článkoch 66 až 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 pre členské štáty, ktoré v roku 2008 uplatňujú režim jednotnej platby ustanovený v hlave III uvedeného nariadenia za podmienok určených v oddiele 2 kapitole 5 hlavy III uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy pre všetky platby uvedené v článkoch 66 až 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 pre členské štáty, ktoré v roku 2008 uplatňujú režim jednotnej platby ustanovený v hlave III uvedeného nariadenia za podmienok určených v oddiele 2 kapitole 5 hlavy III uvedeného nariadenia.

| (4) | Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy uplatniteľné na priame platby vylúčené z režimu jednotnej platby pre členské štáty, ktoré v roku 2008 využili možnosť ustanovenú v článku 70 nariadenia (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy uplatniteľné na priame platby vylúčené z režimu jednotnej platby pre členské štáty, ktoré v roku 2008 využili možnosť ustanovenú v článku 70 nariadenia (ES) č. 1782/2003.

| (5) | V záujme zrozumiteľnosti by sa mali uverejniť rozpočtové stropy režimu jednotnej platby na rok 2008 po odpočítaní stropov stanovených pre platby uvedené v článkoch 66 až 70 nariadenia (ES) č. 1782/2003 od revidovaných stropov v prílohe VIII k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

V záujme zrozumiteľnosti by sa mali uverejniť rozpočtové stropy režimu jednotnej platby na rok 2008 po odpočítaní stropov stanovených pre platby uvedené v článkoch 66 až 70 nariadenia (ES) č. 1782/2003 od revidovaných stropov v prílohe VIII k uvedenému nariadeniu.

| (6) | V súlade s článkom 143b ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003 by sa mali stanoviť ročné finančné rámce na rok 2008 pre členské štáty, ktoré v roku 2008 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave IVa uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 143b ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003 by sa mali stanoviť ročné finančné rámce na rok 2008 pre členské štáty, ktoré v roku 2008 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave IVa uvedeného nariadenia.

| (7) | V záujme jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie oddelenej platby na cukor v roku 2008 podľa článku 143ba nariadenia (ES) č. 1782/2003, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(7)

V záujme jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie oddelenej platby na cukor v roku 2008 podľa článku 143ba nariadenia (ES) č. 1782/2003, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení.

| (8) | V záujme jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie oddelenej platby na ovocie a zeleninu v roku 2008 podľa článku 143bb nariadenia (ES) č. 1782/2003, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(8)

V záujme jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie oddelenej platby na ovocie a zeleninu v roku 2008 podľa článku 143bb nariadenia (ES) č. 1782/2003, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení.

| (9) | Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy uplatniteľné na prechodné platby na ovocie a zeleninu v súlade s článkom 143bc ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 pre členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu, ktoré sa stanovili na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(9)

Na rok 2008 by sa mali stanoviť rozpočtové stropy uplatniteľné na prechodné platby na ovocie a zeleninu v súlade s článkom 143bc ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 pre členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu, ktoré sa stanovili na základe ich oznámení.

| (10) | Nariadenia (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenia (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (11) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre priame platby, |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre priame platby,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003 sa sumy týkajúce sa Portugalska na rok 2008 a nasledujúce roky nahrádzajú týmito sumami:

| „2008 | : | 608 221, |
| --- | --- | --- |
| 2009 | : | 608 751, |
| 2010 a nasledujúce roky | : | 608 447.“ |

„2008

:

608 221,

2009

:

608 751,

2010 a nasledujúce roky

:

608 447.“

Článok 2

V tabuľke uvedenej v článku 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 247/2006 sa sumy týkajúce sa Azor a Madeiry na rozpočtový rok 2009 a nasledujúce rozpočtové roky nahrádzajú týmito sumami:

| „2009 | : | 87,08, |
| --- | --- | --- |
| 2010 a nasledujúce | : | 87,18.“ |

„2009

:

87,08,

2010 a nasledujúce

:

87,18.“

Článok 3

1.   Rozpočtové stropy na rok 2008 uvedené v článkoch 66 až 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sú stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Rozpočtové stropy na rok 2008 uvedené v článku 70 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sú stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

3.   Rozpočtové stropy pre režim jednotnej platby uvedený v hlave III nariadenia (ES) č. 1782/2003 v roku 2008 sú stanovené v prílohe III k tomuto nariadeniu.

4.   Ročné finančné rámce na rok 2008 uvedené v článku 143b ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sú stanovené v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

5.   Maximálne sumy finančných prostriedkov sprístupnených Českej republike, Lotyšsku, Litve, Maďarsku, Poľsku, Rumunsku a Slovensku na poskytnutie oddelenej platby na cukor v roku 2008 uvedené v článku 143ba ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sú stanovené v prílohe V k tomuto nariadeniu.

6.   Maximálne sumy finančných prostriedkov sprístupnených Českej republike, Lotyšsku, Litve, Maďarsku, Poľsku a Slovensku na poskytnutie oddelenej platby na ovocie a zeleninu v roku 2008 uvedené v článku 143bb ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sú stanovené v prílohe VI k tomuto nariadeniu.

7.   Rozpočtové stropy na rok 2008 uvedené v článku 143bc ods. 1 a ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1782/2003 sú stanovené v prílohe VII k tomuto nariadeniu.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

v Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 615/2008 (Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2008, s. 1).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1276/2007 (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2007, s. 11).

2

---

PRÍLOHA I

ROZPOČTOVÉ STROPY PRE PRIAME PLATBY, KTORÉ SA MAJÚ POSKYTNÚŤ V SÚLADE S USTANOVENIAMI ČLÁNKOV 66 Až 69 NARIADENIA (ES) č. 1782/2003

Kalendárny rok 2008

| (v tis. EUR) |
| --- |
| | BE | DK | DE | EL | ES | FR | IT | NL | AT | PT | SI | FI | SE | UK |
| Platby na plochu pre plodiny na ornej pôde | | | | | 372 670 | 1 154 046 | | | | | | | | |
| Dodatočná platba za tvrdú pšenicu | | | | | 42 025 | 14 820 | | | | | | | | |
| Prémia na kravu bez trhovej produkcie mlieka | 77 565 | | | | 261 153 | 734 416 | | | 70 578 | 78 695 | | | | |
| Doplnková prémia na kravu bez trhovej produkcie mlieka | 19 389 | | | | 26 000 | | | | 99 | 9 462 | | | | |
| Osobitná prémia na hovädzí dobytok | | 33 085 | | | | | | | | | 6 298 | 24 420 | 37 446 | |
| Prémia za zabitie, dospelé kusy | | | | | 47 175 | 101 248 | | 62 200 | 17 348 | 8 657 | | | | |
| Prémia za zabitie, teľatá | 6 384 | | | | 560 | 79 472 | | 40 300 | 5 085 | 946 | | | | |
| Prémie na ovce a kozy | | 855 | | | 183 499 | | | | | 21 892 | 432 | 600 | | |
| Prémie na ovce | | | | | | 66 455 | | | | | | | | |
| Dodatočné platby na ovce a kozy | | | | | 55 795 | | | | | 7 184 | 149 | 200 | | |
| Doplnkové prémie na ovce | | | | | | 19 572 | | | | | | | | |
| Pomoc na plochu, chmeľ | | | 2 277 | | | 98 | | | 27 | | 124 | | | |
| Paradajky – článok 68b, s. 1 | | | | 10 720 | 28 117 | 4 017 | 91 984 | | | 16 667 | | | | |
| Ovocie a zelenina okrem paradajok – článok 68b, s. 2 | | | | 17 920 | 93 733 | 43 152 | 9 700 | | | | | | | |
| Článok 69, všetky odvetvia | | | | | | | | | | | | | 3 421 | |
| Článok 69, plodiny na ornej pôde | | | | 47 323 | | | 141 712 | | | 1 878 | | 5 840 | | |
| Článok 69, ryža | | | | | | | | | | 150 | | | | |
| Článok 69, hovädzie mäso | | | | 8 810 | 54 966 | | 28 674 | | | 1 681 | 3 713 | 10 118 | | 29 800 |
| Článok 69, ovčie a kozie mäso | | | | 12 615 | | | 8 665 | | | 616 | | | | |
| Článok 69, bavlna | | | | | 13 432 | | | | | | | | | |
| Článok 69, olivový olej | | | | 22 196 | | | | | | 5 658 | | | | |
| Článok 69, tabak | | | | 7 578 | 2 353 | | | | | | | | | |
| Článok 69, cukor | | | | 2 697 | 18 985 | | 9 932 | | | 1 203 | | | | |
| Článok 69, mliečne výrobky | | | | | 19 763 | | | | | | | | | |

(v tis. EUR)

BE

DK

DE

EL

ES

FR

IT

NL

AT

PT

SI

FI

SE

UK

Platby na plochu pre plodiny na ornej pôde

372 670

1 154 046

Dodatočná platba za tvrdú pšenicu

42 025

14 820

Prémia na kravu bez trhovej produkcie mlieka

77 565

261 153

734 416

70 578

78 695

Doplnková prémia na kravu bez trhovej produkcie mlieka

19 389

26 000

99

9 462

Osobitná prémia na hovädzí dobytok

33 085

6 298

24 420

37 446

Prémia za zabitie, dospelé kusy

47 175

101 248

62 200

17 348

8 657

Prémia za zabitie, teľatá

6 384

560

79 472

40 300

5 085

946

Prémie na ovce a kozy

855

183 499

21 892

432

600

Prémie na ovce

66 455

Dodatočné platby na ovce a kozy

55 795

7 184

149

200

Doplnkové prémie na ovce

19 572

Pomoc na plochu, chmeľ

2 277

98

27

124

Paradajky – článok 68b, s. 1

10 720

28 117

4 017

91 984

16 667

Ovocie a zelenina okrem paradajok – článok 68b, s. 2

17 920

93 733

43 152

9 700

Článok 69, všetky odvetvia

3 421

Článok 69, plodiny na ornej pôde

47 323

141 712

1 878

5 840

Článok 69, ryža

150

Článok 69, hovädzie mäso

8 810

54 966

28 674

1 681

3 713

10 118

29 800

Článok 69, ovčie a kozie mäso

12 615

8 665

616

Článok 69, bavlna

13 432

Článok 69, olivový olej

22 196

5 658

Článok 69, tabak

7 578

2 353

Článok 69, cukor

2 697

18 985

9 932

1 203

Článok 69, mliečne výrobky

19 763

---

PRÍLOHA II

ROZPOČTOVÉ STROPY PRE PRIAME PLATBY, KTORÉ SA MAJÚ POSKYTNÚŤ V SÚLADE S USTANOVENIAMI ČLÁNKU 70 NARIADENIA (ES) č. 1782/2003

Kalendárny rok 2008

| (v tis. EUR) |
| --- |
| | Belgicko | Grécko | Španielsko | Francúzsko | Taliansko | Holandsko | Portugalsko | Fínsko |
| Článok 70 ods. 1 písm. a) |
| Pomoc na osivo | 1 397 | 1 400 | 10 347 | 2 310 | 13 321 | 726 | 272 | 1 150 |
| Článok 70 ods. 1 písm. b) |
| Platby na plodiny na ornej pôde | | | 23 | | | | | |
| Pomoc na strukoviny pestované na zrno | | | 1 | | | | | |
| Osobitná pomoc na ryžu | | | | 3 053 | | | | |
| Pomoc na tabak | | | | | | | 166 | |
| Prémia na mliečne výrobky | | | | | | | 12 608 | |
| Dodatočné platby pre výrobcov mlieka | | | | | | | 6 254 | |

(v tis. EUR)

Belgicko

Grécko

Španielsko

Francúzsko

Taliansko

Holandsko

Portugalsko

Fínsko

Článok 70 ods. 1 písm. a)

Pomoc na osivo

1 397

1 400

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

Článok 70 ods. 1 písm. b)

Platby na plodiny na ornej pôde

23

Pomoc na strukoviny pestované na zrno

1

Osobitná pomoc na ryžu

3 053

Pomoc na tabak

166

Prémia na mliečne výrobky

12 608

Dodatočné platby pre výrobcov mlieka

6 254

---

PRÍLOHA III

ROZPOČTOVÉ STROPY PRE REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY

Kalendárny rok 2008

| Členský štát | (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Belgicko | 502 200 |
| Dánsko | 993 338 |
| Nemecko | 5 741 963 |
| Írsko | 1 340 752 |
| Grécko | 2 234 039 |
| Španielsko | 3 600 357 |
| Francúzsko | 6 159 613 |
| Taliansko | 3 827 342 |
| Luxembursko | 37 051 |
| Malta | 3 017 |
| Holandsko | 743 163 |
| Rakúsko | 649 473 |
| Portugalsko | 434 232 |
| Slovinsko | 62 902 |
| Fínsko | 523 362 |
| Švédsko | 719 414 |
| Spojené kráľovstvo | 3 947 375 |

Členský štát

(v tis. EUR)

Belgicko

502 200

Dánsko

993 338

Nemecko

5 741 963

Írsko

1 340 752

Grécko

2 234 039

Španielsko

3 600 357

Francúzsko

6 159 613

Taliansko

3 827 342

Luxembursko

37 051

Malta

3 017

Holandsko

743 163

Rakúsko

649 473

Portugalsko

434 232

Slovinsko

62 902

Fínsko

523 362

Švédsko

719 414

Spojené kráľovstvo

3 947 375

---

PRÍLOHA IV

ROČNÉ FINANČNÉ RÁMCE PRE REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY NA PLOCHU

Kalendárny rok 2008

| Členský štát | (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 248 821 |
| Česká republika | 437 762 |
| Estónsko | 50 629 |
| Cyprus | 24 597 |
| Lotyšsko | 69 769 |
| Litva | 184 702 |
| Maďarsko | 641 446 |
| Poľsko | 1 432 192 |
| Rumunsko | 529 556 |
| Slovensko | 188 923 |

Členský štát

(v tis. EUR)

Bulharsko

248 821

Česká republika

437 762

Estónsko

50 629

Cyprus

24 597

Lotyšsko

69 769

Litva

184 702

Maďarsko

641 446

Poľsko

1 432 192

Rumunsko

529 556

Slovensko

188 923

---

PRÍLOHA V

MAXIMÁLNA VÝŠKA FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV SPRÍSTUPNENÝCH ČLENSKÝM ŠTÁTOM NA UDELENIE ODDELENEJ PLATBY NA CUKOR UVEDENEJ V ČLÁNKU 143ba NARIADENIA (ES) č. 1782/2003

Kalendárny rok 2008

| Členský štát | (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Česká republika | 34 730 |
| Lotyšsko | 6 110 |
| Litva | 9 476 |
| Maďarsko | 37 865 |
| Poľsko | 146 677 |
| Rumunsko | 2 781 |
| Slovensko | 17 712 |

Členský štát

(v tis. EUR)

Česká republika

34 730

Lotyšsko

6 110

Litva

9 476

Maďarsko

37 865

Poľsko

146 677

Rumunsko

2 781

Slovensko

17 712

---

PRÍLOHA VI

MAXIMÁLNA VÝŠKA FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV SPRÍSTUPNENÝCH ČLENSKÝM ŠTÁTOM NA UDELENIE ODDELENEJ PLATBY NA OVOCIE A ZELENINU UVEDENEJ V ČLÁNKU 143bb NARIADENIA (ES) č. 1782/2003

Kalendárny rok 2008

| Členský štát | (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Česká republika | 414 |
| Maďarsko | 4 756 |
| Poľsko | 6 715 |
| Slovensko | 516 |

Členský štát

(v tis. EUR)

Česká republika

414

Maďarsko

4 756

Poľsko

6 715

Slovensko

516

---

PRÍLOHA VII

ROZPOČTOVÉ STROPY PRE PRECHODNÉ PLATBY V ODVETVÍ OVOCIA A ZELENINY UVEDENÉ V ČLÁNKU 143bc NARIADENIA (ES) č. 1782/2003

Kalendárny rok 2008

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | Cyprus | Rumunsko | Slovensko |
| Paradajky – článok 143bc, s. 1 | | 869 | 509 |
| Ovocie a zelenina okrem paradajok – článok 143bc, s. 2 | 4 478 | | |

(v tis. EUR)

Členský štát

Cyprus

Rumunsko

Slovensko

Paradajky – článok 143bc, s. 1

869

509

Ovocie a zelenina okrem paradajok – článok 143bc, s. 2

4 478

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/14

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 675/2008

zo 16. júla 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1236/2005 z 27. júna 2005 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 1,

keďže:

| (1) | V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1236/2005 je uvedený zoznam príslušných orgánov, ktorým sú pridelené špecifické funkcie spojené s vykonávaním tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1236/2005 je uvedený zoznam príslušných orgánov, ktorým sú pridelené špecifické funkcie spojené s vykonávaním tohto nariadenia.

| (2) | Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo požiadali o zmenu a doplnenie informácií o ich príslušných orgánoch. Je potrebné zmeniť aj adresu Komisie. |
| --- | --- |

(2)

Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo požiadali o zmenu a doplnenie informácií o ich príslušných orgánoch. Je potrebné zmeniť aj adresu Komisie.

| (3) | Je vhodné uverejniť kompletný aktualizovaný zoznam príslušných orgánov, |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné uverejniť kompletný aktualizovaný zoznam príslušných orgánov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1236/2005 sa nahrádza textom v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Benita FERRERO-WALDNER

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 200, 30.7.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA I

ZOZNAM ORGÁNOV UVEDENÝCH V ČLÁNKOCH 8 A 11

A.   Orgány členských štátov

BELGICKO

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Tél.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Tél.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

| Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie |
| --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Tél.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie

Direction générale du potentiel économique

Service licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Tél.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

BULHARSKO

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| (Ministry of Economy and Energy) |
| ул.‘Славянска’ No 8 |
| гр. София, 1052 |
| България |
| Tel.: +359 29 40 71 |
| Fax: +359 29 87 21 90 |

Министерство на икономиката и енергетиката

(Ministry of Economy and Energy)

ул.‘Славянска’ No 8

гр. София, 1052

България

Tel.: +359 29 40 71

Fax: +359 29 87 21 90

ČESKÁ REPUBLIKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38 |
| Fax: (420) 224 22 18 11 |
| E-mail: osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38

Fax: (420) 224 22 18 11

E-mail: osm@mpo.cz

DÁNSKO

Príloha III, č. 2 a 3

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Telephone: (45) 72 26 84 00 |
| Telefax: (45) 33 93 35 10 |
| E-mail: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Telephone: (45) 72 26 84 00

Telefax: (45) 33 93 35 10

E-mail: jm@jm.dk

Príloha II a príloha III, č. 1

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Telephone: (45) 35 46 60 00 |
| Telefax: (45) 35 46 60 01 |
| E-mail: ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Telephone: (45) 35 46 60 00

Telefax: (45) 35 46 60 01

E-mail: ebst@ebst.dk

NEMECKO

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (+49) 6196 908-0 |
| Fax: (+49) 6196 908 800 |
| E-mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (+49) 6196 908-0

Fax: (+49) 6196 908 800

E-mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ESTÓNSKO

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| 1. Poliitikaosakond |
| Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel,: +372 637 7200 |
| Faks: +372 637 7288 |
| E-post: stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

1. Poliitikaosakond

Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel,: +372 637 7200

Faks: +372 637 7288

E-post: stratkom@mfa.ee

ÍRSKO

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Telephone: (353-1) 631 21 21 |
| Telefax: (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Telephone: (353-1) 631 21 21

Telefax: (353-1) 631 25 62

GRÉCKO

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς |
| Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Ερμού και Κορνάρου 1, |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Ελλας |
| Τηλ.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47 |
| Fax: (30) 210 328 60 94 |
| E-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς

Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Ερμού και Κορνάρου 1,

GR-105 63 Αθήνα

Ελλας

Τηλ.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47

Fax: (30) 210 328 60 94

E-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr

ŠPANIELSKO

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Telephone: (34) 91 3492587 |
| Telefax: (34) 91 3492470 |
| E-mail: | Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Telephone: (34) 91 3492587

Telefax: (34) 91 3492470

E-mail:

Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| --- |
| Subdirección General de Gestión Aduanera |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Telephone: +34 91 7289450 |
| Telefax: +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria

Subdirección General de Gestión Aduanera

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Telephone: +34 91 7289450

Telefax: +34 91 7292065

FRANCÚZSKO

| Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (Setice) |
| 14, rue Yves-Toudic |
| F-75010 PARIS |
| Téléphone: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41 |
| Télécopie: (33) 173 79 74 36 |
| Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (Setice)

14, rue Yves-Toudic

F-75010 PARIS

Téléphone: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41

Télécopie: (33) 173 79 74 36

Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr

TALIANSKO

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| Divisione IV |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Italia |
| Telephone: | + 39 06 59 93 24 30 or
  - 39 06 59 93 25 01 |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

Divisione IV

Viale Boston, 25

00144 Roma

Italia

Telephone:

- 39 06 59 93 24 30 or

- 39 06 59 93 25 01

Telefax: + 39 06 59 64 75 06

E-mail: polcom4@mincomes.it

CYPRUS

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telephone: (357-22) 86 71 00 |
| Telefax: (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Telephone: (357-22) 86 71 00

Telefax: (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefax: +371 6 7280882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefax: +371 6 7280882

LITVA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Telephone: +370 8 271 97 67 |
| Telefax: +370 5 271 99 76 |
| E-mail: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Telephone: +370 8 271 97 67

Telefax: +370 5 271 99 76

E-mail: leidimai.pd@policija.lt

LUXEMBURSKO

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Téléphone:(352) 24 78 23 70 |
| Télécopie: (352) 46 61 38 |
| Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Téléphone:(352) 24 78 23 70

Télécopie: (352) 46 61 38

Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu

MAĎARSKO

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Telephone: +36 1 336 74 30 |
| Telefax: +36 1 336 74 28 |
| E-mail: spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Telephone: +36 1 336 74 30

Telefax: +36 1 336 74 28

E-mail: spectrade@mkeh.hu

MALTA

| Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Malta |
| Telephone: +356 25 69 02 09 |
| Telefax: +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Malta

Telephone: +356 25 69 02 09

Telefax: +356 21 24 05 16

HOLANDSKO

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen |
| Directie Handelspolitiek en Globalisering |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| The Netherlands |
| Telephone: (31-70) 379 64 85, 379 62 50 |

Ministerie van Economische Zaken

Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen

Directie Handelspolitiek en Globalisering

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

The Netherlands

Telephone: (31-70) 379 64 85, 379 62 50

RAKÚSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Tel.: (+43) 1 71100 8327 |
| Fax: (+43) 1 71100 8386 |
| E-mail: post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

Stubenring 1

A-1011 Wien

Tel.: (+43) 1 71100 8327

Fax: (+43) 1 71100 8386

E-mail: post@C22.bmwa.gv.at

POĽSKO

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Departament Administrowania Obrotem |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| tel. (+48 22) 693 55 53 |
| fax (+48 22) 693 40 21 |
| E-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl |

Ministerstwo Gospodarki

Departament Administrowania Obrotem

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

tel. (+48 22) 693 55 53

fax (+48 22) 693 40 21

E-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 881 42 63 |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel.: (351-21) 881 42 63

Fax: (351-21) 881 42 61

RUMUNSKO

| Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- |
| Departamentul pentru Comerț Exterior |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| România |
| Tel. + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67 |
| + 40 21 401 05 03 |
| Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54 |
| E-mail: clc@dce.gov.ro |

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Departamentul pentru Comerț Exterior

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

România

Tel. + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67

+ 40 21 401 05 03

Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54

E-mail: clc@dce.gov.ro

SLOVINSKO

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Telephone: +386 1 400 3542 |
| Telefax: +386 1 400 3611 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Telephone: +386 1 400 3542

Telefax: +386 1 400 3611

SLOVENSKO

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefón: +421 2 48 54 21 65 |
| Fax: +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Telefón: +421 2 48 54 21 65

Fax: +421 2 43 42 39 15

FÍNSKO

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Puhelin (358-9) 160 01 |
| Faksi (358-19) 72 06 68 |
| Sähköposti: aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Puhelin (358-9) 160 01

Faksi (358-19) 72 06 68

Sähköposti: aahy@poliisi.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tfn (46-8) 690 48 00 |
| Fax (46-8) 30 67 59 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tfn (46-8) 690 48 00

Fax (46-8) 30 67 59

E-post: registrator@kommers.se

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

Dovoz tovarov uvedených v prílohe II:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House |
| West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Telephone: (44-1642) 364 333 |
| Fax (44-1642) 364 269 |
| E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Import Licensing Branch

Queensway House

West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Telephone: (44-1642) 364 333

Fax (44-1642) 364 269

E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk

Vývoz tovarov uvedených v prílohe II alebo III a poskytovanie technickej pomoci vzťahujúcej sa na tovary uvedené v prílohe II v súlade s ustanoveniami článku 3 ods. 1 a článku 4 ods. 1:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 1 Victoria Street |
| London SW1H 0ET |
| United Kingdom |
| Tel. (44-20) 7215 2423 |
| Fax (44-20) 7215 0531 |
| E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Export Control Organisation

1 Victoria Street

London SW1H 0ET

United Kingdom

Tel. (44-20) 7215 2423

Fax (44-20) 7215 0531

E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk

B.   Adresa pre zasielanie oznámení Komisii:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A.2. Crisis Response and Peace Building |
| CHAR 12/45 |
| B-1049 Brussels |
| Tel. (32-2) 295 55 85 |
| Fax (32-2) 299 08 73 |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu.“ |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A.2. Crisis Response and Peace Building

CHAR 12/45

B-1049 Brussels

Tel. (32-2) 295 55 85

Fax (32-2) 299 08 73

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu.“

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/19

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 676/2008

zo 16. júla 2008,

ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Ail de la Drôme (CHZO), Všestarská cibule (CHOP), Slovenská bryndza (CHZO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (CHZO), Gamoneu alebo Gamonedo (CHOP), Alheira de Vinhais (CHZO), Presunto de Vinhais alebo Presunto Bísaro de Vinhais (CHZO)]

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 boli žiadosť Francúzska o zapísanie názvu „Ail de la Drôme“ do registra, žiadosť Českej republiky o zapísanie názvu „Všestarská cibule“ do registra, žiadosť Slovenskej republiky o zapísanie názvu „Slovenská bryndza“ do registra, žiadosti Španielska o zapísanie názvov „Ajo Morado de Las Pedroñeras“ a „Gamoneu“ alebo „Gamonedo“ do registra a žiadosti Portugalska o zapísanie názvov „Alheira de Vinhais“ a „Presunto de Vinhais“ alebo „Presunto Bísaro de Vinhais“ do registra uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 boli žiadosť Francúzska o zapísanie názvu „Ail de la Drôme“ do registra, žiadosť Českej republiky o zapísanie názvu „Všestarská cibule“ do registra, žiadosť Slovenskej republiky o zapísanie názvu „Slovenská bryndza“ do registra, žiadosti Španielska o zapísanie názvov „Ajo Morado de Las Pedroñeras“ a „Gamoneu“ alebo „Gamonedo“ do registra a žiadosti Portugalska o zapísanie názvov „Alheira de Vinhais“ a „Presunto de Vinhais“ alebo „Presunto Bísaro de Vinhais“ do registra uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tieto názvy sa musia zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tieto názvy sa musia zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názvy uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisujú do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 417/2008 (Ú. v. EÚ L 125, 9.5.2008, s. 27).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 227, 27.9.2007, s. 20 (Ail de la Drôme), Ú. v. EÚ C 228, 28.9.2007, s. 18 (Všestarská cibule), Ú. v. EÚ C 232, 4.10.2007, s. 17 (Slovenská bryndza), Ú. v. EÚ C 233, 5.10.2007, s. 10 (Ajo Morado de Las Pedroñeras), Ú. v. EÚ C 236, 9.10.2007, s. 13 (Gamoneu alebo Gamonedo), Ú. v. EÚ C 236, 9.10.2007, s. 18 (Alheira de Vinhais), Ú. v. EÚ C 236, 9.10.2007, s. 10 (Presunto de Vinhais alebo Presunto Bísaro de Vinhais).

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k zmluve:

Trieda 1.2.   Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

PORTUGALSKO

Alheira de Vinhais (CHZO)

Presunto de Vinhais alebo Presunto Bísaro de Vinhais (CHZO)

Trieda 1.3.   Syry

ŠPANIELSKO

Gamoneu alebo Gamonedo (CHOP)

SLOVENSKO

Slovenská bryndza (CHZO)

Trieda 1.6.   Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

ČESKÁ REPUBLIKA

Všestarská cibule (CHOP)

ŠPANIELSKO

Ajo Morado de Las Pedroñeras (CHZO)

FRANCÚZSKO

Ail de la Drôme (CHZO)

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/21

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 677/2008

zo 16. júla 2008

o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 616/2007 pre hydinové mäso

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 616/2007 zo 4. júna 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty Spoločenstva v odvetví hydinového mäsa s pôvodom v Brazílii, Thajsku a iných tretích krajinách a stanovuje sa správa týchto colných kvót (3), a najmä na jeho článok 5 ods. 5,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 616/2007 sa otvorili colné kvóty na dovoz produktov v sektore hydinového mäsa. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 616/2007 sa otvorili colné kvóty na dovoz produktov v sektore hydinového mäsa.

| (2) | Žiadosti o dovozné povolenia podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2008 pri niektorých kvótach prevyšujú množstvá, ktoré sú k dispozícii. Z uvedeného dôvodu by sa malo určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať stanovením koeficientu pridelenia, ktorý sa má uplatňovať na požadované množstvá. |
| --- | --- |

(2)

Žiadosti o dovozné povolenia podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2008 pri niektorých kvótach prevyšujú množstvá, ktoré sú k dispozícii. Z uvedeného dôvodu by sa malo určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať stanovením koeficientu pridelenia, ktorý sa má uplatňovať na požadované množstvá.

| (3) | Žiadosti o dovozné povolenia podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2008 pri niektorých kvótach nedosahujú množstvá, ktoré sú k dispozícii. Preto treba určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá bude potrebné pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové obdobie kvóty, |
| --- | --- |

(3)

Žiadosti o dovozné povolenia podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca júla 2008 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2008 pri niektorých kvótach nedosahujú množstvá, ktoré sú k dispozícii. Preto treba určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá bude potrebné pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové obdobie kvóty,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Na žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2008 sa uplatňujú koeficienty pridelenia uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Množstvá, na ktoré žiadosti o dovozné povolenia neboli podané podľa nariadenia (ES) č. 616/2007, ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. januára do 31. marca 2009, sú stanovené v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. júla 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 510/2008 (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 289/2007 (Ú. v. EÚ L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 142, 5.6.2007, s. 3. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1549/2007 (Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 75).

3

---

PRÍLOHA

| Číslo skupiny | Poradové číslo | Koeficient pridelenia pre žiadosti o dovozné povolenia podané na čiastkové obdobie od 1.10.2008-31.12.2008
  (%) | Množstvá, o ktoré sa nepožiadalo a ktoré sa pridajú do čiastkového obdobia od 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 1,512861 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 15,583235 | — |
| 5 | 09.4215 | 29,741127 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 4 300 910 |
| 7 | 09.4217 | 2,883739 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600 |

Číslo skupiny

Poradové číslo

Koeficient pridelenia pre žiadosti o dovozné povolenia podané na čiastkové obdobie od 1.10.2008-31.12.2008

(%)

Množstvá, o ktoré sa nepožiadalo a ktoré sa pridajú do čiastkového obdobia od 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

1

09.4211

1,512861

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

15,583235

—

5

09.4215

29,741127

—

6

09.4216

(2)

4 300 910

7

09.4217

2,883739

—

8

09.4218

(1)

6 807 600

---

(1)  Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie.

(2)  Neuplatňuje sa: žiadosti sú nižšie ako množstvá, ktoré sú k dispozícii.

---

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/23

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 678/2008

zo 16. júla 2008,

ktorým sa deväťdesiaty siedmykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Qaida a Talibanom

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Qaida a Talibanom a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 467/2001, ktoré zakazuje vývoz určitého tovaru a služieb do Afganistanu, posilňuje zákaz letov a rozširuje zmrazenie finančných prostriedkov a ďalších finančných zdrojov vo vzťahu k Talibanu v Afganistane (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 prvú zarážku,

keďže:

| (1) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 uvádza osoby, skupiny a subjekty, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 uvádza osoby, skupiny a subjekty, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Sankčný výbor Bezpečnostnej rady Organizácie spojených národov rozhodol 1. a 3. júla 2008 o zmene a doplnení zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo uplatňovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Príloha I by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(2)

Sankčný výbor Bezpečnostnej rady Organizácie spojených národov rozhodol 1. a 3. júla 2008 o zmene a doplnení zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo uplatňovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Príloha I by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (3) | S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení stanovených v tomto nariadení musí toto nariadenie nadobudnúť účinnosť bezodkladne, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení stanovených v tomto nariadení musí toto nariadenie nadobudnúť účinnosť bezodkladne,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa týmto mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Eneko LANDÁBURU

generálny riaditeľ pre vonkajšie vzťahy

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 580/2008 (Ú. v. EÚ L 161, 20.6.2008, s. 25).

1

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení a dopĺňa takto:

| (1) | Pod nadpis „Fyzické osoby“ sa dopĺňajú tieto záznamy:






  „(a) | Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Dátum narodenia: 17.1.1967. Miesto narodenia: Anser, provincia Jijel, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe. Konkrétnejšie zapojený do financovania organizácie; (b) meno matky: Zakia Chebira. Meno otca: Lakhdar. |
| --- | --- | --- |

(1)

Pod nadpis „Fyzické osoby“ sa dopĺňajú tieto záznamy:

„(a)

Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Dátum narodenia: 17.1.1967. Miesto narodenia: Anser, provincia Jijel, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe. Konkrétnejšie zapojený do financovania organizácie; (b) meno matky: Zakia Chebira. Meno otca: Lakhdar.

| (b) | Yahia Djouadi [alias (a) Yahia Abou Ammar; (b) Abou Ala]. Dátum narodenia: 1.1.1967. Miesto narodenia: M’Hamid, provincia Sidi Bel Abbes, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Zohra Fares. Meno otca: Mohamed. |
| --- | --- |

(b)

Yahia Djouadi [alias (a) Yahia Abou Ammar; (b) Abou Ala]. Dátum narodenia: 1.1.1967. Miesto narodenia: M’Hamid, provincia Sidi Bel Abbes, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Zohra Fares. Meno otca: Mohamed.

| (c) | Salah Gasmi [alias (a) Abou Mohamed Salah; (b) Bounouadher]. Dátum narodenia: 13.4.1974. Miesto narodenia: Zeribet El Oued, provincia Biskra, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe. Konkrétnejšie zapojený do propagandistických aktivít organizácie; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Yamina Soltane. Meno otca: Abdelaziz. |
| --- | --- |

(c)

Salah Gasmi [alias (a) Abou Mohamed Salah; (b) Bounouadher]. Dátum narodenia: 13.4.1974. Miesto narodenia: Zeribet El Oued, provincia Biskra, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) patrí do vedenia organizácie Al-Kaída v islamskom Maghrebe. Konkrétnejšie zapojený do propagandistických aktivít organizácie; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Yamina Soltane. Meno otca: Abdelaziz.

| (d) | Abid Hammadou [alias (a) Abdelhamid Abou Zeid; (b) Youcef Adel; (c) Abou Abdellah]. Dátum narodenia: 12.12.1965. Miesto narodenia: Touggourt, provincia Ouargla, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) napojený na organizáciu Al-Kaída v islamskom Maghrebe; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Fatma Hammadou. Meno otca: Benabes.“ |
| --- | --- |

(d)

Abid Hammadou [alias (a) Abdelhamid Abou Zeid; (b) Youcef Adel; (c) Abou Abdellah]. Dátum narodenia: 12.12.1965. Miesto narodenia: Touggourt, provincia Ouargla, Alžírsko. Štátna príslušnosť: Alžírsko. Ďalšie informácie: (a) napojený na organizáciu Al-Kaída v islamskom Maghrebe; (b) od júna 2008 sa zdržiava na severe Mali; (c) meno matky: Fatma Hammadou. Meno otca: Benabes.“

| (2) | Záznam „Hamid Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Dátum narodenia: 20.1.1960. Štátna príslušnosť: Kuvajt.“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali [alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim]. Dátum narodenia: 20.1.1960. Štátna príslušnosť: Kuvajt.“ |
| --- | --- |

(2)

Záznam „Hamid Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Dátum narodenia: 20.1.1960. Štátna príslušnosť: Kuvajt.“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

„Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali [alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim]. Dátum narodenia: 20.1.1960. Štátna príslušnosť: Kuvajt.“

| (3) | Záznam „Jaber Al-Jalamah (alias a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Dátum narodenia: 24.9.1959. Štátna príslušnosť: Kuvajt. Číslo pasu: 101423404.“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah [alias (a) Jaber Al-Jalamah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad]. Dátum narodenia: 24.9.1959. Štátna príslušnosť: Kuvajt. Číslo pasu: 101423404.“ |
| --- | --- |

(3)

Záznam „Jaber Al-Jalamah (alias a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Dátum narodenia: 24.9.1959. Štátna príslušnosť: Kuvajt. Číslo pasu: 101423404.“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

„Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah [alias (a) Jaber Al-Jalamah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad]. Dátum narodenia: 24.9.1959. Štátna príslušnosť: Kuvajt. Číslo pasu: 101423404.“

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Európsky parlament

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/25

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

z 18. júna 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 94/262/ESUO, ES, Euratom o úprave a všeobecných podmienkach upravujúcich výkon funkcie ombudsmana

(2008/587/ES, Euratom)

EURÓPSKY PARLAMENT,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 195 ods. 4,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 107d ods. 4,

so zreteľom na návrh rozhodnutia, ktorý schválil Európsky parlament 22. apríla 2008 (1), a na prijaté uznesenie a schválené zmeny a doplnenia z 18. júna 2008 (2),

so zreteľom na stanovisko Komisie,

so súhlasom Rady (3),

keďže:

| (1) | Charta základných práv Európskej únie uznáva právo na dobrú správu vecí verejných ako základné právo občanov EÚ. |
| --- | --- |

(1)

Charta základných práv Európskej únie uznáva právo na dobrú správu vecí verejných ako základné právo občanov EÚ.

| (2) | Dôvera občanov v schopnosť ombudsmana viesť podrobné a nestranné vyšetrovanie prípadov údajného nesprávneho úradného postupu je základnou podmienkou úspešnosti jeho činnosti. |
| --- | --- |

(2)

Dôvera občanov v schopnosť ombudsmana viesť podrobné a nestranné vyšetrovanie prípadov údajného nesprávneho úradného postupu je základnou podmienkou úspešnosti jeho činnosti.

| (3) | Je vhodné upraviť štatút ombudsmana, aby sa odstránila prípadná neistota v súvislosti s kompetenciou ombudsmana viesť dôsledné a nestranné vyšetrovania prípadov údajného nesprávneho úradného postupu. |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné upraviť štatút ombudsmana, aby sa odstránila prípadná neistota v súvislosti s kompetenciou ombudsmana viesť dôsledné a nestranné vyšetrovania prípadov údajného nesprávneho úradného postupu.

| (4) | Je vhodné upraviť štatút ombudsmana s cieľom zohľadniť možný vývoj ustanovení právnych predpisov alebo judikatúry v súvislosti s konaním orgánov, úradov alebo agentúr Európskej únie vo veciach pred Súdnym dvorom. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné upraviť štatút ombudsmana s cieľom zohľadniť možný vývoj ustanovení právnych predpisov alebo judikatúry v súvislosti s konaním orgánov, úradov alebo agentúr Európskej únie vo veciach pred Súdnym dvorom.

| (5) | Je vhodné upraviť štatút ombudsmana, aby sa zobrali do úvahy zmeny, ku ktorým došlo v posledných rokoch s ohľadom na úlohu inštitúcií a orgánov EÚ v boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Európskej únie, najmä zriadenie Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), aby tak ombudsman mohol upozorňovať inštitúcie alebo orgány na skutočnosti, ktoré spadajú do ich pôsobnosti. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné upraviť štatút ombudsmana, aby sa zobrali do úvahy zmeny, ku ktorým došlo v posledných rokoch s ohľadom na úlohu inštitúcií a orgánov EÚ v boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Európskej únie, najmä zriadenie Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), aby tak ombudsman mohol upozorňovať inštitúcie alebo orgány na skutočnosti, ktoré spadajú do ich pôsobnosti.

| (6) | Je vhodné prijať kroky, ktoré ombudsmanovi umožnia rozvinúť spoluprácu s podobnými inštitúciami na národnej alebo medzinárodnej úrovni, dokonca aj v prípade, keď pokrývajú väčší rozsah činností ako európsky ombudsman, ako je ochrana ľudských práv, pretože takáto spolupráca môže pozitívne prispievať k zefektívneniu činnosti ombudsmana. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné prijať kroky, ktoré ombudsmanovi umožnia rozvinúť spoluprácu s podobnými inštitúciami na národnej alebo medzinárodnej úrovni, dokonca aj v prípade, keď pokrývajú väčší rozsah činností ako európsky ombudsman, ako je ochrana ľudských práv, pretože takáto spolupráca môže pozitívne prispievať k zefektívneniu činnosti ombudsmana.

| (7) | Platnosť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele sa skončila v roku 2002, |
| --- | --- |

(7)

Platnosť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele sa skončila v roku 2002,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Zmeny a doplnenia rozhodnutia 94/262/ESUO, ES, Euratom

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 94/262/ESUO, ES, Euratom (4) sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | v citácii 1 sa vypúšťajú tieto slová: „článok 20d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele“; |
| --- | --- |

1.

v citácii 1 sa vypúšťajú tieto slová: „článok 20d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele“;

| 2. | odôvodnenie 3 sa nahrádza takto:
  „Keďže ombudsman, ktorý môže konať tiež z vlastného podnetu, musí mať k dispozícii všetky prostriedky potrebné na výkon svojej funkcie; keďže v tomto zmysle sú inštitúcie a orgány Spoločenstva povinné poskytnúť ombudsmanovi na jeho žiadosť informácie, o ktoré ich požiadal, a bez toho, aby tým bola dotknutá ombudsmanova povinnosť mlčanlivosti ohľadne takýchto informácií; keďže prístup k tajným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 1049/2001 (5), by mal podliehať pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti; keďže inštitúcie alebo orgány poskytujúce utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, by mali informovať ombudsmana o tomto utajení; keďže v súvislosti s vykonávaním pravidiel uvedených v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, sa mal ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodnúť na podmienkach prístupu k utajovaným informáciám a k iným informáciám, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva; keďže v prípade, keď sa ombudsman domnieva, že nedostáva požadovanú pomoc, informuje o tom Európsky parlament, ktorý prijme vhodné opatrenia; |
| --- | --- |

2.

odôvodnenie 3 sa nahrádza takto:

„Keďže ombudsman, ktorý môže konať tiež z vlastného podnetu, musí mať k dispozícii všetky prostriedky potrebné na výkon svojej funkcie; keďže v tomto zmysle sú inštitúcie a orgány Spoločenstva povinné poskytnúť ombudsmanovi na jeho žiadosť informácie, o ktoré ich požiadal, a bez toho, aby tým bola dotknutá ombudsmanova povinnosť mlčanlivosti ohľadne takýchto informácií; keďže prístup k tajným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 1049/2001 (5), by mal podliehať pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti; keďže inštitúcie alebo orgány poskytujúce utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, by mali informovať ombudsmana o tomto utajení; keďže v súvislosti s vykonávaním pravidiel uvedených v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, sa mal ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodnúť na podmienkach prístupu k utajovaným informáciám a k iným informáciám, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva; keďže v prípade, keď sa ombudsman domnieva, že nedostáva požadovanú pomoc, informuje o tom Európsky parlament, ktorý prijme vhodné opatrenia;

| 3. | v článku 1 ods. 1 sa vypúšťajú tieto slová: „článku 20d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele“; |
| --- | --- |

3.

v článku 1 ods. 1 sa vypúšťajú tieto slová: „článku 20d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele“;

| 4. | článok 3 ods. 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Inštitúcie a orgány Spoločenstva sú povinné poskytnúť ombudsmanovi všetky informácie, o ktoré ich požiadal, a sprístupniť mu predmetné spisy. Prístup k utajovaným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) 1049/2001, podlieha pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti.
  Inštitúcie alebo orgány, ktoré poskytujú utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v predchádzajúcich pododsekoch, informujú ombudsmana o tomto utajení.
  S ohľadom na vykonávanie pravidiel uvedených v prvom pododseku sa ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodne na podmienkach nakladania s utajovanými informáciami alebo dokumentmi a s inými informáciami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
  Dotknuté inštitúcie alebo orgány Spoločenstva umožnia prístup k dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov a sú klasifikované ako utajené v súlade so zákonom alebo iným právnym predpisom iba po predchádzajúcom súhlase predmetného členského štátu.
  Inštitúcie a orgány Spoločenstva umožnia prístup k iným dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov, po tom, ako o tejto skutočnosti informovali dotknutý členský štát.
  V súlade s článkom 4 ombudsman nesmie ani v jednom z uvedených prípadov prezradiť obsah týchto dokumentov.
  Úradníci a ostatní zamestnanci inštitúcií a orgánov Spoločenstva musia na žiadosť ombudsmana vypovedať; zostávajú viazaní príslušnými ustanoveniami služobného poriadku, najmä mlčanlivosťou.“; |
| --- | --- |

4.

článok 3 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.   Inštitúcie a orgány Spoločenstva sú povinné poskytnúť ombudsmanovi všetky informácie, o ktoré ich požiadal, a sprístupniť mu predmetné spisy. Prístup k utajovaným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) 1049/2001, podlieha pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti.

Inštitúcie alebo orgány, ktoré poskytujú utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v predchádzajúcich pododsekoch, informujú ombudsmana o tomto utajení.

S ohľadom na vykonávanie pravidiel uvedených v prvom pododseku sa ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodne na podmienkach nakladania s utajovanými informáciami alebo dokumentmi a s inými informáciami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.

Dotknuté inštitúcie alebo orgány Spoločenstva umožnia prístup k dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov a sú klasifikované ako utajené v súlade so zákonom alebo iným právnym predpisom iba po predchádzajúcom súhlase predmetného členského štátu.

Inštitúcie a orgány Spoločenstva umožnia prístup k iným dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov, po tom, ako o tejto skutočnosti informovali dotknutý členský štát.

V súlade s článkom 4 ombudsman nesmie ani v jednom z uvedených prípadov prezradiť obsah týchto dokumentov.

Úradníci a ostatní zamestnanci inštitúcií a orgánov Spoločenstva musia na žiadosť ombudsmana vypovedať; zostávajú viazaní príslušnými ustanoveniami služobného poriadku, najmä mlčanlivosťou.“;

| 5. | článok 4 sa nahrádza takto:
  „Článok 4
  1.   Ombudsman a jeho zamestnanci, na ktorých sa vzťahuje článok 287 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článok 194 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, sú povinní zachovávať mlčanlivosť o informáciách alebo dokumentoch, ktoré získajú v priebehu vyšetrovania. Bez toho, aby tým bol dotknutý druhý odsek, sú ombudsman a jeho zamestnanci povinní zachovávať mlčanlivosť o utajovaných informáciách alebo dokumentoch poskytnutých ombudsmanovi, najmä citlivých dokumentov v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 1049/2001 alebo dokumentov, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa ochrany osobných údajov, ako aj o informáciách, ktoré by mohli poškodiť sťažovateľa alebo inú dotknutú osobu.
  2.   Ak sa ombudsman počas vyšetrovania dozvie skutočnosti, ktoré podľa jeho názoru spadajú do oblasti trestného práva, bezodkladne informuje príslušné vnútroštátne orgány prostredníctvom stálych zastúpení členských štátov pri Európskych spoločenstvách, a ak prípad spadá do jej právomoci, aj príslušnú inštitúciu či príslušný orgán alebo útvar Spoločenstva zodpovedný za boj proti podvodom; ombudsman v prípade potreby informuje aj inštitúciu či orgán Spoločenstva, v ktorom dotknutý úradník alebo zamestnanec pracuje a ktorý by v prípade potreby mohol uplatniť článok 18 druhý odsek Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev. Ombudsman môže informovať príslušnú inštitúciu či príslušný orgán Spoločenstva o skutočnostiach spochybňujúcich správanie sa niektorého zo zamestnancov z disciplinárneho hľadiska.“; |
| --- | --- |

5.

článok 4 sa nahrádza takto:

„Článok 4

1.   Ombudsman a jeho zamestnanci, na ktorých sa vzťahuje článok 287 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článok 194 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, sú povinní zachovávať mlčanlivosť o informáciách alebo dokumentoch, ktoré získajú v priebehu vyšetrovania. Bez toho, aby tým bol dotknutý druhý odsek, sú ombudsman a jeho zamestnanci povinní zachovávať mlčanlivosť o utajovaných informáciách alebo dokumentoch poskytnutých ombudsmanovi, najmä citlivých dokumentov v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 1049/2001 alebo dokumentov, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa ochrany osobných údajov, ako aj o informáciách, ktoré by mohli poškodiť sťažovateľa alebo inú dotknutú osobu.

2.   Ak sa ombudsman počas vyšetrovania dozvie skutočnosti, ktoré podľa jeho názoru spadajú do oblasti trestného práva, bezodkladne informuje príslušné vnútroštátne orgány prostredníctvom stálych zastúpení členských štátov pri Európskych spoločenstvách, a ak prípad spadá do jej právomoci, aj príslušnú inštitúciu či príslušný orgán alebo útvar Spoločenstva zodpovedný za boj proti podvodom; ombudsman v prípade potreby informuje aj inštitúciu či orgán Spoločenstva, v ktorom dotknutý úradník alebo zamestnanec pracuje a ktorý by v prípade potreby mohol uplatniť článok 18 druhý odsek Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev. Ombudsman môže informovať príslušnú inštitúciu či príslušný orgán Spoločenstva o skutočnostiach spochybňujúcich správanie sa niektorého zo zamestnancov z disciplinárneho hľadiska.“;

| 6. | vkladá sa tento článok 4a:
  „Článok 4a
  Ombudsman a jeho zamestnanci sa zaoberajú žiadosťami o prístup verejnosti k iným dokumentom ako k tým, na ktoré dokumentom odkazuje článok 4 ods. 1, v súlade s podmienkami a obmedzeniami stanovenými v nariadení (ES) č. 1049/2001.“; |
| --- | --- |

6.

vkladá sa tento článok 4a:

„Článok 4a

Ombudsman a jeho zamestnanci sa zaoberajú žiadosťami o prístup verejnosti k iným dokumentom ako k tým, na ktoré dokumentom odkazuje článok 4 ods. 1, v súlade s podmienkami a obmedzeniami stanovenými v nariadení (ES) č. 1049/2001.“;

| 7. | článok 5 sa nahrádza takto:
  „Článok 5
  1.   Ak to pomôže zvýšiť efektívnosť vyšetrovaní ombudsmana a zlepšiť ochranu práv a záujmov sťažovateľov, môže ombudsman spolupracovať s orgánmi rovnakého typu existujúcimi v niektorých členských štátoch za predpokladu, že je to v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom. Ombudsman týmto spôsobom nemôže požadovať dokumenty, ku ktorým by nemal prístup podľa článku 3.
  2.   V rámci jeho funkcií stanovených v článku 195 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 107d Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a pri zabránení duplicite činností s ostatnými inštitúciami alebo orgánmi môže ombudsman za tých istých podmienok spolupracovať s inštitúciami a orgánmi v členských štátoch, ktoré majú na starosti podporu a ochranu základných práv.“ |
| --- | --- |

7.

článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

1.   Ak to pomôže zvýšiť efektívnosť vyšetrovaní ombudsmana a zlepšiť ochranu práv a záujmov sťažovateľov, môže ombudsman spolupracovať s orgánmi rovnakého typu existujúcimi v niektorých členských štátoch za predpokladu, že je to v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom. Ombudsman týmto spôsobom nemôže požadovať dokumenty, ku ktorým by nemal prístup podľa článku 3.

2.   V rámci jeho funkcií stanovených v článku 195 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 107d Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a pri zabránení duplicite činností s ostatnými inštitúciami alebo orgánmi môže ombudsman za tých istých podmienok spolupracovať s inštitúciami a orgánmi v členských štátoch, ktoré majú na starosti podporu a ochranu základných práv.“

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť štrnástym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Štrasburgu 18. júna 2008

Za Európsky parlament

predseda

H.-G. PÖTTERING

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

2

(3)  Rozhodnutie Rady z 12. júna 2008.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 113, 4.5.1994, s. 15.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).“;

5

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/28

---

JEDNOTNÁ AKCIA RADY 2008/588/SZBP

z 15. júla 2008

na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie kapacity v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 14,

keďže:

| (1) | Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, ktorá v kapitole III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti šíreniu týchto zbraní, ktoré je potrebné prijať nielen v rámci Európskej únie, ale aj v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(1)

Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, ktorá v kapitole III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti šíreniu týchto zbraní, ktoré je potrebné prijať nielen v rámci Európskej únie, ale aj v tretích krajinách.

| (2) | EÚ aktívne vykonáva túto stratégiu a uvádza do účinnosti opatrenia uvedené v jej kapitole III, a to najmä uvoľňovaním finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov, ktoré realizujú multilaterálne inštitúcie, ako napr. dočasný technický sekretariát Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

EÚ aktívne vykonáva túto stratégiu a uvádza do účinnosti opatrenia uvedené v jej kapitole III, a to najmä uvoľňovaním finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov, ktoré realizujú multilaterálne inštitúcie, ako napr. dočasný technický sekretariát Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO).

| (3) | Rada 17. novembra 2003 prijala spoločnú pozíciu 2003/805/SZBP (1) o všeobecnom uplatňovaní a posilňovaní multilaterálnych dohôd v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia a nosičov zbraní. Táto spoločná pozícia vyzýva okrem iného k podpore podpísania a ratifikácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok („CTBT“). |
| --- | --- |

(3)

Rada 17. novembra 2003 prijala spoločnú pozíciu 2003/805/SZBP (1) o všeobecnom uplatňovaní a posilňovaní multilaterálnych dohôd v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia a nosičov zbraní. Táto spoločná pozícia vyzýva okrem iného k podpore podpísania a ratifikácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok („CTBT“).

| (4) | Signatárske štáty CTBT sa rozhodli zriadiť prípravnú komisiu s právnou subjektivitou na účel vykonávania CTBT až do CTBTO. |
| --- | --- |

(4)

Signatárske štáty CTBT sa rozhodli zriadiť prípravnú komisiu s právnou subjektivitou na účel vykonávania CTBT až do CTBTO.

| (5) | Skoré nadobudnutie platnosti CTBT, jej všeobecné uplatňovanie a posilnenie monitorovacieho a overovacieho systému prípravnej komisie CTBTO sú dôležitými cieľmi stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. V tejto súvislosti jadrový test vykonaný Kórejskou ľudovodemokratickou republikou v októbri 2006 ešte viac zdôraznil dôležitosť skorého nadobudnutia platnosti CTBT a potrebu zrýchleného budovania a posilnenia monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO. |
| --- | --- |

(5)

Skoré nadobudnutie platnosti CTBT, jej všeobecné uplatňovanie a posilnenie monitorovacieho a overovacieho systému prípravnej komisie CTBTO sú dôležitými cieľmi stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. V tejto súvislosti jadrový test vykonaný Kórejskou ľudovodemokratickou republikou v októbri 2006 ešte viac zdôraznil dôležitosť skorého nadobudnutia platnosti CTBT a potrebu zrýchleného budovania a posilnenia monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO.

| (6) | Prípravná komisia CTBTO sleduje ako by mohol byť overovací systém posilnený prostredníctvom kapacity v oblasti monitorovania vzácnych plynov a úsilia zameraného na plnú integráciu signatárskych štátov, ktoré sú zapojené do vykonávania overovacieho režimu. Prípravnú komisiu CTBTO je preto vhodné poveriť technickým vykonávaním tejto jednotnej akcie. |
| --- | --- |

(6)

Prípravná komisia CTBTO sleduje ako by mohol byť overovací systém posilnený prostredníctvom kapacity v oblasti monitorovania vzácnych plynov a úsilia zameraného na plnú integráciu signatárskych štátov, ktoré sú zapojené do vykonávania overovacieho režimu. Prípravnú komisiu CTBTO je preto vhodné poveriť technickým vykonávaním tejto jednotnej akcie.

| (7) | Rada vzhľadom na uvedené prijala jednotnú akciu 2006/243/SZBP (2) a následne jednotnú akciu 2007/468/SZBP (3) na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) v oblasti odbornej prípravy a budovania, ako aj posilnenia kapacít jej monitorovacieho a overovacieho systému a pre jej činnosti v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. Táto podpora EÚ by mala pokračovať, |
| --- | --- |

(7)

Rada vzhľadom na uvedené prijala jednotnú akciu 2006/243/SZBP (2) a následne jednotnú akciu 2007/468/SZBP (3) na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) v oblasti odbornej prípravy a budovania, ako aj posilnenia kapacít jej monitorovacieho a overovacieho systému a pre jej činnosti v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. Táto podpora EÚ by mala pokračovať,

PRIJALA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU:

Článok 1

1.   Na účely zabezpečenia plynulého a praktického vykonávania určitých prvkov stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia podporuje EÚ činnosti prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO) s cieľom splniť tieto ciele:

| a) | posilniť kapacity monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO aj v oblasti detekcie rádionuklidov; |
| --- | --- |

a)

posilniť kapacity monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO aj v oblasti detekcie rádionuklidov;

| b) | posilniť kapacitu signatárskych štátov CTBT plniť overovacie úlohy vyplývajúce z CTBT a umožniť im dosiahnuť plný prospech z účasti na režime CTBT. |
| --- | --- |

b)

posilniť kapacitu signatárskych štátov CTBT plniť overovacie úlohy vyplývajúce z CTBT a umožniť im dosiahnuť plný prospech z účasti na režime CTBT.

2.   Projekty podporované zo strany EÚ majú tieto konkrétne ciele:

| a) | neustála podpora prípravnej komisie CTBTO zameraná na rozvoj kapacity v oblasti monitorovania a overovania vzácnych plynov na detekciu a určenie možných jadrových výbuchov; |
| --- | --- |

a)

neustála podpora prípravnej komisie CTBTO zameraná na rozvoj kapacity v oblasti monitorovania a overovania vzácnych plynov na detekciu a určenie možných jadrových výbuchov;

| b) | poskytovanie technickej pomoci africkým krajinám zameranej na plnú integráciu signatárskych štátov do monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO. |
| --- | --- |

b)

poskytovanie technickej pomoci africkým krajinám zameranej na plnú integráciu signatárskych štátov do monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO.

Projekty sa uskutočňujú v prospech všetkých signatárskych štátov CTBT.

Podrobný opis projektov sa uvádza v prílohe.

Článok 2

1.   Za vykonávanie tejto jednotnej akcie zodpovedá predsedníctvo, ktorému pomáha generálny tajomník Rady/vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (GT/VP). Komisia sa plne zapája.

2.   Technické vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 uskutoční prípravná komisia CTBTO. Túto úlohu vykonáva pod vedením GT/VP, ktorý pomáha predsedníctvu. Na tento účel uzavrie GT/VP potrebné dojednania s prípravnou komisiou CTBTO.

3.   Predsedníctvo, GT/VP a Komisia sa v súlade so svojimi príslušnými právomocami o projektoch pravidelne navzájom informujú.

Článok 3

1.   Referenčná suma na vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 2 316 000 EUR.

2.   Výdavky financované zo sumy uvedenej v odseku 1 sa riadia postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

3.   Komisia dohliada na riadne spravovanie výdavkov uvedených v odseku 2, ktoré sa poskytujú vo forme grantu. Na tento účel uzavrie s prípravnou komisiou CTBTO dohodu o financovaní. V dohode sa uvedie, že prípravná komisia CTBTO zabezpečí viditeľnosť príspevku EÚ zodpovedajúcu jeho výške.

4.   Komisia vyvinie úsilie, aby sa dohoda o financovaní uvedená v odseku 3 uzavrela čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tejto jednotnej akcie. O všetkých ťažkostiach v tomto procese, ako aj o uzavretí dohody o financovaní informuje Radu.

Článok 4

Predsedníctvo, ktorému pomáha GT/VP, podáva Rade správu o vykonávaní tejto jednotnej akcie na základe pravidelných správ vypracovaných prípravnou komisiou CTBTO. Tieto správy tvoria základ pre hodnotenie Rady. Komisia sa plne zapája. Informuje o finančných aspektoch vykonávania tejto jednotnej akcie.

Článok 5

Táto jednotná akcia nadobúda účinnosť dňom jej prijatia.

Jej platnosť končí 18 mesiacov od uzatvorenia dohody o financovaní medzi Komisiou a prípravnou komisiou CTBTO alebo po 6 mesiacoch, ak sa dovtedy dohoda o financovaní neuzavrie.

Článok 6

Táto jednotná akcia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. júla 2008

Za Radu

predseda

M. BARNIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 302, 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 88, 25.3.2006 s 68.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 176, 6.7.2007, s. 31.

3

---

PRÍLOHA

Podpora EÚ pre činnosti prípravnej komisie CTBTO s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie kapacity v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

I.   ÚVOD

Kľúčovým prvkom prípravy vykonávania CTBT následne po jeho nadobudnutí platnosti, je vytvorenie správne fungujúceho monitorovacieho a overovacieho systému prípravnej komisie CTBTO. Rozvoj kapacít prípravnej komisie CTBTO v oblasti monitorovania vzácnych plynov je dôležitým nástrojom, ktorý umožňuje posúdiť, či je pozorovaný výbuch jadrovou skúškou alebo nie. Navyše, funkčnosť a výkon monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO závisí od príspevkov všetkých signatárskych štátov CTBT. Preto je dôležité, aby signatárske štáty mali možnosť plne sa zúčastňovať monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO a prispievať k nemu.

Návrh sa skladá z týchto dvoch zložiek:

| a) | monitorovanie vzácnych plynov; |
| --- | --- |

a)

monitorovanie vzácnych plynov;

| b) | technická pomoc. |
| --- | --- |

b)

technická pomoc.

II.   OPIS PROJEKTOV

1.   Projektová zložka – monitorovanie vzácnych plynov: meranie rádioaktívneho xenónu a analýza údajov v záujme podpory CTBTO pri vykonávaní režimu overovania vzácnych plynov

Základné informácie

| 1. | Správy o meraniach vzácnych plynov, ktoré uskutočnili rôzne tímy po jadrovej skúške KĽDR 9. októbra 2006, preukázali, že merania rádioaktívneho xenónu sa dajú realizovať a že získané údaje sa dajú využiť na účely overovania. Stále je však potrebné značné úsilie v oblasti výskumu na úplné určenie potenciálu tejto technológie na účely CTBT. |
| --- | --- |

1.

Správy o meraniach vzácnych plynov, ktoré uskutočnili rôzne tímy po jadrovej skúške KĽDR 9. októbra 2006, preukázali, že merania rádioaktívneho xenónu sa dajú realizovať a že získané údaje sa dajú využiť na účely overovania. Stále je však potrebné značné úsilie v oblasti výskumu na úplné určenie potenciálu tejto technológie na účely CTBT.

| 2. | Výsledky medzinárodného experimentálneho projektu so vzácnymi plynmi (INGE) získané počas posledných 8 rokov jasne preukázali, že rádioaktívne pozadie xenónu je oveľa zložitejšie, ako sa pôvodne predpokladalo. Skutočne boli identifikované antropogénne zdroje, ktorých existencia sa pôvodne nepredpokladala, ako napr. zariadenia na produkciu izotopov pre medicínske aplikácie. Prevádzka niektorých týchto zariadení sa začala po rokovaniach o CTBT. Ešte stále zostáva vypracovať úplný súpis zdrojov rádioaktívneho xenónu. S touto otázkou súvisia zmeny v pozadí koncentrácií atmosferického xenónu podľa miesta, zloženia a času. |
| --- | --- |

2.

Výsledky medzinárodného experimentálneho projektu so vzácnymi plynmi (INGE) získané počas posledných 8 rokov jasne preukázali, že rádioaktívne pozadie xenónu je oveľa zložitejšie, ako sa pôvodne predpokladalo. Skutočne boli identifikované antropogénne zdroje, ktorých existencia sa pôvodne nepredpokladala, ako napr. zariadenia na produkciu izotopov pre medicínske aplikácie. Prevádzka niektorých týchto zariadení sa začala po rokovaniach o CTBT. Ešte stále zostáva vypracovať úplný súpis zdrojov rádioaktívneho xenónu. S touto otázkou súvisia zmeny v pozadí koncentrácií atmosferického xenónu podľa miesta, zloženia a času.

| 3. | Jednotná akcia Rady 2007/468/SZBP („druhá jednotná akcia CTBTO“) sa zameriavala na štúdium a meranie pozaďovej aktivity xenónu v rôznych častiach sveta určité časové obdobie. Cieľom druhej jednotnej akcie CTBTO bolo zlepšenie znalostí a chápania vplyvu zdrojov, atmosferického prenosu a vplyvu regionálnych meteorologických charakteristík. Merania sa v súčasnosti vykonávajú v rôznych vzdialenostiach od známych antropogénnych zdrojov, ako sú napr. jadrové elektrárne a rádiofarmaceutické závody. Výsledky druhej jednotnej akcie CTBTO sa využijú na ďalší rozvoj a overenie metodík kategorizácie meraní zaznamenaných systémami na meranie vzácnych plynov. |
| --- | --- |

3.

Jednotná akcia Rady 2007/468/SZBP („druhá jednotná akcia CTBTO“) sa zameriavala na štúdium a meranie pozaďovej aktivity xenónu v rôznych častiach sveta určité časové obdobie. Cieľom druhej jednotnej akcie CTBTO bolo zlepšenie znalostí a chápania vplyvu zdrojov, atmosferického prenosu a vplyvu regionálnych meteorologických charakteristík. Merania sa v súčasnosti vykonávajú v rôznych vzdialenostiach od známych antropogénnych zdrojov, ako sú napr. jadrové elektrárne a rádiofarmaceutické závody. Výsledky druhej jednotnej akcie CTBTO sa využijú na ďalší rozvoj a overenie metodík kategorizácie meraní zaznamenaných systémami na meranie vzácnych plynov.

Ciele nového projektu

| 4. | Ako priame nadviazanie na činnosť, ktorá sa vykonala v rámci druhej jednotnej akcie CTBTO, navrhuje teraz CTBTO komplexnejšiu celosvetovú meraciu kampaň. Zameria sa na preskúmanie vplyvu miestnych zdrojov rádioaktívneho xenónu na distribúciu a časovú variabilitu koncentrácií rádioaktívneho xenónu. Projekt sa zameriava na dosiahnutie týchto cieľov:






  — | Doplnenie znalostí o pozaďových aktivitách xenónu v celosvetovom meradle prostredníctvom meraní počas dlhšieho, a tým reprezentatívnejšieho obdobia. Je to potrebné na preskúmanie vzorov regionálnych a sezónnych vplyvov meteorologického prenosu. |
| --- | --- | --- |

4.

Ako priame nadviazanie na činnosť, ktorá sa vykonala v rámci druhej jednotnej akcie CTBTO, navrhuje teraz CTBTO komplexnejšiu celosvetovú meraciu kampaň. Zameria sa na preskúmanie vplyvu miestnych zdrojov rádioaktívneho xenónu na distribúciu a časovú variabilitu koncentrácií rádioaktívneho xenónu. Projekt sa zameriava na dosiahnutie týchto cieľov:

—

Doplnenie znalostí o pozaďových aktivitách xenónu v celosvetovom meradle prostredníctvom meraní počas dlhšieho, a tým reprezentatívnejšieho obdobia. Je to potrebné na preskúmanie vzorov regionálnych a sezónnych vplyvov meteorologického prenosu.

| — | Navrhovaný projekt má za cieľ doplnenie empirických údajov s cieľom zlepšiť naše poznatky o fungovaní siete meraní vzácnych plynov a pomôcť pochopiť jeho silné a slabé stránky, najmä to, ako je detekcia vzácnych plynov vzájomne prepojená s ďalšími technológiami Medzinárodného monitorovacieho systému (IMS) a výpočtami atmosferického prenosu. Mohol by poskytnúť aj cenný základ pre možné vykonávanie spôsobilosti monitorovania vzácnych plynov prostredníctvom siete uvedenej v protokole CTBT. |
| --- | --- |

—

Navrhovaný projekt má za cieľ doplnenie empirických údajov s cieľom zlepšiť naše poznatky o fungovaní siete meraní vzácnych plynov a pomôcť pochopiť jeho silné a slabé stránky, najmä to, ako je detekcia vzácnych plynov vzájomne prepojená s ďalšími technológiami Medzinárodného monitorovacieho systému (IMS) a výpočtami atmosferického prenosu. Mohol by poskytnúť aj cenný základ pre možné vykonávanie spôsobilosti monitorovania vzácnych plynov prostredníctvom siete uvedenej v protokole CTBT.

| — | Testovanie zariadení na meranie xenónu a súvisiacej logistiky v rôznych environmentálnych podmienkach. Je zrejmé, že dostupné systémy na meranie xenónu (švédsky systém SAUNA a francúzsky systém SPALAX) sú veľmi moderné a majú potenciál transportu a používania v náročných podmienkach. Je však potrebných viac skúseností na zistenie toho, ako a za akých podmienok sa tieto systémy môžu nasadiť, ako aj toho, aká logistická a technická podpora je potrebná. |
| --- | --- |

—

Testovanie zariadení na meranie xenónu a súvisiacej logistiky v rôznych environmentálnych podmienkach. Je zrejmé, že dostupné systémy na meranie xenónu (švédsky systém SAUNA a francúzsky systém SPALAX) sú veľmi moderné a majú potenciál transportu a používania v náročných podmienkach. Je však potrebných viac skúseností na zistenie toho, ako a za akých podmienok sa tieto systémy môžu nasadiť, ako aj toho, aká logistická a technická podpora je potrebná.

Výhody

| 5. | Výhodami pre overovací systém bude:






  — | Získanie viacerých meraní pozaďových aktivít rádioaktívneho xenónu v rôznych vzdialenostiach od meraných známych antropogénnych zdrojov. |
| --- | --- | --- |

5.

Výhodami pre overovací systém bude:

—

Získanie viacerých meraní pozaďových aktivít rádioaktívneho xenónu v rôznych vzdialenostiach od meraných známych antropogénnych zdrojov.

| — | Získanie možných ďalších vstupných informácií do celosvetového súpisu rádioaktívneho xenónu. |
| --- | --- |

—

Získanie možných ďalších vstupných informácií do celosvetového súpisu rádioaktívneho xenónu.

| — | Podporovanie vývoja a overenie metodiky analýzy údajov a interpretácie v sieti IMS. |
| --- | --- |

—

Podporovanie vývoja a overenie metodiky analýzy údajov a interpretácie v sieti IMS.

| — | Ďalšie rozvíjanie a overovanie modelov atmosferického prenosu v rôznom rozsahu a pre rôzne zemepisné oblasti. |
| --- | --- |

—

Ďalšie rozvíjanie a overovanie modelov atmosferického prenosu v rôznom rozsahu a pre rôzne zemepisné oblasti.

| — | Povzbudenie miestnych spolupracujúcich inštitúcií, aby sa zapojili a prispeli do experimentálneho projektu INGE nadväzujúcimi národnými systémami na detekciu xenónu a podpora pri týchto činnostiach, školenie miestnych operátorov staníc a uľahčili uvedenie systémov do prevádzky. |
| --- | --- |

—

Povzbudenie miestnych spolupracujúcich inštitúcií, aby sa zapojili a prispeli do experimentálneho projektu INGE nadväzujúcimi národnými systémami na detekciu xenónu a podpora pri týchto činnostiach, školenie miestnych operátorov staníc a uľahčili uvedenie systémov do prevádzky.

| — | Určenie oblastí, v ktorých by výkon siete mohli ovplyvniť sezónne meteorologické podmienky. |
| --- | --- |

—

Určenie oblastí, v ktorých by výkon siete mohli ovplyvniť sezónne meteorologické podmienky.

Opis

| 6. | V rámci projektu sa plánuje nákup dvoch systémov na meranie xenónu, prednostne takých, čo využívajú dve rozdielne metódy detekcie. Tieto systémy, jedna masívna mobilná jednotka a jedna jednotka na kľúč upravená na prepravu v kontajneri, budú využívať existujúce a dostupné technológie. Súbežne s obstaraním systému sa budú uskutočňovať návštevy na mieste s cieľom skontrolovať infraštruktúru a pripraviť meraciu kampaň. Výber miest a dĺžka meraní budú vychádzať z podrobných meteorologických štúdií, ktoré v prípravnej fáze uskutoční dočasný technický sekretariát (PTS). Kritériá na výber miesta sa budú zakladať aj na dostupnosti spolupracujúcich miestnych inštitúcií, na logistických a meteorologických kritériách. Očakáva sa, že prípravná fáza bude trvať 3 až 6 mesiacov. |
| --- | --- |

6.

V rámci projektu sa plánuje nákup dvoch systémov na meranie xenónu, prednostne takých, čo využívajú dve rozdielne metódy detekcie. Tieto systémy, jedna masívna mobilná jednotka a jedna jednotka na kľúč upravená na prepravu v kontajneri, budú využívať existujúce a dostupné technológie. Súbežne s obstaraním systému sa budú uskutočňovať návštevy na mieste s cieľom skontrolovať infraštruktúru a pripraviť meraciu kampaň. Výber miest a dĺžka meraní budú vychádzať z podrobných meteorologických štúdií, ktoré v prípravnej fáze uskutoční dočasný technický sekretariát (PTS). Kritériá na výber miesta sa budú zakladať aj na dostupnosti spolupracujúcich miestnych inštitúcií, na logistických a meteorologických kritériách. Očakáva sa, že prípravná fáza bude trvať 3 až 6 mesiacov.

| 7. | Po krátkom období skúšobnej prevádzky na ústrediach sa uvedené dva systémy prepravia na vybrané miesta, kde budú merať rádioaktívny xenón počas reprezentatívneho obdobia 6 až 12 mesiacov. Systémy nainštaluje, nakalibruje a do prevádzky uvedie dodávateľ systému. Miestni zamestnanci budú zmluvne prijatí na dobu trvania merania a budú vyškolení, aby boli schopní vykonávať dennú prevádzku a údržbu systému. Po ukončení merania sa systémy vrátia PTS. |
| --- | --- |

7.

Po krátkom období skúšobnej prevádzky na ústrediach sa uvedené dva systémy prepravia na vybrané miesta, kde budú merať rádioaktívny xenón počas reprezentatívneho obdobia 6 až 12 mesiacov. Systémy nainštaluje, nakalibruje a do prevádzky uvedie dodávateľ systému. Miestni zamestnanci budú zmluvne prijatí na dobu trvania merania a budú vyškolení, aby boli schopní vykonávať dennú prevádzku a údržbu systému. Po ukončení merania sa systémy vrátia PTS.

| 8. | Vyvinie sa úsilie o úzku spoluprácu a účasť zainteresovaných inštitúcií v krajinách, v ktorých sa budú robiť merania, vo všetkých aspektoch realizácie projektu. Okrem toho sa PTS bude usilovať o spoluprácu s inštitúciami členských štátov EÚ v konkrétnych oblastiach, ako je napr. laboratórna podpora, kontrola kvality, logistika a štúdie atmosferického prenosu. |
| --- | --- |

8.

Vyvinie sa úsilie o úzku spoluprácu a účasť zainteresovaných inštitúcií v krajinách, v ktorých sa budú robiť merania, vo všetkých aspektoch realizácie projektu. Okrem toho sa PTS bude usilovať o spoluprácu s inštitúciami členských štátov EÚ v konkrétnych oblastiach, ako je napr. laboratórna podpora, kontrola kvality, logistika a štúdie atmosferického prenosu.

| 9. | Údaje bude analyzovať PTS. Na konci projektu sa bude konať pracovný seminár, na ktorom sa zhodnotia výsledky. |
| --- | --- |

9.

Údaje bude analyzovať PTS. Na konci projektu sa bude konať pracovný seminár, na ktorom sa zhodnotia výsledky.

2.   Projektová zložka – technická pomoc: integrovanie signatárskych štátov v Afrike, aby sa plne zúčastňovali a prispievali k vykonávaniu monitorovacieho a overovacieho systému CTBTO

Základné informácie

| 1. | Jedným z jedinečných znakov overovacieho systému CTBT v rámci režimov na kontrolu zbraní je poskytovanie informácií súvisiacich s dodržiavaním priamo zúčastneným štátom v reálnom čase. Údaje a produkty z IMS a Medzinárodného dátového strediska (IDC) sa sprístupňujú každému signatárskemu štátu. V súčasnosti poskytuje PTS údaje a produkty viac ako 840 autorizovaným používateľom v 96 signatárskych štátoch. |
| --- | --- |

1.

Jedným z jedinečných znakov overovacieho systému CTBT v rámci režimov na kontrolu zbraní je poskytovanie informácií súvisiacich s dodržiavaním priamo zúčastneným štátom v reálnom čase. Údaje a produkty z IMS a Medzinárodného dátového strediska (IDC) sa sprístupňujú každému signatárskemu štátu. V súčasnosti poskytuje PTS údaje a produkty viac ako 840 autorizovaným používateľom v 96 signatárskych štátoch.

| 2. | Záujem o zriadenie národných dátových stredísk (NDC) v rozvojových krajinách v posledných dvoch rokoch značne vzrástol – nárast členov približne o 20 %, mnohé z nich však ešte stále nemajú úplný prístup do systému CTBTO. Je to skutočnosťou najmä oblasti Afriky, kde počet štátov zriaďujúcich národné dátové strediská (NDC), ako aj počet SSA ostáva nízky. |
| --- | --- |

2.

Záujem o zriadenie národných dátových stredísk (NDC) v rozvojových krajinách v posledných dvoch rokoch značne vzrástol – nárast členov približne o 20 %, mnohé z nich však ešte stále nemajú úplný prístup do systému CTBTO. Je to skutočnosťou najmä oblasti Afriky, kde počet štátov zriaďujúcich národné dátové strediská (NDC), ako aj počet SSA ostáva nízky.

| 3. | Cieľom navrhovanej technickej pomoci je umožniť zlepšenie účasti afrických štátov na overovacích systémoch CTBS a jeho civilný a vedecký prínos. Potenciálni užívatelia musia mať dostatočné technické zázemie na to, aby dokázali požadovať údaje a výsledky a aby ich dokázali využívať. Takéto zázemie by sa malo vzťahovať na základné funkcie IDC a IMS, ako aj civilné a vedecké aplikácie, ktoré možno odvodiť z využívania údajov IMS s výsledkov IDC. Najlepšie sa to dá dosiahnuť prostredníctvom dlhodobej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

3.

Cieľom navrhovanej technickej pomoci je umožniť zlepšenie účasti afrických štátov na overovacích systémoch CTBS a jeho civilný a vedecký prínos. Potenciálni užívatelia musia mať dostatočné technické zázemie na to, aby dokázali požadovať údaje a výsledky a aby ich dokázali využívať. Takéto zázemie by sa malo vzťahovať na základné funkcie IDC a IMS, ako aj civilné a vedecké aplikácie, ktoré možno odvodiť z využívania údajov IMS s výsledkov IDC. Najlepšie sa to dá dosiahnuť prostredníctvom dlhodobej odbornej prípravy.

| 4. | Súčasťou projektu je preto predĺžená účasť technických expertov najatých PTS v každom cieľovom štáte, ktorí budú slúžiť ako regionálne kontaktné body (FP) počas trvania projektu. Podľa možností sa pre cieľové štáty navrhnú aktivity odbornej prípravy a technickej pomoci, v rámci ktorých sa určia a posúdia konkrétne potreby v súvislosti s NDC a SSA, ako aj v súvislosti s civilnými a vedeckými prínosmi systému. Do tohto projektu sa zapoja aj vybrané signatárske štáty v Afrike, ktoré ešte neratifikovali CTBT. Všetky aktivity FP v cieľových štátoch sa uskutočnia v úzkej spolupráci s PTS a za jeho podpory s cieľom zabezpečiť efektívnosť a udržateľnosť úsilia v oblasti odbornej prípravy a technickej pomoci vyvinutého v tomto projekte, ako aj s cieľom zabezpečiť primerané zosúladenie s aktivitami vykonanými v rámci jednotnej akcie 2006/243/SZBP (ďalej len „prvá jednotná akcia CTBTO“). |
| --- | --- |

4.

Súčasťou projektu je preto predĺžená účasť technických expertov najatých PTS v každom cieľovom štáte, ktorí budú slúžiť ako regionálne kontaktné body (FP) počas trvania projektu. Podľa možností sa pre cieľové štáty navrhnú aktivity odbornej prípravy a technickej pomoci, v rámci ktorých sa určia a posúdia konkrétne potreby v súvislosti s NDC a SSA, ako aj v súvislosti s civilnými a vedeckými prínosmi systému. Do tohto projektu sa zapoja aj vybrané signatárske štáty v Afrike, ktoré ešte neratifikovali CTBT. Všetky aktivity FP v cieľových štátoch sa uskutočnia v úzkej spolupráci s PTS a za jeho podpory s cieľom zabezpečiť efektívnosť a udržateľnosť úsilia v oblasti odbornej prípravy a technickej pomoci vyvinutého v tomto projekte, ako aj s cieľom zabezpečiť primerané zosúladenie s aktivitami vykonanými v rámci jednotnej akcie 2006/243/SZBP (ďalej len „prvá jednotná akcia CTBTO“).

| 5. | PTS uplatňujúc uvedené kritériá plánuje v tejto prvej fáze cielenej technickej pomoci aktivity v čo najväčšom počte uvedených afrických štátov s výhradou predchádzajúceho posúdenia realizovateľnosti, ktoré uskutoční berúc do úvahy miestne podmienky prevládajúcich v danom čase a po následnom schválení cieľových krajín v súlade s ustanoveniami uvedenými v bode IV:






  — | vo východnej a južnej Afrike: Angola, Burundi, Komory, Etiópia, Keňa, Lesotho, Malawi, Mozambik, Svazijsko, Rwanda, Tanzánia, Uganda, Zambia a Zimbabwe, |
| --- | --- | --- |

5.

PTS uplatňujúc uvedené kritériá plánuje v tejto prvej fáze cielenej technickej pomoci aktivity v čo najväčšom počte uvedených afrických štátov s výhradou predchádzajúceho posúdenia realizovateľnosti, ktoré uskutoční berúc do úvahy miestne podmienky prevládajúcich v danom čase a po následnom schválení cieľových krajín v súlade s ustanoveniami uvedenými v bode IV:

—

vo východnej a južnej Afrike: Angola, Burundi, Komory, Etiópia, Keňa, Lesotho, Malawi, Mozambik, Svazijsko, Rwanda, Tanzánia, Uganda, Zambia a Zimbabwe,

| — | v severnej a západnej Afrike: Alžírsko, Benin, Čad, Egypt, Gabon, Gambia, Ghana, Rovníková Guinea, Guinea, Guinea-Bissau, Líbya, Maroko, Togo a Tunisko. |
| --- | --- |

—

v severnej a západnej Afrike: Alžírsko, Benin, Čad, Egypt, Gabon, Gambia, Ghana, Rovníková Guinea, Guinea, Guinea-Bissau, Líbya, Maroko, Togo a Tunisko.

Ciele projektu

| 6. | Cieľom projektu je poskytnúť cieľovým štátom dostatočné znalosti a pomoc pri budovaní a/alebo zlepšovaní národných dátových stredísk (NDC), ako aj program odbornej prípravy pre zamestnancov NDC. Silnou súčasťou budú aj prevádzkové postupy staníc IMS. Cieľové štáty budú mať možnosť ľahšieho, účinnejšieho a efektívnejšieho prístupu a využívania údajov a výsledkov IDC a zlepšiť údržbu IMS staníc na ich území. |
| --- | --- |

6.

Cieľom projektu je poskytnúť cieľovým štátom dostatočné znalosti a pomoc pri budovaní a/alebo zlepšovaní národných dátových stredísk (NDC), ako aj program odbornej prípravy pre zamestnancov NDC. Silnou súčasťou budú aj prevádzkové postupy staníc IMS. Cieľové štáty budú mať možnosť ľahšieho, účinnejšieho a efektívnejšieho prístupu a využívania údajov a výsledkov IDC a zlepšiť údržbu IMS staníc na ich území.

| 7. | Očakáva sa, že prepojenie s FP uľahčí zvýšenie počtu NDC v cieľových štátoch a posilní účasť týchto štátov pri realizácii monitorovacieho a overovacieho systému CTBT vrátane efektívneho a účinného využívania údajov a výsledkov IDC. Projekt sa okrem toho zameriava na posilnenie vzájomného prepojenia spolupráce medzi CTBTO a vedcami a vedeckými inštitúciami v týchto regiónoch. |
| --- | --- |

7.

Očakáva sa, že prepojenie s FP uľahčí zvýšenie počtu NDC v cieľových štátoch a posilní účasť týchto štátov pri realizácii monitorovacieho a overovacieho systému CTBT vrátane efektívneho a účinného využívania údajov a výsledkov IDC. Projekt sa okrem toho zameriava na posilnenie vzájomného prepojenia spolupráce medzi CTBTO a vedcami a vedeckými inštitúciami v týchto regiónoch.

| 8. | Neoddeliteľnou súčasťou projektu bude využívanie spôsobilostí elektronického vzdelávania PTS rozvinutých v rámci prvej jednotnej akcie CTBTO. Poskytne fórum, na ktorom môžu účastníci získať pokyny o používaní produktov elektronického vzdelávania. Spätná väzba z tohto procesu od užívateľov v cieľových štátoch bude mať pozitívny vplyv na projekty elektronického vzdelávania aj technickej pomoci. |
| --- | --- |

8.

Neoddeliteľnou súčasťou projektu bude využívanie spôsobilostí elektronického vzdelávania PTS rozvinutých v rámci prvej jednotnej akcie CTBTO. Poskytne fórum, na ktorom môžu účastníci získať pokyny o používaní produktov elektronického vzdelávania. Spätná väzba z tohto procesu od užívateľov v cieľových štátoch bude mať pozitívny vplyv na projekty elektronického vzdelávania aj technickej pomoci.

| 9. | Technická pomoc je zameraná na zvýšenie zapojenosti cieľových štátov do rozvojových činností NDC, ktoré vykonáva PTS. Tieto aktivity sa uskutočnia s podporou ustanovení technickej pomoci uvedených v časti I F.22 protokolu k CTBT. |
| --- | --- |

9.

Technická pomoc je zameraná na zvýšenie zapojenosti cieľových štátov do rozvojových činností NDC, ktoré vykonáva PTS. Tieto aktivity sa uskutočnia s podporou ustanovení technickej pomoci uvedených v časti I F.22 protokolu k CTBT.

Výhody

| 10. | Projekt sa zameriava na získanie mnohých dôležitých prínosov pre CTBTO a cieľové štáty, a to:






  — | umožní, aby NDC v cieľových štátoch mali kvalifikovanejšiu spôsobilosť v oblasti:






  — | údržby svojich IMS staníc, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Projekt sa zameriava na získanie mnohých dôležitých prínosov pre CTBTO a cieľové štáty, a to:

—

umožní, aby NDC v cieľových štátoch mali kvalifikovanejšiu spôsobilosť v oblasti:

—

údržby svojich IMS staníc,

| — | analýzy a riadenia údajov a dátových produktov, |
| --- | --- |

—

analýzy a riadenia údajov a dátových produktov,

| — | umožní, aby štáty, ktoré zriadia NDC dostávali a analyzovali nespracované údaje, ktoré poskytuje IDC, v reálnom čase. |
| --- | --- |

—

umožní, aby štáty, ktoré zriadia NDC dostávali a analyzovali nespracované údaje, ktoré poskytuje IDC, v reálnom čase.

| 11. | Štáty, ktoré zriadia NDC dostanú finančnú, technickú a ľudskú podporu z PTS a táto podpora pomôže prijímateľským štátom rozvinúť a udržiavať technickú expertízu potrebnú na úplnú účasť v monitorovacom a overovacom systéme CTBT. |
| --- | --- |

11.

Štáty, ktoré zriadia NDC dostanú finančnú, technickú a ľudskú podporu z PTS a táto podpora pomôže prijímateľským štátom rozvinúť a udržiavať technickú expertízu potrebnú na úplnú účasť v monitorovacom a overovacom systéme CTBT.

| 12. | Cieľové štáty viac ocenia, ako zriadenie NDC môže pomôcť obohatiť ich vlastnú vedeckú základňu a ako sa údaje IMS dajú využiť na analyzovanie udalostí v regióne. |
| --- | --- |

12.

Cieľové štáty viac ocenia, ako zriadenie NDC môže pomôcť obohatiť ich vlastnú vedeckú základňu a ako sa údaje IMS dajú využiť na analyzovanie udalostí v regióne.

| 13. | Zvýšenie počtu a geografického rozloženia miest NDC, ktoré budú dostávať a analyzovať informácie IDC, umožní účinnejšie využívanie IDC a tým uľahčí/podporí ďalšie zdokonalenie presnosti systému (ako sa vyzdvihlo v prvej skúške výkonu celého systému, ktorý PTS vykonal v apríli – júni 2005). |
| --- | --- |

13.

Zvýšenie počtu a geografického rozloženia miest NDC, ktoré budú dostávať a analyzovať informácie IDC, umožní účinnejšie využívanie IDC a tým uľahčí/podporí ďalšie zdokonalenie presnosti systému (ako sa vyzdvihlo v prvej skúške výkonu celého systému, ktorý PTS vykonal v apríli – júni 2005).

Opis

| 14. | PTS určí a poskytne dvoch expertov ako konzultantov, ktorí budú počas projektu slúžiť ako FP so sídlom v Afrike a ktorí budú koordinovať všetky aktivity po porade s vedením IDC a po schválení z jeho strany. Cieľové štáty sa rozdelia do dvoch skupín medzi dva FP. Činnosť v každom regióne sa rozdelí do dvoch fáz. |
| --- | --- |

14.

PTS určí a poskytne dvoch expertov ako konzultantov, ktorí budú počas projektu slúžiť ako FP so sídlom v Afrike a ktorí budú koordinovať všetky aktivity po porade s vedením IDC a po schválení z jeho strany. Cieľové štáty sa rozdelia do dvoch skupín medzi dva FP. Činnosť v každom regióne sa rozdelí do dvoch fáz.

| 15. | Fáza 1: Pracovná technická návšteva každej krajiny






  — | FP vycestujú do vyššie uvedených cieľových štátov, aby posúdili informovanosť o dátových produktoch PTS a ich využívanie. Budú spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi s cieľom pochopiť súčasné potreby a vnímanie a zvýšiť informovanosť o údajoch a produktoch aj ich možnom využívaní na civilné a vedecké účely. Okrem toho FP nadviažu kontakty s ďalšími príslušnými orgánmi v každej krajine, pre ktoré by využívanie údajov a produktov PTS mohlo byť prínosom. FP podľa potreby uľahčia vytvorenie siete medzi vnútroštátnym orgánom a príslušnými orgánmi. V prípadoch, keď NDC existujú, sa posúdi stav jednotlivých NDC v zmysle zamestnancov a infraštruktúry (vrátane počítačovej a internetovej infraštruktúry) s cieľom pripraviť prioritné propagačné aktivity. |
| --- | --- | --- |

15.

Fáza 1: Pracovná technická návšteva každej krajiny

—

FP vycestujú do vyššie uvedených cieľových štátov, aby posúdili informovanosť o dátových produktoch PTS a ich využívanie. Budú spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi s cieľom pochopiť súčasné potreby a vnímanie a zvýšiť informovanosť o údajoch a produktoch aj ich možnom využívaní na civilné a vedecké účely. Okrem toho FP nadviažu kontakty s ďalšími príslušnými orgánmi v každej krajine, pre ktoré by využívanie údajov a produktov PTS mohlo byť prínosom. FP podľa potreby uľahčia vytvorenie siete medzi vnútroštátnym orgánom a príslušnými orgánmi. V prípadoch, keď NDC existujú, sa posúdi stav jednotlivých NDC v zmysle zamestnancov a infraštruktúry (vrátane počítačovej a internetovej infraštruktúry) s cieľom pripraviť prioritné propagačné aktivity.

| — | Potom sa uskutočnia technické školenia so skutočným vybavením, na ktorých sa stretnú účastníci z inštitúcií určených v tejto fáze. Na uvedenom odbornom školení sa poskytnú technické pokyny súvisiace s údajmi a produktmi PTS. Bude upravené podľa potreby na základe súboru zručností účastníkov a s prihliadnutím na oficiálne jazyky v cieľových krajinách. Počas odborného školenia budú účastníci pracovať so softvérom PTS vyvinutým pre NDC, ktorý sa dá použiť na hodnotenie a analyzovanie údajov a produktov PTS. Tento softvér sa poskytne účastníkom (ktorí sú autorizovanými užívateľmi PTS), aby ho mohli nainštalovať vo svojich inštitúciách. Okrem toho dostanú účastníci, ktorí sú autorizovanými užívateľmi PTS, na základe posúdenia potrieb počítačový hardvér a periférne zariadenia. Školenie bude aj príležitosťou na podporu spolupráce medzi technickými pracovníkmi inštitútov v regióne. |
| --- | --- |

—

Potom sa uskutočnia technické školenia so skutočným vybavením, na ktorých sa stretnú účastníci z inštitúcií určených v tejto fáze. Na uvedenom odbornom školení sa poskytnú technické pokyny súvisiace s údajmi a produktmi PTS. Bude upravené podľa potreby na základe súboru zručností účastníkov a s prihliadnutím na oficiálne jazyky v cieľových krajinách. Počas odborného školenia budú účastníci pracovať so softvérom PTS vyvinutým pre NDC, ktorý sa dá použiť na hodnotenie a analyzovanie údajov a produktov PTS. Tento softvér sa poskytne účastníkom (ktorí sú autorizovanými užívateľmi PTS), aby ho mohli nainštalovať vo svojich inštitúciách. Okrem toho dostanú účastníci, ktorí sú autorizovanými užívateľmi PTS, na základe posúdenia potrieb počítačový hardvér a periférne zariadenia. Školenie bude aj príležitosťou na podporu spolupráce medzi technickými pracovníkmi inštitútov v regióne.

| 16. | Fáza 2: Nadväzné kroky
  Po ukončení fázy 1 by účastníci mali byť schopní využívať svoje nové vedomosti, používať softvér a hardvér a nainštalovať a prevádzkovať tieto nové nástroje na základe toho, čo sa naučili počas školenia. V záujme upevnenia získaných zručností a/alebo na zaplnenie zostávajúcich medzier sa FP vrátia do cieľových krajín, aby zhodnotili, ako účastníci využívajú to, čo sa naučili počas odborných školení vo fáze 1. Cieľom týchto krátkych nadväzných návštev je zabezpečiť, aby miestni technickí pracovníci bežne využívali údaje a produkty PTS. Toto úsilie sa upraví podľa potreby na základe miestnych potrieb a zručností so zreteľom na udržateľnosť, aby aktivity mohli pokračovať aj po ukončení tohto projektu. |
| --- | --- |

16.

Fáza 2: Nadväzné kroky

Po ukončení fázy 1 by účastníci mali byť schopní využívať svoje nové vedomosti, používať softvér a hardvér a nainštalovať a prevádzkovať tieto nové nástroje na základe toho, čo sa naučili počas školenia. V záujme upevnenia získaných zručností a/alebo na zaplnenie zostávajúcich medzier sa FP vrátia do cieľových krajín, aby zhodnotili, ako účastníci využívajú to, čo sa naučili počas odborných školení vo fáze 1. Cieľom týchto krátkych nadväzných návštev je zabezpečiť, aby miestni technickí pracovníci bežne využívali údaje a produkty PTS. Toto úsilie sa upraví podľa potreby na základe miestnych potrieb a zručností so zreteľom na udržateľnosť, aby aktivity mohli pokračovať aj po ukončení tohto projektu.

| 17. | V rámci ukončenia projektu sa za každú cieľovú krajinu predloží komplexná správa, v ktorej sa opíše dosiahnutý pokrok, ako aj jasné a postrehnuté potreby a vzájomné vzťahy medzi navštívenými organizáciami. Zo správy budú vychádzať ďalšie následné aktivity v príslušných krajinách. |
| --- | --- |

17.

V rámci ukončenia projektu sa za každú cieľovú krajinu predloží komplexná správa, v ktorej sa opíše dosiahnutý pokrok, ako aj jasné a postrehnuté potreby a vzájomné vzťahy medzi navštívenými organizáciami. Zo správy budú vychádzať ďalšie následné aktivity v príslušných krajinách.

III.   TRVANIE

Odhadovaná dĺžka realizácie projektov je 18 mesiacov.

IV.   CIEĽOVÁ SKUPINA

Cieľovou skupinou projektov v rámci tejto jednotnej akcie sú všetky signatárske štáty CTBT, ako aj prípravná komisia CTBTO.

Konečný výber cieľových krajín na projektovú zložku technická pomoc sa urobí po porade medzi vykonávajúcim subjektom a predsedníctvom, ktorému pomáha GT/VP, v úzkej spolupráci s členskými štátmi a Komisiou v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady. Konečné rozhodnutie vychádza z návrhov, ktoré v súlade s článkom 2 ods. 2 tejto spoločnej akcie vypracuje vykonávajúci subjekt.

V.   VYKONÁVAJÚCI SUBJEKT

Technickým vykonávaním projektov bude poverená prípravná komisia CTBTO. Projekty budú priamo realizovať pracovníci prípravnej komisie CTBTO, odborníci zo signatárskych štátov CTBT a zmluvní dodávatelia. V prípade zmluvných dodávateľov sa bude obstarávanie tovaru, prác alebo služieb zo strany prípravnej komisie CTBTO v súvislosti s touto jednotnou akciou vykonávať v súlade s dohodou o financovaní, ktorú uzavrie Európska komisia s prípravnou komisiou CTBTO.

Vykonávajúci subjekt pripraví:

| a) | priebežnú správu po prvých šiestich mesiacoch realizácie projektov; |
| --- | --- |

a)

priebežnú správu po prvých šiestich mesiacoch realizácie projektov;

| b) | záverečnú správu najneskôr mesiac po ukončení realizácie projektov. |
| --- | --- |

b)

záverečnú správu najneskôr mesiac po ukončení realizácie projektov.

Správy sa zašlú predsedníctvu, ktorému pomáha GT/VP.

VI.   ÚČASTNÍCI TRETÍCH STRÁN

Projekty sa budú v ich plnej výške financovať touto jednotnou akciou. Odborníkov z prípravnej komisie CTBTO a zo signatárskych štátov CTBT možno považovať za účastníkov tretej strany. Budú pracovať podľa štandardného pracovného postupu pre odborníkov prípravnej komisie CTBTO.

---

IV Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Dozorný orgán EZVO

| 17.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 189/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 189/36

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO

č. 125/06/COL

z 3. mája 2006

týkajúce sa Nórskeho energetického fondu (Nórsko)

DOZORNÝ ORGÁN EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (3), najmä na jej článok 24,

so zreteľom na článok l ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4, článok 6, článok 7 ods. 2, článok 7 ods. 3, článok 7 ods. 4, článok 7 ods. 5 a článok 14 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

so zreteľom na usmernenia orgánu (4) o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a najmä na jej kapitolu 15 o environmentálnej pomoci,

so zreteľom na rozhodnutie orgánu zo 14. júla 2004 o uplatňovaní ustanovení uvedených v článku 27 časť II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky na základe uvedených ustanovení (5) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   Postup

Listom Misie Nórska pri Európskej únii z 5. júna 2003, ktorým postúpila list ministerstva pre ropu a energetiku zo 4. júna 2003, oba listy orgán dostal a zaevidoval 10. júna 2003 (Doc. č. 03-3705-A, prípad č. SAM 030.03006), nórske orgány oznámili zmeny v dvoch existujúcich schémach pomoci, menovite v „Grantovom programe pre zavedenie novej energetickej technológie“ a v „Informačných a vzdelávacích opatreniach v oblasti energetickej účinnosti“ na základe článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Dozorný orgán EZVO (ďalej len „orgán“) listom zo 16. júna 2003 (Dok. č. 03-3789-D) informoval nórske orgány, že v dôsledku toho, že uvedená schéma už nadobudla účinnosť 1. januára 2002, t. j. pred oznámením, opatrenie sa bude posudzovať ako „nezákonná pomoc“ v súlade s kapitolou 6 Procesných a hmotných pravidiel orgánu v oblasti štátnej pomoci (6).

Po viacerých výmenách korešpondencie (7) orgán listom z 18. mája 2005 informoval nórske orgány, že sa v súvislosti s Nórskym energetickým fondom rozhodol začať konanie ustanovené v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Rozhodnutie orgánu č. 122/05/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v Dodatku EHP k nemu (8). Orgán vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto rozhodnutiu. Orgán dostal jedno vyjadrenie. Listom z 27. septembra 2005 (prípad č. 335569) orgán postúpil toto vyjadrenie nórskym orgánom na pripomienkovanie.

Nórske orgány listom Misie Nórska pri Európskej únii z 15. júla 2005, ktorým postúpili list z 12. júla 2005 od ministerstva pre modernizáciu a list z 11. júla 2005 od ministerstva pre ropu a energetiku predložili pripomienky k rozhodnutiu orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Orgán dostal a zaevidoval uvedené listy 19. júla 2005 (prípad č. 327172).

Ďalšie informácie, najmä správu od odborníka, spoločnosti First Securities, nórske orgány predložili 6. októbra 2005 (prípad č. 345642). Stretnutie nórskych orgánov a orgánu sa uskutočnilo 11. októbra 2005. Nórske orgány e-mailom z 18. novembra 2005 predložili ďalšie informácie (prípad č. 350637). Stretnutie s nórskymi orgánmi sa uskutočnilo 13. februára 2006. Nórske orgány predložili ďalšie informácie 8. marca 2006 (prípad č. 365788).

2.   Opis podporných opatrení v rámci Energetického fondu

Nórska vláda vo svojom oznámení oznámila zmeny dvoch existujúcich schém v oblasti energetiky, ktoré boli v prevádzke od rokov 1978/79 v rámci kompetencií Nórskeho riaditeľstva pre vodné zdroje a energetiku (NVE). Prvou schémou bol „Grantový program pre zavedenia novej energetickej technológie“, ktorým nórska vláda poskytla investičnú podporu na zavedenie technológie obnoviteľných zdrojov energie. Druhá schéma, „Informačné a vzdelávacie opatrenia v oblasti energetickej účinnosti“, sa týkala podpory kampaní a kurzov energetickej účinnosti pre priemysel, komerčný sektor a sektor domácností. Schémy sa financovali z rozpočtových príspevkov. Najdôležitejšie oznámené zmeny v schémach sa týkali:

| 2.1. | zlúčenia schém v rámci nového mechanizmu financovania, Energetického fondu; |
| --- | --- |

2.1.

zlúčenia schém v rámci nového mechanizmu financovania, Energetického fondu;

| 2.2. | odlišného spôsobu financovania schém, ktorý teraz využíva – pre všetky opatrenia, ktoré podporuje administratívny orgán Enova – poplatok zo sadzieb za distribúciu elektriny (9) popri pokračujúcich grantoch zo štátneho rozpočtu; a |
| --- | --- |

2.2.

odlišného spôsobu financovania schém, ktorý teraz využíva – pre všetky opatrenia, ktoré podporuje administratívny orgán Enova – poplatok zo sadzieb za distribúciu elektriny (9) popri pokračujúcich grantoch zo štátneho rozpočtu; a

| 2.3. | správy Energetického fondu novozriadeným administratívnym orgánom Enova. Podobne boli prijaté nové ustanovenia a dohoda medzi nórskym štátom a Enovou. Tieto nové ustanovenia by mali zabezpečiť, aby podporné opatrenia dosiahli určité novo vytýčené ciele energetickej politiky. |
| --- | --- |

2.3.

správy Energetického fondu novozriadeným administratívnym orgánom Enova. Podobne boli prijaté nové ustanovenia a dohoda medzi nórskym štátom a Enovou. Tieto nové ustanovenia by mali zabezpečiť, aby podporné opatrenia dosiahli určité novo vytýčené ciele energetickej politiky.

ad 2.1.   Zlúčenie dvoch schém podpory

Dňa 1. januára 2002 bol založený Energetický fond a dve uvedené schémy sa v rámci tohto fondu zlúčili. Energetický fond slúži ako mechanizmus financovania pre podporné opatrenia, ktoré pokračujú v rámci nového režimu.

ad 2.2.   Nový spôsob financovania Energetického fondu

Zatiaľ čo existujúce schémy boli financované grantmi zo štátneho rozpočtu, novozriadený Energetický fond je financovaný nielen grantmi zo štátneho rozpočtu, ale aj prostredníctvom poplatkov zo sadzieb za distribúciu elektriny (čo nie je poplatok za samotnú výrobu energie).

Tento poplatok ustanovuje nariadenie ministerstva pre ropu a energetiku o Energetickom fonde z 10. decembra 2001 (10). Podľa oddielu 3 v spojení s oddielom 2 písm. a) nariadenia o Energetickom fonde každá spoločnosť, ktorej bola udelená licencia podľa oddielu 4-1 zákona o energetike (11) („omsetningskonsesjoner“), pri účtovaní konečnému spotrebiteľovi za odber elektrickej energie zo siete pripočíta k faktúre príplatok 1 øre/kWh (zvýšeným od 1. júla 2004 z pôvodných 0,3 øre/KWh) za každý odber (pozri tiež oddiel 4-4 zákona o energetike).

Držiteľ licencie zaplatí potom príspevok do Energetického fondu v sume 1 øre/kWh vynásobenej množstvom energie, za ktorú je konečnému spotrebiteľovi rozvodnej siete vystavená faktúra. Ako možno vidieť z tabuľky v oddiele I.7 tohto rozhodnutia, Energetický fond bol v čoraz väčšej miere financovaný len týmto poplatkom. To však nevylučuje možnosť, že Energetický fond by mohol v budúcich rokoch znovu získať rozpočtové prostriedky.

ad 2.3.   Správa Energetického fondu orgánom Enova

Dňa 22. júna 2001 bol zriadený administratívny orgán Enova SF (12). Enova je novým administratívnym orgánom organizovaným ako štátny podnik (statsforetak, SF) (13). Vlastní ho nórsky štát prostredníctvom ministerstva pre ropu a energetiku. Enova je v prevádzke od 1. januára 2002, t. j. od dátumu, keď bol založený Energetický fond.

Hlavnou úlohou Enovy je realizovať schémy podpory, spravovať Energetický fond a dosiahnuť ciele energetickej politiky, ktoré nórsky parlament schválil v roku 2000. Tieto hlavné úlohy sú ďalej špecifikované v Dohode medzi nórskym štátom (ministerstvom pre ropu a energetiku) a orgánom Enova SF (ďalej len „Dohoda“) (14). Podľa vlastného opisu Enovy „založenie orgánu Enova SF signalizuje zmenu v organizácii a realizácii nórskej politiky v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie“.

3.   Národný právny základ pre podporné opatrenia

Národným právnym základom pre podporné opatrenia je rozhodnutie parlamentu z 5. apríla 2001 (15) opierajúce sa o návrh ministerstva pre ropu a energetiku z 21. decembra 2000 (16). Rozhodnutím Parlamentu sa mení a dopĺňa zákon o energetike z 29. júna 1990 č. 50 (Energiloven). Hlavné úlohy Enovy sú špecifikované v uvedenej dohode medzi ministerstvom a Enovou.

Ďalej je relevantné novoprijaté nariadenie č. 1377 z 10. decembra 2001, ktoré sa týka poplatku zo sadzby za distribúciu elektriny (Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet). Nariadenie o Energetickom fonde (Vedteker for energifondet) zaraďuje Energetický fond do sféry pôsobnosti ministerstva pre ropu a energetiku a stanovuje jeho správu Enovou.

4.   Cieľ opatrenia pomoci

Utvorenie zlúčených schém v rámci novozriadeného Energetického fondu a administratívneho orgánu Enova sa uskutočnilo s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívnejšie využívanie verejných finančných prostriedkov na opatrenia spojené s úsporami energie a na výrobu energie nepoškodzujúcej životné prostredie. Enova a Energetický fond majú dosiahnuť nové ciele v oblasti energetiky, ktoré schválil parlament (17).

Podľa uvedenej dohody úspory energie a nová, životné prostredie nepoškodzujúca energia dosiahnu spolu ku koncu roka 2010 najmenej 12 TWh, z čoho

| — | najmenej 4 TWh budú pochádzať zo zvýšeného prístupu k vykurovaniu vodou na základe nových obnoviteľných zdrojov energie, k vykurovacím čerpadlám a tepelnému vykurovaniu a |
| --- | --- |

—

najmenej 4 TWh budú pochádzať zo zvýšeného prístupu k vykurovaniu vodou na základe nových obnoviteľných zdrojov energie, k vykurovacím čerpadlám a tepelnému vykurovaniu a

| — | najmenej 3 TWh budú pochádzať zo zvýšeného využívania veternej energie. |
| --- | --- |

—

najmenej 3 TWh budú pochádzať zo zvýšeného využívania veternej energie.

Dohoda stanovuje ako vedľajší cieľ, že prostriedky fondu musia prispieť k úsporám energie a k novým, životné prostredie nepoškodzujúcim zdrojom energie, čo dovedna vytvorí ku koncu roka 2005 najmenej 5,5 TWh (pôvodne 4,5 TWh). Podporením nových foriem obnoviteľnej energie a prispievaním k vyšším úsporám energie sa chce Nórsko stať menej závislým od prevažujúceho zdroja používaného na výrobu elektriny, od vodnej energie. Údaje, ktoré oznámili nórske orgány, svedčia o súčasnej závislosti Nórska od využívania vodnej energie, a to i napriek rastúcemu využívaniu veternej energie a elektriny z tepelných elektrární v posledných rokoch.

Tabuľka 1

Výroba, spotreba, dovoz a vývoz elektriny, Nórsko, v GWh, 2000–2005

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | január–máj 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková výroba | 142 816 | 121 608 | 130 473 | 107 273 | 110 427 | 60 976 |
| Vodná energia | 142 289 | 121 026 | 129 837 | 106 101 | 109 280 | na |
| Vietor | 31 | 27 | 75 | 220 | 260 | na |
| Elektrina z tepelných elektrární | 496 | 555 | 561 | 952 | 887 | na |
| Spotreba | 123 761 | 125 206 | 120 762 | 115 157 | 121 919 | 56 665 |
| Dovoz | 1 474 | 10 760 | 5 334 | 13 471 | 15 334 | 1 923 |
| Vývoz | 20 529 | 7 162 | 15 045 | 5 587 | 3 842 | 6 234 |
| Čistý dovoz | –19 055 | 3 598 | –9 711 | 7 884 | 11 492 | –4 311 |
| Čistý dovoz/spotreba | 0,0 % | 2,9 % | 0,0 % | 6,8 % | 9,4 % | 0,0 % |
| Čistý vývoz/spotreba | 15,4 % | 0,0 % | 8,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 7,6 % |

2000

2001

2002

2003

2004

január–máj 2005

Celková výroba

142 816

121 608

130 473

107 273

110 427

60 976

Vodná energia

142 289

121 026

129 837

106 101

109 280

na

Vietor

31

27

75

220

260

na

Elektrina z tepelných elektrární

496

555

561

952

887

na

Spotreba

123 761

125 206

120 762

115 157

121 919

56 665

Dovoz

1 474

10 760

5 334

13 471

15 334

1 923

Vývoz

20 529

7 162

15 045

5 587

3 842

6 234

Čistý dovoz

–19 055

3 598

–9 711

7 884

11 492

–4 311

Čistý dovoz/spotreba

0,0 %

2,9 %

0,0 %

6,8 %

9,4 %

0,0 %

Čistý vývoz/spotreba

15,4 %

0,0 %

8,0 %

0,0 %

0,0 %

7,6 %

5.   Oznámený systém Energetického fondu

5.1.   Všeobecné poznámky o Energetickom fonde

Enova môže poskytnúť investičnú podporu systémom úspory energie a na výrobu a využívanie obnoviteľných zdrojov energie, ako aj úvodnú investičnú pomoc pre nové energetické technológie.

Úroveň subvencovania sa stanovuje technickým a finančným ohodnotením každého projektu. Prioritu dostávajú tie projekty, ktoré dávajú najvyšší počet kilowatthodín (kWh), usporených alebo vyrobených, na jednu subvencovanú NOK. To vedie k súťaži projektov o získanie verejných finančných prostriedkov, ktorej cieľom je vybrať najefektívnejší projekt.

Výzvy na predloženie návrhov projektov sa vyhlasujú v hlavných celoštátnych a regionálnych novinách najmenej dva razy za rok a pre väčšinu programov štyrikrát za rok.

5.2.   Obnoviteľná energia

Pokiaľ ide o investičnú podporu na výrobu a využívanie obnoviteľnej energie, Nórsko podporuje energetické projekty, ktoré sú definované v článku 2 smernice 2001/77/ES (18) ako obnoviteľné zdroje energie (pozri bod 7 usmernení orgánu o štátnej pomoci týkajúcej sa environmentálnej pomoci, ďalej len „usmernenia o environmentálnej pomoci“, ktorý sa vzťahuje na veternú a slnečnú energiu, geotermálnu energiu, energiu vĺn, prílivovú energiu a na vodné elektrárne s výkonom menej ako 10 MW, ako aj na biomasu). Vodná energia, ktorá – ako sa uvádza – je tradičným zdrojom používaným v Nórsku na výrobu elektriny, zatiaľ ešte nedostala žiadnu podporu (19). Finančné prostriedky na zavedenie zemného plynu nie sú súčasťou Energetického fondu (20).

Enova považuje nasledujúce projekty za projekty, ktoré spĺňajú podmienky podpory zo všeobecného hľadiska: veterná energia, bioenergia, prílivová energia, geotermálna energia, energia oceánskych vĺn. Slnečná energia zahŕňa pasívne solárne systémy v budovách, solárne vykurovacie systémy a FV (fotovoltickú) výrobu.

Pokiaľ ide o pojem „bioenergia“, nórske orgány vysvetlili, že tento termín sa používa pre obnoviteľnú energiu (elektrinu alebo teplo) založenú na biomase, ako to definuje smernica 2001/77/ES. Bioenergia je širší pojem ako biomasa a vzťahuje sa napr. na projekty, ktoré menia biomasu na elektrinu a/alebo teplo na rozdiel od projektov v oblasti biomasy, ktoré sa týkajú len výroby a spracovania samotnej biomasy. Takéto projekty závisia od osobitných investícií do rezervnej a špičkovej kapacity založenej na iných zdrojoch energie. Preto by sa investičné náklady v týchto projektoch mohli vzťahovať nielen na biomasu, ale aj na ďalšie zdroje energie popri biomase. Orgán si uvedomuje, že by sa mohli vyskytnúť situácie, v ktorých by bioenergia pozostávala len čiastočne z biomasy.

Nórske orgány špecifikovali, že pojem „používania“ obnoviteľných zdrojov energie bude zahŕňať situácie, v ktorých sa investície uskutočňujú na vnútornú výrobu, čo znamená, že výrobca a spotrebiteľ predstavujú ten istý subjekt (čo nastáva často v prípade výroby tepla).

Enova vypočítava podporu, ktorú možno poskytnúť projektu, ako diskontovanú súčasnú hodnotu rozdielu medzi bežnými výrobnými nákladmi projektu a bežnými príjmami na základe trhovej ceny relevantného zdroja energie. Inými slovami, používa výpočet čistej súčasnej hodnoty (ďalej len „výpočet ČSH“).

Na voľbu trhovej ceny nórske orgány rozlišujú medzi tromi rozdielnymi situáciami:

Po prvé, berú do úvahy prípad výroby obnoviteľnej energie, ktorá sa privádza do prenosovej siete, a preto konkuruje tradičnej výrobe elektriny uvádzanej na burze energií Nordpool. Toto sa vzťahuje na veternú energiu, bioenergiu, energiu z odpadu, slnečnú energiu, prílivovú energiu a energiu oceánskych vĺn a ceny uvádzané na burze Nordpool slúžia ako referenčné hodnoty. Na burze energií Nordpool možno zaznamenať jednak okamžité ceny a jednak vopred stanovené ceny do troch rokov. Keďže investície sa zakladajú na očakávaniach budúcich cien elektriny, Enova odkazuje na termínované zmluvy, ktoré sú obchodované denne. Aby sa vylúčilo náhodné kolísanie cien, používa sa šesťmesačný priemer posledných obchodovateľných termínovaných zmlúv. Cena sa určuje k dátumu predloženia projektovej žiadosti, ktorý nastáva štyrikrát ročne.

Druhým prípadom je prípad tepla z diaľkového vykurovania, ktoré sa rozvádza v miestnej rozvodnej sieti a konkuruje teplu z fosílnych palív alebo z elektriny. V tejto situácii Enova odkazuje na aktuálnu zmluvnú cenu (21), ktorú platí odberateľ (cena bežnej energie – z fosílnych palív a elektriny).

Tretí scenár sa vzťahuje na výboru energie, ktorá sa neprivádza do žiadnej rozvodnej siete (napr. výroba energie na mieste založená na zvyškovej pare, ktorá sa neprivádza do energetickej siete). V tomto prípade sa používa cena, s ktorou sa odberateľ stretáva na trhu vrátane daní.

Cieľom schémy pomoci je podnietiť investovanie do obnoviteľných druhov energie, ktoré by sa inak neuskutočnilo v dôsledku toho, že cena energie, ktorú možno získať na trhu, nepokrýva náklady, a teda spôsobuje, že čistá súčasná hodnota je záporná. Z tohto dôvodu, podľa nórskych orgánov, dotácia bude len kompenzovať mimoriadne náklady na výrobu obnoviteľnej energie. Okrem toho, podpora, ktorú poskytuje Enova, nesmie prekročiť sumu považovanú za nevyhnutnú na spustenie projektu, t. j. na podnietenie kladného investičného rozhodnutia.

Podľa informácií orgánu však pri založení Energetického fondu a orgánu Enova neboli žiadne presné informácie, kedy by sa mal efekt spúšťania považovať za dosiahnutý. Napríklad sa nešpecifikovalo, kedy by projekt dosiahol – so zahrnutím podpory z Energetického fondu – nulovú čistú súčasnú hodnotu. Nepochybne sa uskutočnili analýzy s cieľom zistiť, kedy by projekt prestal vytvárať stratu. Nejestvovali však žiadne explicitné obmedzenia, ktoré by bránili štátnej podpore presahujúcej túto hranicu. Ako sa ďalej ilustruje v rozhodnutí orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania, podpora, ktorú poskytuje Enova, by v niektorých prípadoch mohla viesť k podpore projektu, čo by vyústilo do vypočítanej kladnej čistej súčasnej hodnoty (22).

Keď sa projektom udelí podpora, Enova a príjemca pomoci uzatvoria zmluvu o pomoci, ktorá upravuje podmienky, za ktorých sa uskutoční jej vyplatenie. Výplaty sa môžu upravovať v súlade s každým znížením nákladov počas obdobia výstavby. Po zrealizovaní investície dochádza k sledovaniu zrealizovaných nákladov v porovnaní s nákladmi odhadnutými v žiadosti. Ak sa tieto faktory líšia v prospech žiadateľa, orgán Enova môže upraviť finančnú pomoc smerom nadol s cieľom odzrkadliť aktuálnu nákladovú štruktúru (23).

Základ pre požiadavku spúšťania zahŕňa primeranú návratnosť kapitálu. Použitá diskontná sadzba bola pre všetky projekty stanovená pri hodnote 7 % ročne (nominálna sadzba pred zdanením), ku ktorej sa pripočítal určitý počet percentuálnych bodov ako riziková prémia. Nórska vláda konštatovala, že Enova bude vo svojej analýze vychádzať z teoretických hodnôt navrhnutých vo verejných správach uznávaných vládnych inštitúcií v Nórsku, pričom sa riziková prémia bude pohybovať v rozmedzí od 2,5 do 4,5 % v závislosti od druhu energie a projektu.

5.3.   Opatrenia na úsporu energie

V súlade s oznámeným systémom (24) sa podpora pre investovanie do opatrení na úsporu energie vypočíta podľa tej istej metódy výpočtu čistej súčasnej hodnoty, aká sa používa pre projekty obnoviteľnej energie.

5.4.   Nová energetická technológia

V tejto kategórii Enova podporuje technológie, ktoré ešte potrebujú určitý vývoj a ktoré je potrebné ďalej testovať skôr, ako sa stanú ekonomicky životaschopnými, hoci už prešli etapou výskumných a vývojových projektov, na ktoré sa vzťahuje kapitola 14 usmernenia orgánu o štátnej pomoci, ktorá je venovaná pomoci na výskum a vývoj. Príkladmi takýchto technológií sú zariadenia na využívanie energie prílivov alebo vĺn. Projekty môžu byť zamerané na dosiahnutie energetickej účinnosti alebo na podporenie výroby obnoviteľnej energie.

Počas formálneho zisťovania nórske orgány vysvetlili, že táto kategória by sa mohla považovať za podkategóriu investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie a na úsporu energie opísanú vyššie. V minulosti sa 95,3 % podporených projektov v rámci tejto kategórie týkalo výroby obnoviteľnej energie a 4,3 % sa týkalo opatrení na úsporu energie (25).

Enova podpísal s Nórskou radou pre výskum dohodu o „zavedení inovatívnych riešení v oblasti energetiky“ zameraných na úsporu energie a výrobu tepla zo slnečnej energie a biomasy. Podľa nórskych orgánov táto dohoda nepredstavuje novú schému pomoci, ale iba zvýšené zameranie na oblasť, v ktorej sa očakáva, že spolupráca medzi Enovou a radou pre výskum prinesie synergické efekty. Podľa nórskych orgánov tento mechanizmus funguje ako spoločná vstupná brána pre projekty, ktoré by sa mohli buď nachádzať v predkonkurenčnej etape (a teda by mohli získať podporu od rady pre výskum), alebo vytvárať príjmy (a mohli by získať podporu od Enovy). Projekt nedostane finančné prostriedky od obidvoch podporných subjektov. Nórske orgány však podčiarkujú, že kumulovanie pravidiel v každom prípade zaručuje, že oddiel G (66) usmernení o environmentálnej pomoci sa musí rešpektovať. V tomto oddiele usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že podpora podľa týchto usmernení sa nemôže spájať s inými formami štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak takéto prekrývanie vytvára intenzitu pomoci vyššiu, ako ustanovujú usmernenia o environmentálnej pomoci.

Keďže Enova má podporovať len projekty, ktoré vytvárajú príjem, tento orgán používa uvedený výpočet čistej súčasnej hodnoty rovnako aj na podporu nových technologických projektov. Príjmy projektov sa zakladajú na výrobe elektriny a tepla na predaj, čo podľa nórskych orgánov predstavuje príjmy, na základe ktorých možno na projekty uplatniť metódu výpočtu čistej súčasnej hodnoty.

5.5.   Energetické audity

Enova ponúka podnikom aj bezplatné poradenské a konzultačné služby na dosiahnutie energetickej účinnosti. Účelom tejto podpory je zvýšiť počet podnikov, ktoré vykonávajú audity a analýzy energetiky, a pomôcť im znížiť príslušné náklady. Ako bolo oznámené, tieto služby neboli právne obmedzené ani na pomoc pod prahom dne minimis, ani na pomoc malým a stredným podnikom. Boli cielené na určité podniky. V texte programu na rok 2003 bola cieľová skupina opísaná ako vlastníci súkromných a verejných budov s celkovou plochou povrchu nad 5 000 štvorcových metrov a priemyselné podniky, ako aj nájomcovia veľkých plôch. Od roku 2003 Enova prideľovala firmám peniaze skôr na nákup takýchto poradenských a konzultačných služieb než na samotné poskytovanie služieb.

Nórske orgány zdôrazňujú, že podpora v rámci týchto programov by sa mala odlišovať od vyučovacích a vzdelávacích programov. Je to spôsobené tým, že finančné prostriedky sa poskytujú spoločnostiam priamo na vykonávanie energetických auditov a analýz energetiky a na identifikáciu buď investícií do úspor energie alebo zmien v správaní sa v rámci podnikov. Orgán bude preto v tomto rozhodnutí posudzovať túto podporu oddelene. Nórske orgány ďalej tvrdia, že programy sú podobné energetickým auditom v rámci fínskej schémy schválenej Komisiou (26).

V minulosti sa mohli poskytovať granty, ktoré pokrývali až 50 % oprávnených nákladov. Podľa nórskych orgánov sa od 1. januára 2004 poskytuje podpora len na 40 % oprávnených nákladov.

5.6.   Informačné a vzdelávacie programy v oblasti energetickej účinnosti

Enova prevádzkuje informačnú linku pomoci v energetike, prostredníctvom ktorej sa informácie a rady poskytujú bezplatne každému, kto má záujem o dosiahnutie vyššej energetickej účinnosti. Keďže Enova nemá kapacitu na to, aby sama vykonávala tieto činnosti, nórske orgány uvádzajú, že služby boli uvedené do súladu s pravidlami verejného obstarávania. Enova nerozhoduje sama o tom, komu sa takéto rady a informácie majú poskytovať.

Až do 1. januára 2003 Enova ponúkala široko propagovaný program, podľa ktorého sa otázkami týkajúcimi sa energetickej účinnosti, ktoré vyžadujú konkrétne sledovanie v domácnostiach a podnikoch na mieste, zaoberalo dvadsať regionálnych centier účinnosti, ktoré v tejto oblasti zastupovali orgán Enova. Podpora sa poskytovala bezplatne a na každú žiadosť boli vyhradené približne dve hodiny. Nórske orgány konštatujú, že Enova nevyužívala voľnosť rozhodovania podľa vlastného uváženia ohľadne príjemcov, ktorým sa má poskytovať táto služba.

V prípade vzdelávacích opatrení sa treba zmieniť o programoch uvedených ďalej. Nórske orgány zdôrazňujú, že hospodárska súťaž medzi ponúkajúcimi subjektmi a nákladová efektívnosť projektov sú veľmi dôležité.

Až do 1. januára 2005 Enova poskytovala program (27) zameraný na vývoj učebného materiálu a študijných koncepcií s cieľom stimulovať a zachovávať v spoločnostiach poznatky týkajúce sa obnoviteľných druhov energie. Program bol organizovaný ako proces ponukového konania a Enova uhradila 50 % celkových nákladov spojených s vypracovaním projektu. Cieľom programu bolo stimulovať vývoj učebného materiálu o energetickej účinnosti (kníh, softvéru atď.), ako aj podporiť rozvoj kurzov súvisiacich s energetikou, napr. na vysokých školách alebo vyvíjaných odbormi, atď. Program bol otvorený pre verejné, súkromné a neziskové subjekty. Text programu na roky 2003 a 2004 obsahoval zoznam, podľa ktorého sa určovali priority (napr. projekty pre stavebníctvo, projekty zahŕňajúce verejné/súkromné partnerstvá a projekty, ktoré sa mali obchodovať do 1. augusta 2003). V prípade programu na rok 2003 bolo doplňujúce vzdelávanie zamerané najmä na vysoké školy, odbory, obchodné organizácie a súkromných vzdelávacích operátorov (1. fáza) a na architektov, dodávateľov, podnikateľov a ďalší personál pracujúci s energetickými systémami v komerčných budovách (2. fáza), alebo na stavebníctvo (text programu na rok 2004).

V záujme propagácie vzdelávacieho programu na rok 2004 Enova ponúkla program na vypracovanie vzdelávacích kurzov v energetike pre odborných pracovníkov a technikov. Tento program bol organizovaný prostredníctvom verejnej súťaže. Enova zaplatila tento kurz len prvým 50 osobám, ktoré ho mali absolvovať. Podľa nórskych orgánov sa táto podpora poskytla priamo jednotlivcom a nie podnikom.

Uvedené programy zamerané na učebný materiál sa skončili 31. decembra 2004. Podľa nórskych orgánov by mal orgán o nových programoch informovaný. Podporu v rámci programu dostalo celkovo 33 projektov. Nórske orgány konštatujú, že niektoré projekty mohli spadať do prahu de minimis. Okrem toho, určitú podporu dostali subjekty verejného sektoru, vysoké školy a ďalšie vzdelávacie subjekty a neziskové organizácie. Nórske orgány tvrdia, že v prípade týchto subjektov sa podpora, ktorú poskytla Enova, netýkala hospodárskej činnosti vykonávanej podnikom spadajúcim do sféry pôsobnosti článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ale bola to skôr podpora vzdelávacej činnosti

Schéma ako taká neobsahuje žiadne obmedzenia určujúce, že pomoc by sa mala poskytovať len určitým druhom subjektov alebo činností. Nevyžaduje ani, že podpora by nemala prekročiť prah de minimis, ako je stanovené v akte uvedenom v bode 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP (28). Podpora nebola obmedzená ani na malé a stredné podniky (29), ako je stanovené v akte uvedenom v bode 1 písm. f) prílohy XV k Dohode o EHP, ani nebola štruktúrovaná tak, aby spĺňala požiadavky aktu uvedeného v bode 1 písm. d) v prílohe XV k Dohode o EHP (30) (pomoc vzdelávaniu).

Okrem toho, Enova prevádzkuje program zameraný na zvýšenie zručností plánovania v energetike v orgánoch miestnej správy, najmä v oblasti verejného plánovania a územného plánovania v súlade s nórskym zákonom o plánovaní a výstavbe. Program, ktorý sa ponúka bezplatne, je zameraný na rozhodovacie subjekty vysokej úrovne a na odborných pracovníkov v orgánoch miestnej správy. Nórske orgány konštatujú, že Enova vykonáva hodnotenie, či orgán miestnej správy poskytuje službu v rámci hospodárskej súťaže s inými prevádzkovateľmi na trhu. Ak áno, takáto činnosť nebude podporená.

6.   Príjemcovia pomoci/intenzity pomoci pre investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie

Zisťovanie orgánu súvisí s prebiehajúcou schémou pomoci. Preto v rámci tohto rozhodnutia nemožno s konečnou platnosťou určiť potenciálnych príjemcov pomoci a ich označenie je teda len indikatívne. Nórske orgány vo svojom liste z 15. júla 2005 označili až do konca roku 2004 celkovo 236 príjemcov pomoci na energetický audit a investície (posledne menovaná bola určená len na výrobu obnoviteľnej energie a opatrenia na úsporu energie), ktorí dostali štátnu pomoc presahujúcu prah de minimis, pričom nešlo o pomoc verejným subjektom na vykonávanie ich verejných funkcií. Nórske orgány ďalej označili 33 projektov podporených v rámci vzdelávacieho programu/programu zameraného na učebný materiál.

Nórske orgány tvrdia, že ďalších odhadovaných 875 projektov sa týka buď podpory pre verejné subjekty, alebo podpory na nákup určitých služieb orgánom Enova v súlade s pravidlami verejného obstarávania.

Pre projekty obnoviteľnej energie nórske orgány predložili túto tabuľku, v ktorej je uvedená intenzita pomoci opierajúce sa o celkové investičné náklady, ktorá bola poskytnutá na projekty obnoviteľnej energie rokoch 2002 – 2004:

| Obnoviteľná energia | | Intenzita pomoci v % celkových investičných nákladov, podpora vypočítaná podľa metódy čistej súčasnej hodnoty |
| --- | --- | --- |
| | Počet projektov | Priemer | Maximum |
| Vietor | 10 | 23 % | 68 % |
| Diaľkové vykurovanie | 19 | 20 % | 31 % |
| Bio | 31 | 20 % | 50 % |
| Nová obnoviteľná energia | 1 | 25 % | 25 % |

Obnoviteľná energia

Intenzita pomoci v % celkových investičných nákladov, podpora vypočítaná podľa metódy čistej súčasnej hodnoty

Počet projektov

Priemer

Maximum

Vietor

10

23 %

68 %

Diaľkové vykurovanie

19

20 %

31 %

Bio

31

20 %

50 %

Nová obnoviteľná energia

1

25 %

25 %

7.   Rozpočet a trvanie

Dohoda na roky 2002 – 2005 (pozri oddiel I.2.3 tohto rozhodnutia) bola predĺžená do konca roku 2006. Ráta sa s tým, že dohoda bude ďalej predĺžená do 31. decembra 2010. Nórske orgány predložili tento prehľad rozpočtu schémy:

| | Štátny rozpočet,
  milióny NOK | Poplatok zo sadzieb,
  milióny NOK | Celkový rozpočet,
  milióny NOK | Celkový rozpočet,
  milióny EUR (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 270 | 161 | 431 | 57,3 |
| 2003 | 259 | 192 | 451 | 56,4 |
| 2004 | 60 | 470 | 530 | 63,3 |
| 2005 | 0 | 650 | 650 | 79,3 |

Štátny rozpočet,

milióny NOK

Poplatok zo sadzieb,

milióny NOK

Celkový rozpočet,

milióny NOK

Celkový rozpočet,

milióny EUR (31)

2002

270

161

431

57,3

2003

259

192

451

56,4

2004

60

470

530

63,3

2005

0

650

650

79,3

8.   Kumulovanie

Pokiaľ ide o kumulovanie podpory, ktorú udelila Enova, s inými formami vládnej podpory, orgán uvádza, že projekty môžu v zásade dostávať pomoc z iných zdrojov. Nórske orgány v oznámení konštatovali, že zabezpečia, aby poskytovaná pomoc nikdy neprekročila prah uvedený v oddiele G. (66) usmernení o environmentálnej pomoci. Ako už bolo uvedené, tento oddiel stanovuje, že pomoc schválená podľa usmernení o environmentálnej pomoci sa nemôže spájať s inými formami štátnej pomoci, ak má takéto prekrývanie za následok intenzitu pomoci, ktorá je vyššia než intenzita pomoci stanovená v usmerneniach o environmentálnej pomoci. Žiadatelia musia vyrozumieť Enovu, ak predložili žiadosti o doplnkovú štátnu pomoc.

9.   Zmeny a doplnenia, ktoré navrhli nórske orgány

Nórske orgány s cieľom dosiahnuť zlučiteľnosť systému s environmentálnymi usmerneniami navrhli niektoré zmeny a doplnenia svojho systému, ktoré sú uvedené ďalej. Počas zisťovania orgánu nórske orgány začali realizovať tieto zmeny a doplnenia.

9.1.   Zmeny a doplnenia pre investičnú podporu týkajúcu sa výroby obnoviteľnej energie

1.   Nórsko obmedzí podporu projektov, ktoré spadajú do rámca definície obnoviteľných zdrojov energie v článku 2 písm. a) a písm. b) (pre biomasu) smernice 2001/77/ES. Okrem toho pre existujúce vodné elektrárne sa neposkytne žiadna podpora.

2.   Výška pomoci sa vypočíta podľa metódy výpočtu čistej súčasnej hodnoty založenej na rozdiele medzi výrobnými nákladmi a trhovou cenou. Pomoc sa poskytne vo forme paušálnej sumy. Použitá metóda je uvedená nižšie (ilustrovaná na príklade aktuálneho projektu veternej energie, sumy sú vyjadrené v NOK):

| Oprávnené investičné náklady (32) | 123 000 000 |
| --- | --- |
| Výroba kWh/rok | 45 700 000 |
| Cena NOK/kWh | 0,25 |
| Ročný príjem (33) | 11 425 000 |
| Prevádzkové náklady NOK/kWh | 0,10 |
| Ročné prevádzkové náklady | 4 570 000 |
| Čistý ročný príjem | 6 855 000 |
| Ekonomická životnosť, roky | 25 |
| Návratnosť kapitálu | 6,33 % |
| Čistá súčasná hodnota | –38 000 000 |
| Investičná pomoc | 38 000 000 |

Oprávnené investičné náklady (32)

123 000 000

Výroba kWh/rok

45 700 000

Cena NOK/kWh

0,25

Ročný príjem (33)

11 425 000

Prevádzkové náklady NOK/kWh

0,10

Ročné prevádzkové náklady

4 570 000

Čistý ročný príjem

6 855 000

Ekonomická životnosť, roky

25

Návratnosť kapitálu

6,33 %

Čistá súčasná hodnota

–38 000 000

Investičná pomoc

38 000 000

Vzorový výpočet sa v porovnaní s oznámeným systémom bude zakladať na „oprávnených“ investičných nákladoch a nie na úplných nákladoch. Ako konštatovali nórske orgány, finančné náklady, rôzne náklady a náklady na odškodnenie nie sú zahrnuté do oprávnených nákladov, aspoň nie od 1. januára 2004.

3.   Trhová cena za elektrinu použitá v uvedenom výpočte sa prevezme z relevantných cien Nordpoolu. V prípade diaľkového vykurovania to bude relevantná cena, s ktorou musí rátať konečný spotrebiteľ nafty alebo elektriny (podľa toho, ktorá je nižšia), keď sa prijme rozhodnutie o štátnej podpore. Ak je ekonomika projektu založená na veľkoodberateľských zmluvách, v ktorých sa ceny odchyľujú od badateľnej ceny elektriny a nafty pre konečného spotrebiteľa, zmluvnými cenami bude relevantná cena. Pokiaľ ide o výrobu elektriny, ktorá sa neprivádza do elektrickej siete, použije sa cena pre konečného spotrebiteľa vrátane dane.

4.   Pomoc môže pokrývať primeranú návratnosť kapitálu. Diskontnú sadzbu a rizikovú prémiu bude pre Enovu určovať externý expert pre každé príslušné odvetvie obnoviteľnej energie.

Treba poznamenať, že nórske orgány predložili orgánu správu, ktorú vypracoval určený nezávislý expert, spoločnosť First Securities ASA (34). Expert používa model určenia ceny kapitálu (35) a vypočítané diskontné sadzby vo výške 7 % pre veternú energiu, 6 % pre diaľkové vykurovanie, využívanie bioenergie a energie. Výpočet sa chápe ako rámec, ktorý umožňuje orgánu Enova diskutovať o využití ekvitných diskontných sadzieb pre jednotlivé projekty. Konkrétne, takzvaná beta hodnota by mohla byť väčšmi závislá od rizík projektu (36) a viesť k vyšším diskontným sadzbám.

Nórske orgány budú každoročne preskúmavať a aktualizovať úrokovú sadzbu a rizikovú prémiu. Ak dôjde k nečakaným zmenám, ktoré významne ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa vyskytne medzi ročnými aktualizáciami, nórske orgány uskutočnia príslušnú mimoriadnu úpravu diskontnej sadzby. Toto sa však vzťahuje len na prípad, ak existuje dôvod domnievať sa, že zmena má trvalý charakter.

5.   Oprávnené investičné náklady sú náklady uvedené v rozhodnutí Komisie č. 75/2002 – Fínsko (37). Nórske orgány konštatujú, že Enova akceptuje od 1. januára 2005 len tieto náklady ako oprávnené.

6.   Nebude sa poskytovať žiadna pomoc presahujúca sumu nevyhnutnú na spustenie projektu. To znamená, že v prípade zápornej čistej súčasnej hodnoty vyplývajúcej z výpočtu čistej súčasnej hodnoty, ktorá sa vypočíta v súlade s parametrami stanovenými v bode (2), štátna podpora sa poskytne len na zabezpečenie toho, aby projekt nemal žiadne straty, t. j. aby sa čistá súčasná hodnota rovnala nule.

7.   Projekt s vypočítanou nulovou sadzbou alebo kladnou čistou súčasnou hodnotou bez pomoci nebude oprávnený na žiadnu pomoc.

8.   Podpora udeľovaná v rámci tejto schémy, s výnimkou podpory na biomasu, nikdy neprekročí prah stanovený v rámci oddielu D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. Oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci obmedzuje podporu na rozdiel medzi trhovou cenou a výrobnými nákladmi, ktorého maximálna hodnota sa zistila pri odpisovaní elektrárne, na základe čoho sa odpisovanie elektrárne má chápať len ako investičné náklady. Pomoc sa môže vzťahovať aj na primeranú návratnosť, ak môže Nórsko preukázať, že je to nevyhnutné vzhľadom na slabú konkurencieschopnosť niektorých obnoviteľných zdrojov energie.

9.   V rámci metodiky Enovy na výpočet úrovní pomoci bude maximálna výška pomoci, ktorú poskytne Enova, obmedzená na investičné náklady. Projekty, ktoré v čase investovania generujú záporné EBITDA (38) za bežných prevádzkových podmienok, nebudú oprávnené na vôbec žiadnu pomoc. Diskontná sadzba použitá na tento účel bude diskontná sadzba, ktorú používa Enova, ako sa uvádza v bode (4) oddielu 9.1 tohto rozhodnutia.

10.   V prípade biomasy možno poskytnúť operatívnu pomoc presahujúcu investičné náklady. Za žiadnych okolností sa však neposkytne väčšia operatívna pomoc ako tá, ktorá sa predpokladá v oddiele D.3.3.1 (55) (39) usmernení o environmentálnej pomoci.

11.   Pre podporu v rámci systému bude biomasa definovaná ako „biologicky rozložiteľná frakcia výrobkov, odpadu a rezíduí z poľnohospodárstva (vrátane rastlinných a živočíšnych látok), lesného hospodárstva a príbuzných odvetví, ako aj biologicky rozložiteľná frakcia priemyselného a komunálneho odpadu“ (pozri článok 2 písm. b) smernice 2001/77/ES). V prípade podpory bioenergie, ktorá obsahuje iné zdroje ako biomasu, operatívna pomoc stanovená v bode (10) sa poskytuje len na tú časť, ktorá obsahuje biomasu. Podpora ostatných častí bola obmedzená na investičnú podporu definovanú v bode (5).

12.   Táto schéma bude limitovaná do 1. januára 2011.

Nórske orgány predložili aj tieto údaje o prevádzkových nákladoch na výrobu obnoviteľnej a štandardnej energie:

Celkové prevádzkové náklady, NOK/kWh

| Technológia | Prevádzkové náklady a náklady na údržbu | Palivo | Celkové prevádzkové náklady |
| --- | --- | --- | --- |
| Čísla zo správy IEA: Plánované náklady na výrobu elektriny v roku 2005 aktualizované |
| Uhlie | 0,034 – 0,068 | 0,076 – 0,152 | 0,11 – 0,22 |
| Plyn | 0,023 – 0,031 | 0,187 – 0,249 | 0,21 – 0,28 |
| Kombinovaná výroba tepla a energie | | | 0,17 – 0,44 |
| Čísla zo správy NVE: Náklady na výrobu energie a tepla v roku 2002 |
| Vietor | 0,05 | | 0,05 |
| Čísla z projektového portfólia Enovy (príklady) |
| Vietor | 0,05 – 0,10 | 0 | 0,05 – 0,10 |
| Bioenergia | 0,07 – 0,15 | 0,2 – 0,3 | 0,27 – 0,45 |
| Nová obnoviteľná energia | | | 0,05 |
| Diaľkové vykurovanie | | | 0,05 – 0,10 |

Technológia

Prevádzkové náklady a náklady na údržbu

Palivo

Celkové prevádzkové náklady

Čísla zo správy IEA: Plánované náklady na výrobu elektriny v roku 2005 aktualizované

Uhlie

0,034 – 0,068

0,076 – 0,152

0,11 – 0,22

Plyn

0,023 – 0,031

0,187 – 0,249

0,21 – 0,28

Kombinovaná výroba tepla a energie

0,17 – 0,44

Čísla zo správy NVE: Náklady na výrobu energie a tepla v roku 2002

Vietor

0,05

0,05

Čísla z projektového portfólia Enovy (príklady)

Vietor

0,05 – 0,10

0

0,05 – 0,10

Bioenergia

0,07 – 0,15

0,2 – 0,3

0,27 – 0,45

Nová obnoviteľná energia

0,05

Diaľkové vykurovanie

0,05 – 0,10

9.2.   Opatrenia na úsporu energie

Pokiaľ ide o oznámený systém, nórske orgány tvrdia, že výpočet čistej súčasnej hodnoty sa má akceptovať aj pre výpočet podpory pre opatrenia na úsporu energie. Nórske orgány však navrhli tieto zmeny v budúcom uplatňovaní podporných opatrení na úsporu energie:

Nórske orgány vypočítajú výšku investičnej pomoci pre opatrenia na úsporu energie podľa oddielu D.1.3 (25) (40) usmernení o environmentálnej pomoci v spojení s oddielom D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci, t. j. investičné náklady na projekt budú striktne obmedzené na dodatočné investičné náklady nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov. To znamená, že investičné náklady na úsporu energie sa budú porovnávať s nákladmi na technicky porovnateľnú investíciu, ktorá neposkytuje rovnakú mieru ochrany životného prostredia. V prípadoch investovania do doplnkového zariadenia a postupov so žiadnou inou funkciou, než je úspora energie, keď nejestvuje žiadna alternatívna porovnateľná investícia, sú porovnateľné investičné náklady stanovené na nule. Náklady na nahradenie strojov s cieľom splniť požadované nórske normy nie sú oprávnené na podporu.

| 1. | Náklady sa vypočítajú očistené od prínosov hromadiacich sa z každého zvýšenia kapacity, nákladov na úspory spôsobených počas prvých piatich rokov investície a doplnkovej vedľajšej výroby počas tohto päťročného obdobia. |
| --- | --- |

1.

Náklady sa vypočítajú očistené od prínosov hromadiacich sa z každého zvýšenia kapacity, nákladov na úspory spôsobených počas prvých piatich rokov investície a doplnkovej vedľajšej výroby počas tohto päťročného obdobia.

| 2. | Oprávnené náklady budú obmedzené na investičné náklady. V tomto zmysle budú oprávnené náklady rovnaké ako náklady, ktoré Európska komisia uviedla vo svojom rozhodnutí č. 75/2002 – Fínsko (41). Od 1. januára 2005 nórske orgány považujú za oprávnené len takéto náklady. |
| --- | --- |

2.

Oprávnené náklady budú obmedzené na investičné náklady. V tomto zmysle budú oprávnené náklady rovnaké ako náklady, ktoré Európska komisia uviedla vo svojom rozhodnutí č. 75/2002 – Fínsko (41). Od 1. januára 2005 nórske orgány považujú za oprávnené len takéto náklady.

| 3. | Výška pomoci bude obmedzená na 40 % dodatočných nákladov vypočítaných podľa uvedených parametrov a v rámci tejto schémy sa nebude poskytovať žiadna operatívna pomoc. Podľa oddielu D.1.5 (30) usmernení o environmentálnej pomoci by sa pomoc pre malé a stredné podniky mohla zvýšiť o 10 percentuálnych bodov. Na tento účel budú malé a stredné podniky definované podľa kapitoly 10.2 usmernení orgánu o pomoci pre mikropodniky, malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

3.

Výška pomoci bude obmedzená na 40 % dodatočných nákladov vypočítaných podľa uvedených parametrov a v rámci tejto schémy sa nebude poskytovať žiadna operatívna pomoc. Podľa oddielu D.1.5 (30) usmernení o environmentálnej pomoci by sa pomoc pre malé a stredné podniky mohla zvýšiť o 10 percentuálnych bodov. Na tento účel budú malé a stredné podniky definované podľa kapitoly 10.2 usmernení orgánu o pomoci pre mikropodniky, malé a stredné podniky.

| 4. | Nórska vláda zabezpečí, aby celková pomoc v prípade jej kombinovania s inými verejnými dotáciami neprekročila uvedené limity. |
| --- | --- |

4.

Nórska vláda zabezpečí, aby celková pomoc v prípade jej kombinovania s inými verejnými dotáciami neprekročila uvedené limity.

| 5. | Táto schéma bude limitovaná do 1. januára 2011. |
| --- | --- |

5.

Táto schéma bude limitovaná do 1. januára 2011.

9.3.   Podpora na nové energetické technológie

Nórske orgány vyhlasujú, že projekty nových technológií, pokiaľ ide o projekty obnoviteľnej energie, sa majú podporovať v súlade s pravidlami na podporu výroby a využívania obnoviteľných zdrojov energie (metóda čistej súčasnej hodnoty). Pokiaľ ide o energeticky účinné technológie, budú sa uplatňovať mechanizmy výpočtu úspory energie. Podpora bude okrem iného zahŕňať projekty, ktoré sa predtým testovali len v laboratóriách, majú obmedzené využitie alebo sa vyvíjajú za podmienok odlišných od podmienok v Nórsku a potrebujú úpravu.

Predsúťažné projekty spadajúce do usmernení orgánu o štátnej pomoci na výskum a vývoj budú oznamované jednotlivo. Projekty, ktoré predstavujú vylepšenie existujúcich výrobkov alebo výrobného programu, sa nebudú podporovať. To isté platí pre projekty, ktoré sa už začali realizovať, alebo pre ktoré sa prijalo rozhodnutie o ich začatí.

9.4.   Informačné a vzdelávacie opatrenia v oblasti energetickej účinnosti

Nórske orgány potvrdili, že programy zamerané na učebný materiál a koncepcie štúdia, vzdelávacie kurzy pre technických zamestnancov a pokračovanie na mieste sa skončili k 1. januáru 2005. Ak sa budú tieto alebo podobné projekty realizovať v budúcnosti, orgán bude o nich vyrozumený v predstihu.

Nórske orgány ďalej potvrdili, že programy odbornej prípravy pre verejné subjekty sa týkajú len verejných funkcií orgánov miestnej správy (pozri tiež oddiel I.5.6 tohto rozhodnutia).

9.5.   Rôzne

Nórske orgány ďalej potvrdili, že podpora sa uplatňuje nediskriminačným spôsobom aj na zahraničných investorov, ktorí musia pravidelne podávať orgánu správy a uplatňovaní tejto schémy. Nórske orgány predložili orgánu zoznam obsahujúci osem príkladov zahraničných prevádzkovateľov, ktorí dostali podporu v rámci energetického fondu.

10.   Dôvody na začatie konania vo veci formálneho zisťovania

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania zastával názor, že opatrenia týkajúce sa úspory energie, podpory na nové energetické technológie a podpory na investovanie do výroby obnoviteľnej energie predstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Pokiaľ ide o informačné a vzdelávacie opatrenia (vrátane poradenských a konzultačných služieb), orgán poznamenal, že s výnimkou informačnej linky pomoci a prípadne prehliadok na mieste mal fond rozsiahle možnosti konať podľa vlastného uváženia. Okrem toho, orgán konštatoval, že toto konanie podľa vlastného uváženia viedlo k tomu, že podporné opatrenia sa premenili skôr na selektívne ako na všeobecné opatrenia. Ukázalo sa, že všetky opatrenia narušili, alebo hrozilo, že narušia hospodársku súťaž a ovplyvnia obchod medzi zmluvnými stranami. Keďže pomoc súvisiaca s energetickým fondom nebola orgánu včas oznámená, táto pomoc predstavovala nezákonnú pomoc v zmysle článku 1 písm. f) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Pokiaľ ide o posúdenie zlučiteľnosti, orgán rozlišoval medzi oznámeným energetickým fondom a systémom so zmenami a doplneniami, ktoré navrhli nórske orgány.

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyjadril pochybnosti o tom, či investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie môže byť opodstatnená na základe usmernení o environmentálnej pomoci. Orgán zdôraznil najmä, že podpora sa nezakladala na metodike „dodatočných nákladov“ uvedenej v oddiele D 1.3 (27) a oddiele D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci. Identifikoval skôr potrebu pomoci vykonaním výpočtu čistej súčasnej hodnoty projektu. Orgán konštatoval, že nejestvovali žiadne dostatočné záruky, že budú podporené len náklady súvisiace s investíciami. Ďalej, neexistoval žiadny mechanizmus, ktorý by zabránil akejkoľvek nadmernej kompenzácii. V prípade opatrení na úsporu energie orgán zdôraznil, že usmernenia o environmentálnej pomoci, na rozdiel od projektov obnoviteľnej energie, striktne trvali na podpore vo výške 40 % oprávnených investičných nákladov. Pri výpočte čistej súčasnej hodnoty, ktorý uplatňovali nórske orgány, nebolo isté, či sa tento prah bude dodržiavať. V prípade projektov energetických technológií, ako aj energetických auditov orgán požadoval viac informácií. K podpore na informačné a vzdelávacie opatrenia orgán poznamenal, že schéma pomoci v tejto súvislosti nebola obmedzená na podporu de minimis (aj keď podpora pre niektoré projekty mohla zostať pod prahom), alebo bola obmedzená na malé a stredné podniky. Na základe toho orgán v rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania dospel k prvotnému záveru, že oznámený systém nebol zlučiteľný s ustanoveniami EHP o štátnej pomoci.

Orgán sa vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania zaoberal aj zmenami a doplneniami, ktoré navrhli nórske orgány. Konštatoval, že bude ďalej skúmať, či možno akceptovať nórsku metódu zakladať podporu na výpočte čistej súčasnej hodnoty príslušného projektu, ak sa nórske orgány rozhodli obmedziť podporu na rozdiel medzi trhovou cenou a výrobnými nákladmi, pozri oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. Orgán sa zaoberal aj otázkou, ako budú nórske orgány v praxi uplatňovať požiadavku tretej vety oddielu D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. Tento oddiel predpisuje, že žiadna ďalšia energia, ktorú vyrobila elektráreň, akonáhle dostala podporu, už nebude spĺňať podmienky na poskytnutie ďalšej pomoci. Orgán ďalej vyjadril pochybnosti o podpore projektov, ktorých čistá súčasná hodnota bude stále záporná v dôsledku vysokých prevádzkových nákladov potom, čo dostali podporu od Enovy.

Orgán si nemohol utvoriť konečný názor na podporu pre nové energetické technológie a vzdelávacie opatrenia ani na poradenské a konzultačné služby (energetické audity).

11.   Pripomienky tretích strán

Orgán dostal od tretích strán jednu pripomienku k svojmu rozhodnutiu začať konanie. Nemecké ministerstvo pre životné prostredie, zachovanie prírody a jadrovú bezpečnosť vyhlasuje, že nejestvuje žiadna možnosť jasne identifikovať relevantný trh a zistiť, či podporené podniky budú skutočne konkurovať nepodporeným podnikom a či získajú nejakú výhodu. Nemecké ministerstvo ďalej tvrdí, že zásada určovania dodatočných nákladov na výrobu obnoviteľnej energie nie je veľmi vhodná na stanovenie výšky pomoci, pokiaľ nejestvuje žiadna všeobecne uplatniteľná a jasne stanovená definícia pojmu dodatočných nákladov. Pokiaľ ide o 40 % prah pre intenzity pomoci, nemecké ministerstvo je toho názoru, že to často neposkytne dostatočnú motiváciu pre súkromného investora aby konal, pretože bude musieť prevziať 60 % nákladov. Možno preto zvážiť, či by sa podpora nemala zakladať skôr na pomernej časti celkových investičných nákladov. Nemecké ministerstvo tvrdí, že prípadová prax Komisie prekonala v tejto súvislosti niektoré nedostatky usmernení o environmentálnej pomoci.

12.   Pripomienky nórskych orgánov

Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci, nórske orgány vo svojej odpovedi z 15. júla 2006 zaujali stanovisko, že orgán uplatňuje príliš striktný výberový test, ktorý neponecháva priestor na konanie podľa vlastného uváženia v prípade programov, ktoré sú v podstate prístupné pre všetky spoločnosti. Pokiaľ ide o podporu na učebný materiál, Enova konala podľa vlastného uváženia, keď vylúčila len tie projekty, ktoré nespĺňali ciele programu, alebo ktoré nemohli zabezpečiť dostatočnú kvalitu. Minimálne kritériá mali preto objektívny charakter.

Nórske orgány v uvedenom liste ďalej tvrdia, že orgán mal uskutočniť posúdenie zlučiteľnosti Energetického fondu priamo na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ako to urobila Komisia v schéme fondu prenájmu WRAP pre Spojené kráľovstvo (42).

Pokiaľ ide o posúdenie zlučiteľnosti investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie, nórske orgány konštatujú, že pre oznámenú výrobu obnoviteľnej energie prvok systému súvisiaci s hospodárskou súťažou medzi projektmi vylučuje akúkoľvek nadmernú kompenzáciu. Ďalej, v dohode medzi orgánom Enova a ministerstvom sa uvádza, že akákoľvek poskytnutá pomoc musí byť zlučiteľná s Dohodou o EHP. Pokiaľ ide o zahrnutie nákladov, ktoré nemuseli byť oprávnené, nórske orgány tvrdia, že to by sa týkalo len malej časti nákladov.

Nórske orgány v priebehu predbežnej fázy zisťovania a vo svojej odpovedi z 15. júla 2006 poukazujú na to, že Nórsko čelí energetickej situácii, ktorá je odlišná od väčšiny európskych štátov, keďže viac ako 99 % jeho domácej výroby elektriny pochádza z vodných elektrární. Výroba energie vo vodných elektrárňach má inú nákladovú štruktúru a iné nákladové úrovne ako tradičná výroba energie vo zvyšnej časti Európy, ktorá sa zakladá na využití uhlia, plynu a jadrovej energie. Porovnanie s vodnou energiou pre výpočet dodatočných nákladov na výrobu novej obnoviteľnej energie na základe usmernení sa podľa názoru nórskych orgánov nedá uskutočniť. Uplatňovanie zvolenej metodiky prináša ďalšie dôležité výhody. Po prvé, metóda čistej súčasnej hodnoty je všeobecne používaná metodika v sektore energetiky, ako aj v iných priemyselných sektoroch. Odkazovaním na trhovú cenu sa vyberajú objektívne a ľahko dostupné kritériá. Používaním tejto metódy pre všetky projekty žiadajúce o podporu môže Enova porovnávať rôzne projekty uchádzajúce sa o štátnu pomoc na rovnakom základe a poskytovať podporu tým projektom, ktoré majú najlepší pomer pomoci k environmentálnemu prínosu. Po druhé, táto metóda zabezpečí, že projekt dostane len takú sumu, ktorá je nevyhnutná na to, aby sa mohol dostať na trh.

Nórsko vyhlasuje, že ak by sa mali environmentálne usmernenia uplatňovať doslovne, nórske orgány by museli doplniť schému investičnej pomoci o schému operatívnej pomoci, o ktorej by sa napokon tiež muselo rozhodovať na základe výpočtu čistej súčasnej hodnoty. Takto poskytnutá operatívna pomoc by fakticky predstavovala schému investičnej pomoci, kde by sa dotácia vyplácala skôr v splátkach než vo forme jednorázovej sumy bez akéhokoľvek podstatného rozdielu v možnosti podpory, ale s menej transparentným a administratívne zložitejším systémom (43). V oznámenom systéme by bol orgán Enova zapojený len do investičnej fázy projektu.

Nórske orgány vo svojej odpovedi z 15. júla 2006 súhlasia so zistením orgánu v rozhodnutí o začatí konania, že metóda Enovy vedie vo všeobecnosti k investičnej pomoci, ktorá je nižšia alebo rovná dodatočným investičným nákladom elektrárne na výrobu obnoviteľnej energie. Nórske orgány však namietajú proti stropu pre odpis elektrárne. Tým by sa ignorovala skutočnosť, že projekty sú oprávnené aj na primeranú návratnosť stanovenú v usmerneniach orgánu o environmentálnej pomoci (oddiel D.3.3.1 (54)) a uplatňovanú v rozhodnutí Komisie o projektoch veterných elektrární v pobrežných vodách Q7 (44). Keďže primeraná úroveň návratnosti sa stanoví na základe zistení nezávislého experta, nórske orgány tvrdia, že nejestvuje žiadne nebezpečenstvo nadmernej kompenzácie vyplývajúcej z príliš veľkorysej návratnosti.

Pokiaľ ide o požiadavku, že podporované projekty nemajú dostávať žiadnu ďalšiu pomoc, pozri oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci, nórske orgány tvrdia, že Energetický fond by mal zaviesť obmedzenie na podporu. Nórske orgány vyhlasujú, že takéto obmedzenie zabezpečia dva mechanizmy. Po prvé, keď Enova posúdi projekt, zohľadní sa celý známy príjem (peňažný tok) nezávisle od toho, či sa napríklad iná štátna pomoc kvalifikuje ako štátna pomoc. Tieto prvky budú zohľadnené na strane príjmov alebo nákladov, podľa relevantnosti, a následne zmenšia potrebu ďalšej podpory od Enovy. Po druhé, pokiaľ ide o možné zavedenie zeleného certifikačného systému, nórske orgány sa odvolávajú na doložku k zmluve, ktorá sa má uzavrieť s príjemcom pomoci, o tom, že musí splatiť, spolu s úrokmi, všetku pomoc, ktorú dostal Energetický fond, ak vstúpi na certifikačný trh.

Nórske orgány navrhli – počas formálneho zisťovania schémy – zmenu týkajúcu sa projektov, ktoré by dokonca aj s podporou, ktorú dostali od Energetického fondu, mali zápornú čistú súčasnú hodnotu. Táto zmena je teraz obsiahnutá v bode 9 oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia a stanovuje, že projekty vytvárajúce záporné EBIDTA za bežných prevádzkových podmienok v čase investovania, nemôžu dostávať vôbec žiadnu pomoc.

II.   OCEŇOVANIE

1.   Štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s uplatňovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

1.1.   Prítomnosť štátnych prostriedkov

Podľa článku 61 Dohody o EHP opatrenie musí poskytnúť štát alebo sa musí poskytnúť zo štátnych prostriedkov. V tomto prípade sa podpora rozličných investičných projektov uskutočňuje prostredníctvom grantov, ktoré sú financované zo štátneho rozpočtu z poplatkov zo sadzby za distribúciu. Financovanie prostredníctvom priamych rozpočtových príspevkov spĺňa kritérium „štátnych prostriedkov“.

Pokiaľ ide o výnosy z poplatkov zo sadzieb za distribúciu, orgán zdôrazňuje, že podľa ustanovenej judikatúry a postupov Európskej komisie sú štátne prostriedky zapojené vtedy, keď fond prevádza peňažné prostriedky a keď je fond založený štátom a fond dostáva príspevky, ktoré ukladá alebo spravuje štát (45). V tejto súvislosti bude potrebné zistiť, či štát vykonáva kontrolu nad predmetnými peňažnými prostriedkami (46). Na to, aby sa považovali za štátne prostriedky, stačí, aby boli aktíva trvale pod kontrolou verejných orgánov (47).

45

46

47

Energetický fond založil nórsky štát. Energetický fond spravuje verejný orgán Enova, ktorý vlastní nórsky štát prostredníctvom ministerstva pre ropu a energetiku. Fond bol založený, aby splnil cieľ politiky nórskeho štátu a pomohol dosiahnuť energetické ciele nórskeho štátu vo vzťahu ku Kjótskemu protokolu. Za týmto účelom nórsky štát ukladá nariadením povinný poplatok (pozri oddiel I.3 tohto rozhodnutia), z ktorého sa má fond financovať. Výšku poplatku určuje takisto štát. Výnosy z poplatku plynú priamo do Energetického fondu, ktorý ich prideľuje vybraným projektom. Orgán preto usudzuje, že nórsky štát vykonáva stálu kontrolu nad poplatkom a že tento poplatok spĺňa podmienky ako štátny prostriedok v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

1.2.   Zvýhodňovanie určitých podnikov alebo výroby určitých druhov tovaru

Na to, aby opatrenie spĺňalo podmienky ako pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí okrem toho, po prvé, poskytovať príjemcovi pomoci výhody, ktoré ho oslobodzujú od poplatkov, ktoré sa zvyčajne hradia z jeho rozpočtu. Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne tým, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V nasledujúcom texte sa bude rozlišovať medzi schémami investičnej pomoci, vrátane energetických auditov, a vzdelávacími/učebnými opatreniami.

„určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“

1.2.1.   
  Všeobecná poznámka: Hodnotenie schémy Energetického fondu ako takej, nie individuálnych grantov v rámci schémy

Všeobecná poznámka: Hodnotenie schémy Energetického fondu ako takej, nie individuálnych grantov v rámci schémy

V tomto prípade sa nižšie opísané podporné opatrenia v určitých situáciách mohli poskytovať skôr jednotlivcom ako podnikom (napr. na niektoré učebné a vzdelávacie opatrenia), alebo sa mohli týkať skôr vzdelávacej ako hospodárskej činnosti. Žiadne z rôznych podporných opatrení však nebolo formálne (zákon alebo administratívne usmernenia) obmedzené na jednotlivcov alebo určité druhy činností (48). Podpora sa mohla poskytnúť napríklad súkromným vzdelávacím prevádzkovateľom, ktorí by mohli vykonávať hospodárske činnosti alebo byť zameraní na niektoré sektory priemyslu (napr. na stavebníctvo).

48

Toto oznámenie a hodnotenie sa zaoberá Energetickým fondom ako takým, nie jednotlivými grantmi v rámci fondu. Preto nie je potrebné, aby orgán posudzoval – pre svoje hodnotenie schémy Energetického fondu ako takej (49) – či sa podpora poskytovaná v jednotlivých prípadoch neziskovým organizáciám a vzdelávacím subjektom týka (hospodárskej) činnosti podniku. Keďže schéma Energetického fondu neobsahuje v tejto súvislosti žiadne obmedzenia, orgán preto dochádza k záveru, že – s uvedenou výnimkou – podpora v rámci tejto schémy sa poskytovala podnikom.

ako takým

49

Podpora poskytovaná verejnému sektoru na vykonávanie opatrení v oblasti energetickej účinnosti ako súčasť verejnej funkcie daného subjektu nepredstavuje štátnu pomoc. To sa týka najmä programu opatrení v oblasti energetickej účinnosti pre orgány miestnej správy. Táto podpora neobsahuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, pokiaľ je obmedzená, ako to potvrdili nórske orgány, na funkciu podporovaného príjemcu ako verejného subjektu.

1.2.2.   
  Investičná podpora (výroba obnoviteľnej energie, opatrenia na úsporu energie, nová energetická technológia a energetické audity)

Investičná podpora (výroba obnoviteľnej energie, opatrenia na úsporu energie, nová energetická technológia a energetické audity)

Granty na uvedené investície prinášajú ich príjemcom výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP buď tým, že im umožňujú investovať do výroby obnoviteľnej energie alebo investovať do opatrení, ktoré znižujú ich spotrebu energie, alebo tým, že umožňujú spoločnosti (v prípade auditov cez zvýšenú kompetenciu a analýzy energie) využívať energiu efektívnejšie, a tak ďalej znižovať bežné prevádzkové náklady spoločnosti.

Podpora je tiež selektívna. V prípade investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie sa podpora vzťahuje na osobitnú kategóriu výrobcov energie.

Selektivita existuje aj v prípade iných opatrení, keďže granty sa prideľujú len určitým spoločnostiam, ktoré Enova vybrala po porovnaní projektov počas procesu predkladania žiadostí a rozhodla, ktorý je najefektívnejší projekt daného kola predkladania žiadostí, aby bol podporený. Ako sa ustanovuje v judikatúre (50), v situácii, v ktorej fond užíva „určitú mieru voľnosti, ktorá mu umožňuje upraviť finančnú pomoc so zreteľom na viacero okolností, ako je najmä výber príjemcov pomoci, výška finančnej pomoci a podmienky, za ktorých sa poskytuje, (...) systém má sklon zvýhodňovať určité podniky “
   (51). Ani jeden projekt, ktorý spĺňa aplikačné kritériá, si nemôže byť istý, že dostane podporu, keďže to závisí od ostatných projektov, ktoré s ním súťažia v procese predkladania žiadostí, a od množstva peňažných prostriedkov, ktoré je Enova ochotná prideliť v rámci konkrétneho kola hodnotení projektov. Keďže Enova sa môže voľne rozhodnúť, ako často a aký druh výziev na predloženie návrhov projektov organizuje, systém poskytuje Enove určitý priestor konať podľa vlastného uváženia, čím sa podporné opatrenia stávajú selektívnymi (52).

50

„určitú mieru voľnosti, ktorá mu umožňuje upraviť finančnú pomoc so zreteľom na viacero okolností, ako je najmä výber príjemcov pomoci, výška finančnej pomoci a podmienky, za ktorých sa poskytuje, (...) systém má sklon zvýhodňovať určité podniky “

51

52

Okrem toho, v prípade energetických auditov existuje dodatočný prvok selektivity v tom zmysle, že program (text programu na rok 2003, pozri oddiel I.5.6 tohto rozhodnutia) bol cielený na vlastníkov súkromných a verejných budov s celkovou plochou nad 5 000 štvorcových metrov a na priemyselné podniky.

1.2.3.   
  Informačné a vzdelávacie programy v oblasti energetickej účinnosti

Informačné a vzdelávacie programy v oblasti energetickej účinnosti

Orgán je toho názoru, že v prípade informačnej linky pomoci orgánu Enova nie je zahrnutá žiadna selektivita, keďže odporúčania o energetickej účinnosti sa poskytujú každému, kto má záujem o odporúčania o energetickej účinnosti bez toho, aby Enova bola schopná uplatňovať na tento účel voľnosť konania podľa vlastného uváženia.

informačnej linky pomoci

Štátna pomoc nie je zahrnutá ani v prípade prehliadok na mieste, pokiaľ ide o súkromnú domácnosť, keďže v tejto situácii sa podpora neposkytuje podnikom v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Okrem toho, ani v prípade efektívneho využívania energie v komerčných budovách orgán nekonštatuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, keďže toto opatrenie bolo otvorené pre každého, kto mal oň záujem, bez toho, aby sa Enove a jej centrám účinnosti poskytla akákoľvek voľnosť konania podľa vlastného uváženia. Inými slovami, opatrenie nespĺňa podmienku týkajúcu sa selektivity.

prehliadok na mieste

Selektívna výhoda existuje vo vzťahu k programu podpory pre vývoj učebného materiálu a vzdelávacích kurzov, pretože znižuje náklady vývojového pracovníka na vytvorenie takého materiálu alebo programu v porovnaní s inými osobami, ktoré takúto podporu nedostávajú. Orgán nesúhlasí s nórskymi orgánmi v tom, že na učebné/vzdelávacie programy uplatňuje príliš prísny test selektivity. Po prvé, podpora je cielená na určité sektory, napr. v programe na rok 2003, okrem iného, na súkromných poskytovateľov vzdelávacích služieb, alebo v programe na rok 2004 na stavebníctvo. Texty programov podčiarkujú, že ponuky štúdia majú uspokojovať potreby podnikania, najmä v prípade účasti súkromného výrobného odvetvia na financovaní programu. To ponecháva priestor na vypracúvanie sektorových riešení. Po druhé, príslušné programy stále ponechávajú Enove značné rozpätie voľnosti konať podľa vlastného uváženia. Samotné nórske orgány zdôrazňujú, že súťaž projektov je dôležitá. Preto sa niektorým projektom nemôže zaručiť podpora, aj keď spĺňajú určité objektívne kritériá, pretože by mohli utrpieť stratu, ak ostatné projekty dosiahnu v príslušnom kole hodnotenia lepší výsledok. Takisto nejestvuje žiadna záruka, že zamietnutý projekt bude podporený v ďalšom kole. Okrem toho, texty programov na roky 2003 a 2004 obsahujú zoznam priorít, čo ďalej dokazuje, že niektoré projekty, najmä tie, ktoré nie sú medzi projektmi, ktoré sa majú uprednostniť, budú mať menšiu šancu na získanie podpory. Orgán preto usudzuje, že podpora má selektívny charakter.

učebného materiálu a vzdelávacích kurzov

1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

Na to, aby opatrenia predstavovali pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musia narúšať, alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami.

V tomto prípade opatrenia posilňujú konkurenčnú situáciu podporovaných podnikov na trhoch s energiou a elektrinou v Európskom hospodárskom priestore, kde skutočne alebo potenciálne konkurujú ostatným výrobcom energie (53).

53

Dosť veľký počet projektov podporených v minulosti (pozri oddiel I.6 tohto rozhodnutia) by mohol spadať pod akt uvedený v bode 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP (nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis), pretože pridelené granty sú pod hranicou de minimis. Nie všetky podporené projekty však majú charakter pomoci de minimis. Nebola to ani podmienka schémy, že by to tak malo byť.

de minimis

de minimis

de minimis.

Keďže trh s elektrinou je do značnej miery liberalizovaný a medzi štátmi EHP existuje tok obchodovania s energetickými produktmi a elektrinou (napr. Nórsko dováža a vyváža určité percento svojej elektriny), opísané (potenciálne) narušenie hospodárskej súťaže sa uskutočňuje vo vzťahu k inými podnikom EHP. Dokazuje to aj skutočnosť, že s rôznymi druhmi elektriny sa obchoduje v Nordpoole, spoločnom rámci medzi severskými krajinami. Preto systém Energetického fondu narúša, alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovaním obchodu medzi zmluvnými stranami.

2.   Nová pomoc

Ako sa uvádza v oddiele II.1 tohto rozhodnutia, systém, ktorý poskytuje Energetický fond, znamená pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Je potrebné zistiť, či predstavuje aj novú pomoc, ktorá by sa mala v dostatočnom čase oznamovať orgánu na posúdenie, pozri článok 2 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Nová pomoc je definovaná ako pomoc (....), „ktorá nie je existujúcou pomocou, vrátane zmien v existujúcej pomoci“, pozri článok 1 písm. c) v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

„ktorá nie je existujúcou pomocou, vrátane zmien v existujúcej pomoci“

Nórska vláda tvrdí, že programy, ktoré sa zlúčili v rámci mechanizmu Energetického fondu, existovali pred vstupom Nórska do Európskeho hospodárskeho priestoru. To znamená, že tieto schémy pôvodne predstavovali existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Nórske orgány oznámením vyrozumeli orgán o zmenách v existujúcich schémach pomoci. Tieto zmeny pozostávajú najmä:

| i) | zo zlúčenia existujúcich schém v roku 2002 v rámci novoutvoreného Energetického fondu, |
| --- | --- |

i)

zo zlúčenia existujúcich schém v roku 2002 v rámci novoutvoreného Energetického fondu,

| ii) | z novej správy podpory utvorením nového administratívneho orgánu Enova, čím sa nahradilo bývalé zodpovedné Nórske riaditeľstvo pre vodné zdroje a energetiku, |
| --- | --- |

ii)

z novej správy podpory utvorením nového administratívneho orgánu Enova, čím sa nahradilo bývalé zodpovedné Nórske riaditeľstvo pre vodné zdroje a energetiku,

| iii) | z vypracovania nových energetických cieľov zo strany parlamentu, čo znamená, že opatrenia v rámci týchto schém by teraz mali dosiahnuť merateľné ciele energetickej účinnosti a výroby energie, |
| --- | --- |

iii)

z vypracovania nových energetických cieľov zo strany parlamentu, čo znamená, že opatrenia v rámci týchto schém by teraz mali dosiahnuť merateľné ciele energetickej účinnosti a výroby energie,

| iv) | a napokon z nového mechanizmu financovania (poplatky zo sadzieb za distribúciu). |
| --- | --- |

iv)

a napokon z nového mechanizmu financovania (poplatky zo sadzieb za distribúciu).

Tieto zmeny sprevádzal nový súbor právnych predpisov o Enove, ktoré majú vplyv na poskytovanú podporu v tom, že opatrenia majú teraz dosiahnuť nové ciele politiky dohodnuté v roku 2002 medzi nórskym štátom a Enovou.

Tieto zmeny neboli čisto technického alebo administratívneho charakteru [pozri článok 4 ods. 1 v rozhodnutí orgánu zo 14. júla 2004 (54)], ale výrazne zmenili predtým existujúci systém a jeho právny rámec. Po prvé, v súlade s rozhodnutím súdu vo veci Namur Les Assurances
   (55) existencia novej pomoci sa musí určiť odkazom na predpisy, ktoré ju ustanovujú. V tejto súvislosti treba poznamenať, že spolu so zriadením Energetického fondu a Enovy sa prijal celý nový súbor pravidiel, ktorými sa riadi podpora v rámci Energetického fondu a jeho financovanie. Po prvé, to bolo rozhodnutie parlamentu z 5. apríla 2001, ktorým sa zmenil a doplnil zákon o energetike z 29. júna 1990. Rozhodnutie splnomocnilo vládu, aby zaviazala distribútora energie (licenciou, „omsetningskonsesjoner“), aby k sadzbe za distribúciu elektriny pripojil poplatok, ktorý zaplatí konečný spotrebiteľ. Tento poplatok bude potom prispievať k financovaniu Energetického fondu. Vtedajšie novoprijaté nariadenie vlády z 10. decembra 2001 zavádza podrobné údaje o tom, ako sa má tento poplatok vyberať a prevádzať do Energetického fondu. V návrhoch, ktoré viedli k rozhodnutiu parlamentu, vláda definovala nové a konkrétne energetické ciele (pozri oddiel I.4 tohto rozhodnutia), ktorých splnenie sa má dosiahnuť v danom časovom rámci zriadením Energetického fondu a Enovy. Ciele a ich dosiahnutie sa ďalej špecifikovali v dohode medzi ministerstvom a Enovou. Nové nariadenie o Energetickom fonde previedlo fond do kompetencií ministerstva pre ropu a energetiku a stanovilo jeho správu Enovou. To dokazuje, že právne predpisy, ktorými sa riadi podpora opatrení v oblasti energetickej účinnosti, sa v rokoch 2000/2001 výrazne zmenili a doplnili.

54

Namur Les Assurances

55

omsetningskonsesjoner“

Tieto legislatívne a administratívne zmeny sa uskutočnili so zámerom podstatne zmeniť súčasný režim podpory a vytvoriť úplne nový spôsob financovania opatrení na úsporu energie a výrobu obnoviteľnej energie (56). Zlúčenie dvoch nových schém predstavovalo viac ako len technickú formalitu, pretože ich spojenie do jednej kapitoly sa uskutočnilo s cieľom zabezpečiť lepšie cielenú štátnu podporu a dosiahnuť hmatateľnejšie výsledky z hľadiska udržateľných politík v oblasti energetiky. Rozhodnutia o podpore projektov budú teraz musieť prihliadať na to, či môžu projekty prispieť k novým cieľom, ktoré definoval parlament v rokoch 2000/2001, čo znamená podstatnú zmenu oproti predchádzajúcim mechanizmom podpory.

56

Kompetencie pôvodne zodpovedného Nórskeho riaditeľstva pre vodné zdroje a energetiku (NVE) nahrádza úplne nová administratívna štruktúra – novozriadený administratívny orgán Enova. Enova je viazaná dohodou s ministerstvom spravovať Energetický fond, aby sa dosiahli parlamentom novodefinované ciele v oblasti energetiky, a riadiť fond v súlade s novoprijatými právnymi predpismi. Ďalšou úlohou Enovy je presadzovať – spravovaním finančných prostriedkov – hospodársku súťaž na trhu. To znamená, že Enova nielenže pokračuje v práci NVE, ale je poverená novými úlohami a povinnosťami, čo predstavuje významnú zmenu oproti predchádzajúcim schémam.

Napokon je dôležité, že sa vytvoril nový mechanizmus financovania. Namiesto z rozpočtových príspevkov sú podporné opatrenia (v čoraz väčšej miere) financované prostredníctvom poplatkov zo sadzieb za distribúciu, ktoré sa používajú na financovanie Energetického fondu. Hoci Nórsko poukázalo na to, že poplatok ako taký bol zavedený skôr, ako nadobudla účinnosť Dohoda o EHP, nič to nemení na zistení orgánu, že zavedenie nového mechanizmu financovania malo za následok podstatnú zmenu. Pred rokom 2002 poplatok spravovali spoločnosti rozvodnej siete, aby tak financovali hlavne svoje vlastné informačné činnosti spojené s energetickou účinnosťou. Poplatok teraz zaviedol a kontroluje nórsky štát, ktorý ho vyčleňuje na financovanie Energetického fondu. Fond môže používať finančné prostriedky na rozličné druhy podporných opatrení, ktoré sa neobmedzujú len na informačné činnosti (57). Na základe uvedeného orgán prichádza k záveru, že zmeny v systéme financovania sú významného charakteru.

57

Opísané zmeny menia schému pomoci ako takú, bez toho, aby bola oddeliteľnou súčasťou existujúcich schém (58). Nový mechanizmus financovania a administratívny mechanizmus, ako aj záväzok Enovy dosiahnuť novodefinované energetické ciele, sa týkajú samotnej štruktúry programu podpory a uplatňujú sa na všetky opatrenia podporované v rámci Energetického fondu. Zmeny sa uskutočnili s cieľom zlepšiť využívanie verejných prostriedkov a dosiahnuť lepšie udržateľné výsledky v oblasti energetickej účinnosti, čo viedlo k nevyhnutnosti zaviesť nové štruktúry a nové ciele. Tieto nové štruktúry a ciele určujú každé rozhodnutie o podpore a nemožno ich považovať za oddeliteľné od predtým existujúcich opatrení pomoci.

58

Oznámené zmeny je preto nutné klasifikovať ako novú pomoc v zmysle článku 1 písm. c) v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Energetický fond začal fungovať od 1. januára 2002, t. j. pred júnom 2003, kedy bola táto schéma oznámená orgánu. Systém Energetického fondu bol teda oznámený orgánu oneskorene, a preto porušil stabilizačný záväzok uvedený v článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Pomoc sa má preto klasifikovať ako „nezákonná pomoc“ v zmysle článku 1 písm. f) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Každá nezákonná pomoc, ktorá nie je vyhlásená za zlučiteľnú s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP podlieha vymáhaniu.

„nezákonná pomoc“

3.   Zlučiteľnosť pomoci

Podľa názoru orgánu opatrenia pomoci sa nezhodujú so žiadnou z výnimiek ustanovených podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 písm. a), b) a d) Dohody o EHP. Preto sa musí posúdiť, či by pomoc bola opodstatnená podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. Podľa tohto ustanovenia možno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú, ak „uľahčuje rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“.

„uľahčuje rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“

Orgán bude posudzovať Energetický fond v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP v spojení s usmerneniami orgánu o environmentálnej pomoci. Tieto usmernenia vyžadujú od štátov EZVO, aby do 1. januára 2002 uviedli svoje schémy environmentálnej pomoci do súladu s týmito usmerneniami o environmentálnej pomoci.

V nasledujúcom hodnotení bude orgán rozlišovať medzi systémom Energetického fondu oznámeným orgánu a uplatňovaným od 1. januára 2002 (pozri oddiel II 3.1 tohto rozhodnutia) a budúcimi zmenami, s ktorými rátajú nórske orgány, a ktorých cieľom je dosiahnuť, aby podpora bola zlučiteľná s ustanoveniami EHP o štátnej pomoci (pozri oddiel II 3.2 tohto rozhodnutia).

3.1.   Hodnotenie Energetického fondu oznámeného orgánu

3.1.1.   
  Investičná podpora (výroba obnoviteľnej energie, investície do úspory energie, nová energetická technológia, energetické audity)

Investičná podpora (výroba obnoviteľnej energie, investície do úspory energie, nová energetická technológia, energetické audity)

Orgán vo svojom rozhodnutí z 18. mája 2005 začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyjadril pochybnosti o tom, či investičnú podporu, ktorú poskytuje Energetický fond, možno vyhlásiť za zlučiteľnú podľa usmernení o environmentálnej pomoci.

Nórske orgány vo svojich pripomienkach z 15. júla 2005 k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že tento systém by sa mal schváliť priamo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. Orgán sa neriadil týmto stanoviskom, aspoň pokiaľ sa na príslušnú podporu vzťahujú usmernenia o environmentálnej pomoci. Podľa názoru orgánu rozhodnutie Európskej komisie o WRAP (59) nie je v tejto súvislosti relevantné. Rozdiel medzi týmito dvoma prípadmi je v tom, že v prípade recyklovania usmernenia neposkytujú žiadne ustanovenie o investičnej pomoci, zatiaľ čo na investičnú podporu na obnoviteľnú energiu sa vzťahujú usmernenia o environmentálnej pomoci. Orgán je viazaný svojimi vlastnými usmerneniami (60). Preto konštatuje, že nemôže ignorovať kapitolu o investičnej pomoci v usmerneniach [oddiel D.1.3, najmä bod (27) a oddiel D.1.7 (32)] alebo kapitolu o operatívnej pomoci [oddiel D.3.3.1 (54)], ktorá sa vzťahuje na situáciu obnoviteľných zdrojov energie) a v nej obsiahnuté intenzity pomoci.

59

60

1.   Investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie

Investície na výrobu obnoviteľnej energie možno podporiť až do intenzity pomoci vo výške 40 %, alebo, v prípade potreby 100 % oprávnených nákladov, pozri oddiel D.1.3 (27) usmernení o environmentálnej pomoci. Oddiel D.1.6 (31) vysvetľuje, čo predstavujú oprávnené investície, najmä investície do pozemkov, budov, závodov a vybavenia a, za určitých podmienok, do nehmotných aktív. Oddiel D.1.7 (32) stanovuje, že oprávnené náklady tvorí rozdiel medzi investičnými nákladmi elektrárne na výrobu obnoviteľnej energie a investičnými nákladmi konvenčnej elektrárne (ďalej len „metóda dodatočných nákladov“.)

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania (61) zdôraznil, že podpora na obnoviteľné zdroje energie sa nezakladala na metóde dodatočných nákladov, ako je uvedené v oddiele D.1.7 (32) usmernení. Orgán ďalej konštatoval, že bez zmien a doplnení, ktoré neskôr navrhli nórske orgány, by nejestvovala žiadna záruka, že podpora sa udrží v medziach 40 % prahu. Okrem toho, nejestvovala žiadna záruka, že sa udrží pod vyšším prahom 100 % dodatočných nákladov, ani že táto schéma nepovedie k nadmernej kompenzácii. Nejestvovali napr. žiadne záruky, že budú podporené len oprávnené investičné náklady a že podnik nedostane viac pomoci, ako je nevyhnutné na spustenie projektu. Orgán preto zaujal predbežné stanovisko, že oznámený Energetický fond nemožno opodstatniť v súlade s kapitolou o investičnej pomoci (oddiel D.1.3 usmernení o environmentálnej pomoci) a že predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.

61

Pripomienky nórskych orgánov tieto pochybnosti neodstránili. Pokiaľ ide o podporu nákladov, ktoré nemuseli byť oprávnené, nórske orgány vyhlasujú, že Enova akceptovala od 1. januára 2005 len podporu nákladov uvedených v rozhodnutí Komisie č. 75/2002 týkajúcom sa Fínska, zatiaľ čo v minulosti boli podporené iné náklady (napr. finančné náklady), aj keď mohli predstavovať len zlomok celkových nákladov. Keďže oznámený Energetický fond neobsahoval žiadne jasné pravidlá o tom, ktoré náklady sú oprávnené, nebezpečenstvo, že budú zahrnuté neoprávnené náklady, sa skutočne realizovalo. Podobne, nórsky argument, že prvok hospodárskej súťaže v schéme pomoci obmedzuje možnosti nadmernej kompenzácie, nemôže zmeniť zistenia orgánu, že táto schéma nemá žiadne fungujúce právne obmedzenia, ktoré by zaručili, že podpora sa udrží pod prahom kapitoly o investičnej pomoci v usmerneniach. Bez takýchto pravidiel by zabránenie nadmernej kompenzácii bolo vecou náhody.

obmedzuje

zaručili

Orgán potvrdzuje svoje stanovisko vyjadrené v rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania, že pre oznámený systém nie sú splnené ani podmienky oddielu D.3.3.1 (54). Orgán nemohol zistiť, či existovali parametre, ktoré by zabezpečili, že prah oddielu D.3.3.1 (54) nebude nikdy prekročený. Nejestvovala ani záruka, že do výpočtu budú zahrnuté len investičné náklady (oddiel D.3.3.1 (54) je obmedzený na odpis závodu), ani dostatočná istota, ako sa má stanoviť diskontná sadzba, a že pomoc nikdy neprekročí sumu nevyhnutnú na dosiahnutie nulovej čistej súčasnej hodnoty.

Záverom možno povedať, že oznámený systém Energetického fondu nespĺňa normy zlučiteľnosti na základe usmernení o environmentálnej pomoci.

2.   Podpora na úsporu energie

Investície na úsporu energie [pojem úspora energie je definovaný v oddiele B (7) usmernení o environmentálnej pomoci] možno podporiť až do intenzity pomoci vo výške 40 % oprávnených nákladov podľa oddielu D.1.3 (25) usmernení o environmentálnej pomoci. Oddiel D.1.6 (31) usmernení o environmentálnej pomoci definuje príslušné investície, t. j. pozemky, budovy, závody a vybavenie a, za určitých podmienok, aj nehmotné aktíva. Oddiel D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci obmedzuje podporu na oprávnené náklady, ktoré sú definované ako dodatočné investičné náklady nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov. Na prispôsobenie sa norme Európskeho spoločenstva (62) nemožno poskytnúť žiadnu pomoc, ak nejde o malý alebo stredný podnik.

62

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania konštatoval, že podpora sa nevypočítava podľa metódy dodatočných nákladov, ako sa uvádza v oddiele D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci. Konkrétne, neudržiava sa pod prahom 40 % oddielu D.1.3 (25) usmernení o environmentálnej pomoci. Na rozdiel od investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie, 40 % prah v prípade opatrení na úsporu energie nemožno prekročiť (63).

63

Nórske orgány tvrdia, že sa v praxi riadili metódou usmernení. Orgán nebude popierať, že jednotlivé granty udelené v rámci schémy Energetického fondu môžu byť samy o sebe zlučiteľné s usmerneniami o environmentálnej pomoci. Táto skutočnosť však nemá za následok, že sa tým schéma Energetického fondu ako taká – ktorá neobsahuje žiadne prahy, pokiaľ ide intenzity pomoci, ani sa neriadi metódou dodatočných nákladov – stáva zlučiteľnou s usmerneniami o environmentálnej pomoci.

V dôsledku toho, keďže nejestvovali žiadne mechanizmy, ktoré by vylúčili, že pomoc poskytnutá v rámci podporneho opatrenia prekročí 40 % prahu podpory, čím by sa náklady mohli porovnávať s nákladmi na tradičnú výrobu energie, oznámená schéma Energetického fondu sa má považovať za nezlučiteľnú pomoc.

3.   Nová energetická technológia

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania konštatoval, že nemal dostatok informácií, aby mohol posúdiť, či by projekty v tejto kategórii boli projektmi súvisiacimi s výrobou obnoviteľnej energie (64). Podobne, orgán si nebol istý, či projekty súviseli s výskumnými a vývojovými projektmi, ktoré sa mali posudzovať podľa kapitoly 14 usmernení orgánu o štátnej pomoci venovanej pomoci na výskum a vývoj.

64

Počas konania vo veci formálneho zisťovania nórske orgány vysvetlili, že podpora v rámci tejto kategórie by sa netýkala projektov v štádiu výskumu a vývoja, ale hlavne projektov výroby obnoviteľnej energie a v menšom rozsahu opatrení na úsporu energie. Údaje, ktoré nórske orgány predložili o projektoch zoskupených pod touto kapitolou, ukázali, že doteraz boli podporované len tieto kategórie. Projekt „podpory novej energetickej technológie“ sa má preto považovať za podskupinu investičnej podpory pre opatrenia na úsporu energie alebo na výrobu obnoviteľnej energie.

No v prípade oznámeného Energetického fondu orgán konštatuje, že systém predovšetkým jasne nestanovil, že projekty novej energetickej technológie sú podskupinou iných kategórií podpory a majú sa preto posudzovať podľa tých istých pravidiel. Každopádne, ako v prípade iných podporných opatrení, orgán konštatuje, že oznámený systém neobsahoval žiadne obmedzenia, ktoré by zaručovali, že budú dodržiavané príslušné prahy pre investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie a opatrenia na úsporu energie, alebo že sa budú podporovať len oprávnené investičné náklady. Orgán preto prichádza k záveru, že oznámená podpora nespĺňa požiadavky usmernení o environmentálnej pomoci.

4.   Energetické audity

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania konštatoval, že nemal dostatok informácií, aby mohol posúdiť, či by projekty v tejto kapitole boli zlučiteľné s usmerneniami o environmentálnej pomoci, najmä podľa oddielu D.2 (36) usmernení o environmentálnej pomoci (podpora pre malé a stredné podniky).

V súvislosti s touto kategóriou sa nórske orgány počas konania vo veci formálneho zisťovania odvolávali na fínsku schému, ktorá umožňuje zohľadňovať pre štátnu podporu náklady na energetické audity (t. j. bez obmedzenia na malé a stredné podniky). Nórske orgány zdôrazňujú, že Nórsky energetický fond, podobne ako fínsky systém, umožňuje firmám dostávať finančnú podporu na vykonávanie energetických auditov a analýz, buď na dosiahnutie realizovateľnej energetickej účinnosti alebo na investície do úspory energie alebo na zmeny správania sa. Fínska schéma umožnila poskytovať pomoc pokrývajúcu 40 % oprávnených nákladov. Nórska schéma poskytla pomoc do 50 % oprávnených nákladov.

Orgán konštatuje, po prvé, že oznámená schéma Energetického fondu neobsahuje žiadne obmedzenia, ktoré by zaručili, že podpora takýchto opatrení neprekročí 40 % prahu pre opatrenia na úsporu energie, ako je stanovené v oddiele D.1.3 (25) usmernení o environmentálnej pomoci. Najmä podpora do 50 % oprávnených nákladov nie je zlučiteľná s usmerneniami o environmentálnej pomoci.

Po druhé, orgán nezistil, že podpora energetických auditov vo vzťahu len k zmenám správania sa, bez akýchkoľvek plánovaných investícií, sa môže zakladať na oddiele D.1.3 usmernení o environmentálnej pomoci, ktorý sa vzťahuje len na investičnú podporu. Schválenie Komisie v súvislosti s fínskou schémou podpory bolo obmedzené na takúto investičnú podporu (65). Možno, že ďalšia podpora na poradenské a konzultačné služby sa bude považovať za zlučiteľnú s oddielom D.2 (36) usmernení o environmentálnej pomoci v spojení s aktom uvedeným v bode 1 písm. f) prílohy XV k Dohode o EHP (66) (pomoc pre malé a stredné podniky). Toto však nie je rozhodujúce pre zlučiteľnosť schémy pomoci, pretože oznámený Energetický fond neobsahuje v tejto súvislosti žiadne obmedzenia. Preto ho nemožno vyhlásiť za zlučiteľný s usmerneniami o environmentálnej pomoci.

65

66

3.1.2.   
  Učebný materiál a vzdelávacie opatrenia

Učebný materiál a vzdelávacie opatrenia

Orgán zdôrazňuje, že oznámený učebný materiál a vzdelávacie programy neboli obmedzené na malé a stredné podniky, ako stanovuje akt uvedený v bode 1 písm. f) prílohy XV k Dohode o EHP (pomoc pre malé a stredné podniky) (67). Podpora nebola obmedzená ani na podporu spadajúcu pod akt uvedený v bode 1 písm. d) v prílohe XV k Dohode o EHP (podpora vzdelávania) (68). Orgán preto nemusí posudzovať, či by podporné opatrenia mohli byť opodstatnené v rámci týchto skupinových výnimiek. Ani na tento druh podpory sa usmernenia o environmentálnej pomoci nevzťahujú.

67

68

Nórske orgány tvrdia, že pomoc v rámci Energetického fondu, celkovo alebo po častiach, sa má posudzovať priamo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

S cieľom zistiť, či takéto opatrenie môže byť schválené priamym uplatňovaním článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, orgán musí stanoviť, či je podpora nevyhnutná na splnenie svojho cieľa a či je tomu cieľu primeraná.

Cieľom opatrenia pomoci bolo zvýšiť úroveň poznania a kompetencie v súvislosti s možnosťami úspory energie a s energetickou účinnosťou. Opatrenia na úsporu energie, aj keď súvisia s investovaním, sú explicitne uvedené v usmerneniach o environmentálnej pomoci ako cieľ otvorený pre štátnu podporu. Opatrenia na úsporu energie vo všeobecnosti prispievajú k dosiahnutiu Kjótskych cieľov znížiť obsah skleníkových plynov a poznanie i kompetencie zohrávajú významnú úlohu v zavádzaní a uskutočňovaní opatrení energetickej účinnosti. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pohotovej podpory, program bol zameraný na vývoj nových materiálov a kurzov a vylúčil zachovanie a prehodnotenie existujúcich kurzov, pretože tieto náklady mali byť pokryté poplatkami za kurzy. Podpora v rámci programu mala poskytnúť motiváciu na vývoj nových materiálov, ktoré boli potrebné, pretože nórske orgány tvrdili, že v Nórsku bol nedostatok moderných učebných materiálov a študijných kurzov.

nových

Pomoc sa môže považovať za primeranú a nenarúšajúcu obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so všeobecným záujmom. V tejto súvislosti je pre zistenia orgánu dôležité, že schéma sa skončila a zahŕňala len 33 projektov (jeden bol venovaný jednotlivcom), pričom na každý projekt sa poskytol obmedzený objem pomoci. V prípade 12 projektov určených na podporu subjektov, ktoré sú registrované ako neziskové organizácie, sa podpora pohybovala v rozmedzí od 50 000 do 918 000 NOK, t. j. od 6 900 do 126 970 EUR (69), pričom len dva projekty dostali podporu približne 1 300 000 NOK (180 555 EUR). Podpora pre vysoké školy sa pohybovala v rozmedzí od 200 000 do 450 000 NOK (27 662 až 62 240 EUR), pričom len jeden podporovaný projekt dostal 875 000 NOK (121 023 EUR). Okrem toho, Enova nikdy neprevzala celkové náklady projektu, ale obmedzila svoj príspevok na 50 % týchto nákladov. Ďalej, na výber príjemcov pomoci a stanovenie jej objemu sa použilo otvorené ponukové konanie „pomoci“. Ponukové konanie tiež zaručilo, že pomoc bude obmedzená na nevyhnutnú sumu a že bude primeraná. Pomoc bola tiež zameraná na projekty, a teda nepredstavovala prevádzkovú pomoc na zníženie bežných prevádzkových nákladov prevádzkovateľa. Možno preto urobiť záver, že pomoc nenarušila hospodársku súťaž v rozsahu, ktorý je v rozpore so všeobecným záujmom. Pomoc bola teda zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

69

3.1.3.   
  Záver o oznámenom systéme

Záver o oznámenom systéme

Orgán konštatuje, že nórske orgány nezákonne realizovali schému Energetického fondu, čím porušili článok 1 ods. 3 časť I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Informačná pomocná linka Enovy a prehliadky na mieste nepredstavujú pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Oznámené opatrenia investičnej podpory (výroba obnoviteľnej energie, úspory energie, energetické audity) nie sú zlučiteľné s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP v spojení s usmerneniami o environmentálnej pomoci.

Podpora poskytnutá na vývoj učebného materiálu a vzdelávacie kurzy v čase od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003 je zlučiteľná na základe priameho uplatnenia článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

3.2.   Energetický fond so zmenami a doplneniami, s ktorými rátajú nórske orgány

3.2.1.   
  Investičná podpora

Investičná podpora

1.   Investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie

Ako východiskový bod na hodnotenie nórskej schémy investičnej pomoci bude potrebné určiť maximálnu pomoc dostupnú pre projekt, ako ju stanovujú usmernenia. Oddiel D.1.3 (27) usmernení o environmentálnej pomoci stanovuje prah pre investičnú pomoc, ktorá má byť obmedzená na 40 % dodatočných investičných nákladov nevyhnutných na splnenie environmentálnych cieľov. V prípade potreby možno podporiť 100 % oprávnených nákladov.

Okrem toho, oddiel D.3.3.1 (53) a (54) usmernení o environmentálnej pomoci povoľuje aj operatívnu pomoc s cieľom kompenzovať vyššie jednotkové investičné náklady. Bod (54) povoľuje podporu na kompenzáciu rozdielu medzi nákladmi na výrobu obnoviteľnej energie a trhovou cenou príslušnej energie. Pomoc však musí byť obmedzená na odpis elektrárne, ktorý sa má chápať ako odpis investície. Ak je štát EZVO schopný preukázať, že pomoc je nevyhnutná vzhľadom na slabú konkurencieschopnosť niektorých obnoviteľných zdrojov energie, možno sem zahrnúť aj primeranú návratnosť kapitálu.

Prevádzková pomoc sa zvyčajne chápe ako pomoc určená na odbremenenie podniku od výdavkov, ktoré by musel normálne znášať vo svojom každodennom riadení alebo vo svojich obvyklých činnostiach. No v prípade obnoviteľných zdrojov energie sú prevádzkové náklady vo všeobecnosti nižšie ako v prípade konvenčnej technológie. Preto sa očakáva, že každodenná výroba obnoviteľnej energie bude generovať kladný peňažný tok, t. j. nebude potrebovať žiadnu pomoc, aby sa elektráreň odbremenila od prevádzkových nákladov.

Oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci obmedzuje podporu na odpis elektrárne (t. j. investície). Čo sa v skutočnosti kompenzuje, sú skôr vyššie jednotkové investičné náklady než bežné prevádzkové náklady. To znamená, že pomoc poskytovaná podľa bodu (54) sa v skutočnosti poskytuje na podporu investícií podniku. Keby pomoc zahŕňala primeranú návratnosť kapitálu navyše k odpisu kapitálu, boli by zahrnuté všetky kapitálové náklady a pomoc vyjadrená v súčasnej hodnote by sa rovnala úplnej investícii. Budúce odpisy kapitálu rozšírené o požadovanú návratnosť vyjadrené v súčasnej hodnote by boli diskontované pri rovnakej sadzbe. Diskontované náklady by predstavovali horný strop pomoci.

Usmernenia o environmentálnej pomoci umožňujú spájať investičnú a prevádzkovú pomoc. Pri výpočte dostupnej prevádzkovej pomoci treba zohľadniť každú investičnú pomoc poskytnutú danej firme, pozri oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. Každá poskytnutá investičná pomoc sa teda odpočíta od oprávnenej sumy pre operatívnu pomoc. To dokazuje, že prah v oddiele D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci funguje ako maximálny prah pre danú investičnú pomoc na projekt obnoviteľnej energie.

Ako sa uvádza v bodoch (4) a (7) oddielu I 9.1 tohto rozhodnutia, metóda čistej súčasnej hodnoty, ktorú používa Enova, vypočítava výšku pomoci tak, aby projekt dosiahol nulovú čistú súčasnú hodnotu, čo by pre racionálneho investora predstavovalo spúšťací bod v prípade realizácie projektu na trhu. Nebude sa poskytovať žiadna pomoc presahujúca výšku pomoci nevyhnutnej na dosiahnutie nulovej čistej súčasnej hodnoty. Prvok pomoci možno teda vyjadriť takto:

[Diskontovaný peňažný tok (DPT)] – (Investičné náklady) + (Pomoc) = 0

[Diskontovaný peňažný tok (DPT)] – (Investičné náklady) + (Pomoc) = 0

Ako sa uvádza vyššie, peňažné toky z operácií obnoviteľného projektu sa používajú na uhradenie pôvodných investičných nákladov. Projekty obnoviteľnej energie majú vo všeobecnosti vyššie jednotkové investičné náklady ako tradičná technológia. To znamená, že čistý generovaný príjem (zložka DPT vo vzorci) nebude v mnohých prípadoch dosť vysoký na uhradenie nevyhnutných investícií. Tieto projekty sú teda oprávnené na zložku pomoci, aby sa dosiahla čistá súčasná hodnota rovná nule.

Orgán však mal jednu obavu súvisiacu s používaním tejto metódy na výpočet pomoci. Dôvod na to bol ten, že aj projekty, ktoré negenerujú kladný peňažný tok, možno považovať za oprávnené na pomoc. Takéto projekty budú generovať záporný DPT, čo povedie k zložke pomoci presahujúcej investičné náklady a v dôsledku toho aj maximálne intenzity pomoci.

No pokiaľ zložka DPT zostane kladná, pomoc poskytnutá ľubovoľnému projektu nikdy neprekročí investičné náklady. V záujme odstránenia tejto obavy nórske orgány súhlasili so zmenou a doplnením tejto schémy, čo je vyjadrené v bode (9) oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia, v tom zmysle, že projekty, ktoré majú záporný DPT nie sú oprávnené na žiadnu pomoc od Enovy. To zabezpečí, že vďaka obmedzeniu pomoci na investičné náklady sa nedosiahne maximálny strop.

No v prípade projektov, ktoré generujú relatívne nízky DPT, zložka pomoci bude relatívne veľká, čo bude mať za následok vysoké intenzity pomoci. Na to, aby to bolo odôvodniteľné, je potrebné preukázať, že daná pomoc je „nevyhnutná“ na realizáciu projektu.

Od žiadneho rozumného investora nemožno očakávať, že spustí projekt so zápornou čistou súčasnou hodnotou. Z tohto dôvodu orgán zastáva názor, že výpočet čistej súčasnej hodnoty, ktorý sa uskutoční na základe najlepších dostupných informácií pri poskytnutí pomoci, bude slúžiť ako dostatočné preukázanie nevyhnutnosti danej pomoci. Pri uplatňovaní metódy čistej súčasnej hodnoty treba náležite zohľadniť individuálne riziko spojené s každým projektom pri stanovení diskontných sadzieb pre investíciu. Po diskusiách s orgánom si Nórsko objednalo nezávislú analýzu od spoločnosti First Securities (70) s cieľom určiť diskontné sadzby, ktoré sa majú použiť pri posudzovaní projektových aplikácií v rámci tejto schémy. V tejto správe je uvedená metóda na dosiahnutie správnych diskontných sadzieb, ktorá je založená na osvedčených finančných metodických postupoch.

70

Nórske orgány ďalej podčiarkli, že Enova by sa zapojila len do investičnej fázy projektov. Tie projekty, ktoré dostali investičnú pomoc od Enovy, nebudú oprávnené na žiadnu ďalšiu podporu v rámci usmernení o environmentálnej pomoci, akonáhle sa uskutočnila platba paušálnej sumy. Ďalším pozitívnym prvkom je skutočnosť, že pomoc „vyplynula z ponukového konania“, t. j. že rôzne projekty súťažia o podporu a že len tie najefektívnejšie projekty, ktoré poskytnú najlepší pomer pomoci k energetickej účinnosti, budú podporené. Táto metóda prispeje k tomu, že sa podpora poskytne len tým projektom, ktoré sú sľubné a poskytujú podporu len v nevyhnutnom rozsahu.

Výnimkou z uvedeného sú projekty biomasy. Pre takéto projekty ustanovenia oddielu D.3.3.1 (55) usmernení o environmentálnej pomoci povoľujú vyšší celkový strop ako investičné náklady. Dôvod na to je ten, že tieto projekty majú zvyčajne nízke investičné, ale vysoké prevádzkové náklady. V prípade týchto projektov orgán zastáva názor, že pomoc možno distribuovať v súlade s výpočtami čistej súčasnej hodnoty, bez investičných nákladov ako limitu.

Uvedená diskusia sa zaoberala maximálnymi intenzitami pomoci. No pre väčšinu projektov oprávnených na pomoc od Enovy budú skutočné intenzity pomoci podstatne nižšie. Spôsobuje to skutočnosť, že projekty obnoviteľnej energie majú vo všeobecnosti nízke prevádzkové náklady, čo vedie k hodnotám DPT, ktoré sú vyššie ako v prípade konvenčnej technológie. Vzhľadom na to, že Enova prideľuje pomoc nákladovo najefektívnejším projektom na základe vnútornej súťaže, možno očakávať, že väčšina projektov bude mať napokon zložky pomoci pod prahom 100 % dodatočných investičných nákladov ustanovených v oddiele D.1.3 (27) so stropom vyplývajúcim z uplatňovania oddielu D.3.3.1 (54), ktorý sa dosahuje len zriedka. Potvrdzuje to vyhodnotenie projektov výroby obnoviteľnej energie, ktoré boli doteraz podporené. Intenzity pomoci na projekty veternej energie, diaľkového vykurovania a bioenergie predstavovali v priemere okolo 24 % celkových investičných nákladov pri maximálnej intenzite 68 % celkových investičných nákladov na jeden projekt veternej energie a 50 % celkových investičných nákladov na projekt bioenergie (71). Keďže však možno preukázať, že metóda čistej súčasnej hodnoty v žiadnom prípade nemá za následok nadmernú kompenzáciu v súvislosti s usmerneniami, nie je to potrebné podrobne preukazovať.

71

Záverom orgán zastáva názor, že po zmenách a doplneniach uskutočnených nórskymi orgánmi metóda čistej súčasnej hodnoty pre distribúciu pomoci rešpektuje prahy ustanovené v usmerneniach o environmentálnej pomoci, najmä v ich oddiele D.3.3.1 (54).

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyjadril obavu aj v súvislosti s tým, či projekty, ktoré financoval Energetický fond, budú dostávať ďalšiu pomoc od štátu nezávisle od toho, či táto podpora bude alebo nebude spĺňať podmienky štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, pozri oddiel D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. Orgán znepokojovala skutočnosť, že takáto ďalšia pomoc by mohla vyústiť do zbytočného poskytovania finančných prostriedkov, pretože podpora projektu od Enovy by už viedla k nulovej čistej súčasnej hodnote, vrátane primeranej návratnosti, a to by malo postačovať na spustenie realizácie projektu.

Nórske orgány zdôraznili, že Enova by bola zapojená len do investičnej fázy projektu a že projekt by dostal len minimálnu paušálnu sumu na spustenie investície, nie však viac. Počas konania vo veci formálneho zisťovania nórske orgány ďalej vysvetlili, že vo výpočte peňažného toku projektu sa budú zohľadňovať všetky príjmy. Tie budú zahŕňať príjmy z iných druhov štátnej intervencie, aj keď nebudú spĺňať podmienky štátnej pomoci. Ak štátna podpora spĺňa podmienky štátnej pomoci, malo by sa to oznámiť orgánu, aby sa stanovili finančné potreby projektu.

všetky

Pokiaľ ide o prípadné zavedenie nórskeho trhu zelených certifikátov (72), zmluva s príjemcom pomoci explicitne obsahuje doložku o splatení v prípade podpory udelenej Energetickým fondom, aby sa zabránilo podpore z dvoch zdrojov. Podpora projektu sa potom spláca v splátkach, ktoré možno upraviť, ak bude mať projekt nižšie náklady, ako sa očakávalo. Po skončení zmluvy o pomoci (t. j. keď je zaplatená posledná splátka) Enova uskutoční posledné hodnotenie a môže sa urobiť prípadná úprava, ak Enova zistí, že buď príjemca pomoci poskytol zavádzajúce informácie, alebo že projekt dostal inú štátnu podporu. Na základe uvedeného orgán považuje požiadavky oddielu D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci za splnené.

72

Orgán vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyjadril obavu, že Energetický fond bude podporovať aj projekty, ktoré majú ešte stále zápornú čistú súčasnú hodnotu, a to aj s podporou, ktorú im poskytol Energetický fond. Nórske orgány teraz vyhlásili [pozri bod (9) v oddiele I.9.1 tohto rozhodnutia], že projekty, ktoré za bežných prevádzkových podmienok v čase investovania generujú záporné EBIDTA, nemôžu dostať vôbec žiadnu pomoc. To znamená, že obavy orgánu boli zohľadnené.

2.   Opatrenia na úsporu energie

Nórske orgány navrhujú zmeniť a doplniť oznámený systém (pozri oddiel I.9.2 tohto rozhodnutia) a na podporu opatrení na úsporu energie majú v úmysle uplatňovať „metódu dodatočných nákladov“ uvedenú v oddiele D.1.3 (25), oddiele D.1.6 (30), (31) a oddiele D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci. Intenzity pomoci vo výške 40 % oprávnených nákladov s možnosťou ich zvýšenia o 10 percentuálnych bodov pre malé a stredné podniky sa rovnako dodržiavajú.

Orgán zdôrazňuje, že táto metóda je v súlade s usmerneniami o environmentálnej pomoci, a je teda zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP.

3.   Nové energetické technológie

Nórske orgány potvrdzujú, že podpora v rámci tejto kategórie predstavuje len podskupinu v rámci investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie, resp. na opatrenia na úsporu energie.

Pokiaľ sa príslušné kritériá výpočtov používané pre investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie (oddiel I.9.1) a opatrenia na úsporu energie (oddiel I.9.2 tohto rozhodnutia) majú používať pre túto kategóriu podpory, podpora v rámci tejto kategórie sa má posudzovať podľa rovnakých kritérií. Bude teda zlučiteľná s usmerneniami o environmentálnej pomoci.

4.   Energetické audity

Orgán konštatuje, že náklady na energetické audity a analýzy energetiky môžu byť podporené v súlade s oddielom D.1.3 (25) v spojení s oddielom D.1.6 (31) a oddielom D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci. Orgán akceptuje, že energetické audity, realizačné štúdie a analýzy energetiky sú často hodnoteniami nevyhnutnými na zistenie, ktoré opatrenia na úsporu energie si zaslúžia investovanie a ktoré nie (73). Pokiaľ sú náklady na energetické audity priamo spojené s nákladmi na úsporu energie, orgán akceptuje, že sú oprávnené. Pomoc poskytnutá na tomto základe nemôže prekročiť 40 % príslušných oprávnených nákladov s možnosťou ich zvýšenia o 10 percentuálnych bodov pre malé a stredné podniky, pozri oddiel D.1.5 (30) usmernení o environmentálnej pomoci.

73

Pokiaľ ide o energetické audity, ktoré sa vykonávajú s cieľom zaviesť zmenu správania sa alebo zmenu systému, orgán nie je toho názoru, že existuje akákoľvek možnosť schvaľovať takú podporu, ktorá nie je priamo spojená s investíciami na úsporu energie. S takouto možnosťou možno rátať len pre malé a stredné spoločnosti. Oddiel D.2 (36) usmernení o environmentálnej pomoci povoľuje podporu na poradenské a konzultačné služby pre malé a stredné podniky v spojení s článkom 5 aktu uvedeného v bode 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP (pomoc pre malé a stredné spoločnosti) (74).

74

3.2.2.   
  Učebné a vzdelávacie opatrenia

Učebné a vzdelávacie opatrenia

Orgán zdôrazňuje, že doposiaľ sa neuplatňuje žiadna schéma podpory a že orgán bude vyrozumený o každej novej schéme, takže nie je potrebné naznačiť prijateľnosť takéhoto budúceho a momentálne hypotetického podporného opatrenia v rámci ustanovení EHP o štátnej pomoci.

3.2.3.   
  Mechanizmus financovania

Mechanizmus financovania

Podľa ustanovenej judikatúry opatrenie pomoci nemožno oddeliť od metódy, podľa ktorej je financovaná. Európsky súdny dvor rozhodol, že mechanizmus financovania schémy podpory môže zapríčiniť úplnú nezlučiteľnosť pomoci so spoločným trhom (75), najmä ak je spojený s diskriminačnými aspektmi. Nutnosť posudzovať mechanizmus financovania spolu so schémou pomoci sa vyžaduje najmä vtedy, keď sa poplatok explicitne vytvoril na financovanie schémy pomoci, ako je to v prípade Energetického fondu. Takýto poplatok možno považovať za opatrenie, ktoré má ekvivalentný účinok ako kvantitatívne obmedzenie, ak úplne kompenzuje záťaž na domáci výrobok (čo neplatí v tomto prípade), alebo môže predstavovať diskriminačnú internú daň, ak čiastočne kompenzuje túto záťaž (76). Pokiaľ ide o posúdenie takého kompenzačného účinku, je nevyhnutné stanoviť finančnú ekvivalentnosť medzi poplatkom a výhodami poskytnutými domácemu výrobku (77). V niektorých prípadoch súd analyzoval nielen uloženie poplatku, ale aj jeho použitie (78). Keďže Energetický fond je financovaný prostredníctvom poplatkov zo sadzieb za distribúciu, ktoré sa vzťahujú aj na dovážanú energiu, musí sa v tomto prípade posudzovať financovanie schémy pomoci cestou parafiškálneho poplatku.

75

76

77

78

Energetický fond nerozlišuje medzi zahraničnými a domácimi výrobcami obnoviteľnej energie alebo podnikmi, ktoré by chceli investovať do opatrení na úsporu energie, do novej energetickej technológie alebo do vykonávania energetických auditov. Nórske orgány preukázali, že podporu od Energetického fondu dostalo zatiaľ osem projektov realizovaných výrobcami z EHP. Ďalej, nejestvuje žiadna automatická rovnocennosť medzi činnosťou, na ktorú sa ukladá poplatok (výroba energie pochádzajúcej z vodných elektrární alebo z dovozov), a projektmi, ktoré dostali pomoc od Energetického fondu. Poplatok sa ukladá na úroveň distribúcie energie, t. j. nie priamo na výrobu (79). No ak sa tvrdí, že to nepriamo ovplyvňuje výrobné náklady, pomoc, ktorú poskytla Enova, neuprednostňuje automaticky tých výrobcov, ktorých energia nie je nepriamo podrobená poplatku. Pomoc sa poskytuje hlavne na nové obnoviteľné energie, v súčasnosti s vylúčením vodnej energie. V prípade opatrení na úsporu energie a energetické audity môže každý podnik profitovať z týchto podporných opatrení. Preto nemožno urobiť záver, že dovážaná energia je náhradou za výhody domácich výrobcov a že v dôsledku toho je poplatok, ktorý platia domáci výrobcovia (vodnej) energie, kompenzovaný príslušnými výhodami.

79

Využívanie výnosov z poplatku je spojené s pomocou, ktorú orgán považuje za zlučiteľnú, ako možno vidieť v oddiele II 3.2 tohto rozhodnutia. Akceptovalo sa, že poplatok založený na objeme je v súlade so zásadou „platí znečisťovateľ“, a možno ho teda akceptovať podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP spolu s usmerneniami o environmentálnej pomoci, ktoré ustanovujú túto zásadu. Orgán teda nenašiel žiadnu chybu v systéme, ktorý sa zakladá na objeme (80).

80

3.2.4.   
  Záver o Energetickom fonde so zmenami a doplneniami, ktoré navrhli nórske orgány

Záver o Energetickom fonde so zmenami a doplneniami, ktoré navrhli nórske orgány

Orgán konštatuje, že investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie, opatrenia na úsporu energie a na nové energetické technológie, ako aj podpora na energetické audity je zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP, podliehajúc podmienke, že nórske orgány uplatňujú schému Energetického fondu ako sa uvádza:

| — | v bodoch (1)–(12) oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia pre investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie; |
| --- | --- |

—

v bodoch (1)–(12) oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia pre investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie;

| — | v bodoch (1)–(5) oddielu I.9.2 tohto rozhodnutia pre opatrenia na úsporu energie; |
| --- | --- |

—

v bodoch (1)–(5) oddielu I.9.2 tohto rozhodnutia pre opatrenia na úsporu energie;

| — | v oddiele I.9.3 tohto rozhodnutia pre nové energetické technológie; |
| --- | --- |

—

v oddiele I.9.3 tohto rozhodnutia pre nové energetické technológie;

| — | v oddiele II.3.2.1 (4) tohto rozhodnutia pre energetické audity. |
| --- | --- |

—

v oddiele II.3.2.1 (4) tohto rozhodnutia pre energetické audity.

4.   Vymáhanie

Orgán v oddiele II 3.1.3 tohto rozhodnutia konštatuje, že oznámené opatrenia investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie, úspory energie a nové energetické technológie, ako aj na podporu pre energetické audity nie sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP.

V prípadoch, ak sa zistí, že pomoc je nezákonná, orgán na základe článku 14 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde spravidla nariadi príslušným štátom EZVO, aby takúto pomoc vymáhali od jej príjemcu.

Orgán je toho názoru, že v tomto prípade žiadne všeobecné zásady nebránia splateniu pomoci. Podľa ustanovenej judikatúry je zrušenie nezákonnej pomoci jej vymáhaním logickým dôsledkom zistenia, že táto pomoc je nezákonná. To znamená, že vymáhanie nezákonne poskytnutej štátnej pomoci za účelom obnovenia situácie, ktorá existovala predtým, v zásade nemožno považovať za neprimerané cieľom Dohody o EHP v súvislosti so štátnou pomocou. Splatením pomoci sa jej príjemca vzdáva výhody, ktorú mal nad svojimi konkurentmi na trhu, a situácia pred poskytnutím pomoci sa obnoví (81). Z tejto funkcie splatenia pomoci ďalej vyplýva, že s výnimkou mimoriadnych okolností orgán spravidla neprekročí medze svojho konania podľa vlastného uváženia, ktoré uznáva judikatúra súdu, ak požiada príslušné členské štáty EZVO, aby vymáhali sumy poskytnuté v rámci nezákonnej pomoci, pretože tým iba obnovuje predchádzajúcu situáciu (82). Okrem toho, vzhľadom na direktívny charakter dozoru nad štátnou pomocou zo strany orgánu podľa protokolu 3 Dohody o dozore a súde podniky, ktorým sa poskytla pomoc, v zásade nemôžu oprávnene predpokladať, že pomoc je zákonná, pokiaľ nebola poskytnutá v súlade s postupom uvedeným v ustanoveniach uvedeného protokolu (83). V tomto prípade nie sú evidentné žiadne okolnosti, ktoré by viedli k oprávneným očakávaniam na strane príjemcov pomoci.

81

82

83

Vymáhanie má zahŕňať úroky z úrokov v súlade s článkom 14 ods. 2 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a s článkami 9 a 11 rozhodnutia orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004.

Orgán ďalej poukazuje na to, že príkaz na vymáhanie podľa tohto rozhodnutia nezávisí od toho, či jednotlivé granty udelené na základe uvedených štyroch opatrení nepredstavujú štátnu pomoc alebo sa nemôžu považovať, úplne alebo čiastočne, za zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP podľa ich vlastnej podstaty, buď v následnom rozhodnutí orgánu, alebo v rámci nariadení o skupinovej výnimke.

Ak jednotlivé granty udelené na základe uvedených štyroch opatrení oznámených listom z 5. júna 2003 už splnili podmienky, ktoré orgán ukladá na oznámené podporné opatrenia, (pozri článok 4 tohto rozhodnutia), sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP a teda nepodliehajú príkazu na vymáhanie.

5.   Povinnosť podávať výročné správy/usmernenia Energetického fondu

Nórske orgány majú predkladať orgánu výročné správy podľa článku 21 ods. 1 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a článku 5 ods. 1 v spojení s prílohou III k procedurálnemu rozhodnutiu orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004.

Nórske orgány majú ďalej podľa článku 5 ods. 2 procesného rozhodnutia orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 poskytovať informácie o každom z piatich najväčších podporených projektov na:

| a) | investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie, |
| --- | --- |

a)

investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie,

| b) | investície do úspory energie, |
| --- | --- |

b)

investície do úspory energie,

| c) | novú energetickú technológiu a |
| --- | --- |

c)

novú energetickú technológiu a

| d) | energetické audity. |
| --- | --- |

d)

energetické audity.

Správa má obsahovať najmä príslušný výpočet čistej súčasnej hodnoty a preukázať, ako sa určovala trhová cena tejto energie. Okrem toho treba predložiť zoznam investičných nákladov na projekt.

Pokiaľ ide o podporu na projekty biomasy, predkladaná správa má obsahovať aj informácie preukazujúce, že úhrnné náklady, ktoré firmy znášajú po odpise elektrárne, sú stále vyššie ako trhová cena energie.

Orgán ďalej konštatuje, že podmienky, ktoré stanovil orgán v tomto rozhodnutí majú byť zaznamenané v knihe pomoci Enovy/Energetického fondu, ktorá určuje pravidlá pre udelenie podpory, alebo majú byť uvedené v inej primeranej forme usmernení o uplatňovaní opatrení podpory. Verzia týchto usmernení sa má predložiť orgánu najneskôr do šiestich mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia.

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia v rámci Energetického fondu uvedené nižšie, ktoré oznámili nórske orgány listom z 5. júna 2003 (Dok. č. 03-3705-A evidovaný ako prípad SAM 030.03006), predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

| a) | investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie; |
| --- | --- |

a)

investičná podpora na výrobu obnoviteľnej energie;

| b) | investičná podpora pre opatrenia na úsporu energie; |
| --- | --- |

b)

investičná podpora pre opatrenia na úsporu energie;

| c) | investičná podpora pre nové energetické technológie; |
| --- | --- |

c)

investičná podpora pre nové energetické technológie;

| d) | investičná podpora pre energetické audity a |
| --- | --- |

d)

investičná podpora pre energetické audity a

| e) | podpora pre učebné materiály a vzdelávanie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003. |
| --- | --- |

e)

podpora pre učebné materiály a vzdelávanie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003.

Článok 2

| a) | Informačná linka pomoci a program prehliadok na mieste v rámci schémy Energetického fondu oznámené listom z 5. júna 2003 (Dok. č. 03-3705-A) nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

a)

Informačná linka pomoci a program prehliadok na mieste v rámci schémy Energetického fondu oznámené listom z 5. júna 2003 (Dok. č. 03-3705-A) nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

| b) | Program pre energetickú účinnosť v obciach nepredstavuje štátnu pomoc, pokiaľ je podpora obmedzená na funkciu miestnej správy ako verejného orgánu. |
| --- | --- |

b)

Program pre energetickú účinnosť v obciach nepredstavuje štátnu pomoc, pokiaľ je podpora obmedzená na funkciu miestnej správy ako verejného orgánu.

Článok 3

Opatrenie uvedené v článku 1 písm. e) tohto rozhodnutia je zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP.

Článok 4

Opatrenia investičnej podpory na výrobu obnoviteľnej energie, úsporu energie, novú energetickú technológiu a energetické audity sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, podliehajúc podmienkam uvedeným v tomto článku.

| a) | Podpora pre investície do výroby obnoviteľnej energie
  Pomoc musí súhrnne spĺňať podmienky uvedené v bodoch (1)–(12) oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia, aby bola v súlade s oddielom D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

a)

Podpora pre investície do výroby obnoviteľnej energie

Pomoc musí súhrnne spĺňať podmienky uvedené v bodoch (1)–(12) oddielu I.9.1 tohto rozhodnutia, aby bola v súlade s oddielom D.3.3.1 (54) usmernení o environmentálnej pomoci.

| b) | Podpora pre investície na úsporu energie
  Pomoc musí súhrnne spĺňať podmienky uvedené v bodoch (1)–(5) oddielu I.9.2 tohto rozhodnutia, aby bola v súlade s oddielmi D.1.3 (25), D.1.6. (30), (31) a D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

b)

Podpora pre investície na úsporu energie

Pomoc musí súhrnne spĺňať podmienky uvedené v bodoch (1)–(5) oddielu I.9.2 tohto rozhodnutia, aby bola v súlade s oddielmi D.1.3 (25), D.1.6. (30), (31) a D.1.7 (32) usmernení o environmentálnej pomoci.

| c) | Podpora pre novú energetickú technológiu
  Pomoc na podporu pre novú energetickú technológiu sa môže poskytnúť v súlade s kritériami uvedenými v článku 4 písm. a) tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o technológiu, na ktorú sa vzťahujú investície na výrobu obnoviteľnej energie, a v článku 4 písm. b), pokiaľ pomoc na podporu pre novú energetickú technológiu súvisí s investíciami do úspory energie. |
| --- | --- |

c)

Podpora pre novú energetickú technológiu

Pomoc na podporu pre novú energetickú technológiu sa môže poskytnúť v súlade s kritériami uvedenými v článku 4 písm. a) tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o technológiu, na ktorú sa vzťahujú investície na výrobu obnoviteľnej energie, a v článku 4 písm. b), pokiaľ pomoc na podporu pre novú energetickú technológiu súvisí s investíciami do úspory energie.

| d) | Podpora pre energetické audity/analýzy energetiky
  Pomoc na energetické audity musí byť priamo spojená s investíciami týkajúcimi sa úspory energie a nesmie prekročiť 40 % oprávnených nákladov s možnosťou zvýšenia o 10 percentuálnych bodov pre malé a stredné podniky. Oprávnené náklady sú náklady opísané v oddiele I.9.1, pozri poznámku pod čiarou č. 35 tohto rozhodnutia.
  Podpora poskytnutá pre energetické audity, ktorá nie je spojená s investíciami do úspory energie a týka sa napr. zmien správania alebo systému, môže byť podporená len v súlade s podmienkami stanovenými v oddiele D.2 (36) usmernení o environmentálnej pomoci v spojení s aktom uvedeným pod bodom 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP. |
| --- | --- |

d)

Podpora pre energetické audity/analýzy energetiky

Pomoc na energetické audity musí byť priamo spojená s investíciami týkajúcimi sa úspory energie a nesmie prekročiť 40 % oprávnených nákladov s možnosťou zvýšenia o 10 percentuálnych bodov pre malé a stredné podniky. Oprávnené náklady sú náklady opísané v oddiele I.9.1, pozri poznámku pod čiarou č. 35 tohto rozhodnutia.

Podpora poskytnutá pre energetické audity, ktorá nie je spojená s investíciami do úspory energie a týka sa napr. zmien správania alebo systému, môže byť podporená len v súlade s podmienkami stanovenými v oddiele D.2 (36) usmernení o environmentálnej pomoci v spojení s aktom uvedeným pod bodom 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP.

Článok 5

| a) | Nórske orgány predkladajú orgánu výročné správy podľa článku 21 ods. 1 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a článku 5 ods. 1 v spojení s prílohou III k procesnému rozhodnutiu orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004. |
| --- | --- |

a)

Nórske orgány predkladajú orgánu výročné správy podľa článku 21 ods. 1 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a článku 5 ods. 1 v spojení s prílohou III k procesnému rozhodnutiu orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004.

| b) | Nórske orgány poskytujú ďalej podľa článku 5 ods. 2 procesného rozhodnutia orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 informácie o každom z piatich najväčších podporených projektov na:






  1. | investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie, |
| --- | --- | --- |

b)

Nórske orgány poskytujú ďalej podľa článku 5 ods. 2 procesného rozhodnutia orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 informácie o každom z piatich najväčších podporených projektov na:

1.

investičnú podporu na výrobu obnoviteľnej energie,

| 2. | investície do úspory energie, |
| --- | --- |

2.

investície do úspory energie,

| 3. | novú energetickú technológiu a |
| --- | --- |

3.

novú energetickú technológiu a

| 4. | energetické audity. |
| --- | --- |

4.

energetické audity.

Správa má obsahovať najmä príslušný výpočet čistej súčasnej hodnoty, vrátane diskontnej sadzby, ktorú uplatňuje Energetický fond, a preukázať, ako sa určovala trhová cena tejto energie. Okrem toho treba predložiť zoznam investičných nákladov na projekt podľa článku 5 písm. b) tohto rozhodnutia.

Pokiaľ ide o projekty biomasy, ktoré dostávajú podporu, predkladaná správa má obsahovať aj informácie preukazujúce, že úhrnné náklady, ktoré firmy znášajú po odpise elektrárne, sú stále vyššie ako trhová cena energie.

| c) | Nórske orgány ďalej do šiestich mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia predložia orgánu novú verziu usmernení na uplatňovanie podpory od Energetického fondu. |
| --- | --- |

c)

Nórske orgány ďalej do šiestich mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia predložia orgánu novú verziu usmernení na uplatňovanie podpory od Energetického fondu.

Článok 6

| a) | Opatrenia uvedené v článku 1 písm. a) až d) tohto rozhodnutia a oznámené listom z 5. júna 2003 (Dok. č. 03-3705-A) nie sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

a)

Opatrenia uvedené v článku 1 písm. a) až d) tohto rozhodnutia a oznámené listom z 5. júna 2003 (Dok. č. 03-3705-A) nie sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP.

| b) | Jednotlivé granty udelené v rámci uvedených opatrení, ktoré už spĺňajú kritériá ustanovené v článku 4 tohto rozhodnutia, sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

b)

Jednotlivé granty udelené v rámci uvedených opatrení, ktoré už spĺňajú kritériá ustanovené v článku 4 tohto rozhodnutia, sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP.

Článok 7

Ak tak ešte neurobilo, Nórsko s okamžitou účinnosťou zruší opatrenia uvedené v článku 6 písm. a) tohto rozhodnutia a nahradí ich opatreniami, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 4 tohto rozhodnutia.

Článok 8

Nórske orgány prijmú všetky nevyhnutné opatrenia, aby od príjemcov pomoci vymohli pomoc uvedenú v článku 6 písm. a) tohto rozhodnutia a nezákonne sprístupnenú jej príjemcom, po odpočítanú už splatených súm.

Vymáhanie sa uskutoční neodkladne v súlade s postupmi vnútroštátneho práva za predpokladu, že povoľujú okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia. Pomoc, ktorá sa má vymôcť, zahŕňa úroky a úroky z úrokov od dátumu, od ktorého ju príjemca pomoci mal k dispozícii, až do dátumu jej vymoženia. Úroky sa vypočítajú na základe článkov 9 a 11 rozhodnutia Dozorného orgánu EZVO č. 195/04/COL.

Článok 9

Nórske orgány do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informujú Dozorný orgán EZVO o opatreniach, ktoré prijali na jeho splnenie.

Článok 10

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 11

Iba anglický text je autentický.

V Bruseli 3. mája 2006

Za Dozorný orgán EZVO

Bjørn T. GRYDELAND

predseda

Kurt JÄGER

člen kolégia

---

(1)  Ďalej len orgán.

1

(2)  Ďalej len Dohoda o EHP.

2

(3)  Ďalej len Dohoda o dozore a súde.

3

(4)  Usmernenia o uplatňovaní článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore súde, ktoré Dozorný orgán EZVO schválil a vydal 19. januára 1994, uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1 Dodatku EHP č. 32, s. 1. Usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené 19. apríla 2006. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 196, 11.8.2005, s. 5.

5

(6)  Orgán svojím rozhodnutím č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 následne zrušil kapitolu 6. Definíciu nezákonnej pomoci možno teraz nájsť v článku 1 písm. f) časť II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

6

(7)  Odkaz na podrobnejšie informácie o viacerých výmenách korešpondencie medzi nórskymi orgánmi a orgánom možno nájsť v rozhodnutí orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania, rozhodnutie č. 122/05/COL, pozri poznámku pod čiarou č. 5.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

8

(9)  Podľa nórskych orgánov bol tento poplatok zavedený v roku 1990 v rámci deregulácie trhu s elektrinou. Pred rokom 2002 spoločnosti elektrickej siete hospodárili s týmito prostriedkami na krytie svojich vlastných nákladov spojených s informovaním o energetickej účinnosti.

9

(10)  „Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet“ (nariadenie týkajúce sa platenia poplatku zo sadzby za distribúciu elektriny Energetickému fondu, ďalej len „nariadenie o Energetickom fonde“).

10

Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet

(11)  Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven.

11

Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven.

(12)  Pôvodné úvahy o zriadení centrálneho orgánu zaoberajúceho sa opatreniami zameranými na energetickú účinnosť predložil výbor expertov už v roku 1988, NOU 1998:11. Nórska vláda sa chopila tejto myšlienky v bielej knihe St.meld.č. 29 (1998–99). Zmenu z NVE na Energetický fond napokon prezentovala vo fiškálnom rozpočte na rok 2001, St.prp.č. 1 (2000–2001).

12

(13)  Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

13

Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

(14)  Revidovaná dohoda z 22. septembra 2004, „Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005“.

14

Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005

(15)  Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). [Besl.O.nr.75 (2000–2001), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001)].

15

Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova).

(16)  Ot.prp.nr.35 (2000–2001).

16

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

17

(18)  Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33. Smernica ako taká ešte nebola začlenená do Dohody o EHP.

18

(19)  Nariadenie pre energetický fond (Vedteker for Energifondet, § 4) uvádza, že Energetický fond sa má využívať na úspory energie, výrobu novej obnoviteľnej energie a iných foriem energie nepoškodzujúcej životné prostredie.

19

Vedteker for Energifondet

(20)  Pozri rozhodnutie orgánu č. 302/05/COL, ktorým sa schválila schéma pomoci na výskum a vývoj v oblasti plynovej technológie.

20

(21)  Veľkoodberatelia často profitujú zo zliav v dôsledku ich veľkoodberateľských zmlúv. Orgán Enova to zohľadňuje pri porovnávaní cien konkurenčných zdrojov energie.

21

(22)  Pozri príklad na strane 7 rozhodnutia orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania (rozhodnutie č. 122/05/COL), ako aj na jeho strane 9, najmä poznámku pod čiarou č. 17.

22

(23)  Orgán to chápe tak, že v prípade nevýhody pre žiadateľa nedochádza k žiadnej úprave smerom nahor.

23

(24)  Pozri však návrh nórskych orgánov na budúce nakladanie s opatreniami na úsporu energie, oddiel I.9.2 tohto rozhodnutia.

24

(25)  Pokiaľ ide o 0,4 %, nórske orgány špecifikovali, že sa týkajú vlastných administratívnych nákladov orgánu Enova spojených so správou takýchto projektových žiadostí.

25

(26)  N 75/2002 – Fínsko, Úprava schémy pomoc pre sektor energetiky.

26

Úprava schémy pomoc pre sektor energetiky

(27)  Program dostal v roku 2003 názov „učebný materiál a vzdelávacie koncepcie“ a v roku 2004 sa jeho názov zmenil na „vzdelávací program“.

27

(28)  Začleňuje do Dohody o EHP nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30).

28

de minimis

(29)  Začleňuje do Dohody o EHP nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o štátnej pomoci malým a stredným podnikom, Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33, naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22).

29

(30)  Začleňuje do Dohody o EHP nariadenie Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc vzdelávaniu, Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 20, naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 363/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 20).

30

(31)  Hodnoty výmenného kurzu (NOK/EUR), ktoré použili nórske orgány. rok 2002: 7,51; rok 2003: 8,00; rok 2004: 8,37; rok 2005: 8,20.

31

(32)  Investičné náklady sa vyskytli na začiatku roku 0.

32

(33)  Príjem sa prvý raz vyskytuje na konci roku 1.

33

(34)  First Securities je významný aktér na nórskom trhu cenných papierov.

34

(35)  Metóda, ktorá ukazuje návratnosť kapitálu upravenú na riziko ako funkciu rizika trhového portfólia a rizika daných aktív (projektu).

35

(36)  Vzorec, ktorý používa spoločnosť First Securities, je RE = RF +β (RM – RF),kde RF sú nórske dlhodobé dlhopisy, β predstavuje riziko jednotlivého projektu, RM je očakávaná návratnosť trhového portfólia, (RM – RF) je ekvitná riziková prémia). RE je požadovaná návratnosť investovaného kapitálu.

36

E

F

M

F

F

M

M

F

E

(37)  A) Náklady na prípravu a konštrukciu, B) náklady na budovy, stroje a vybavenie, montážne náklady alebo náklady na úpravu a opravu existujúcich budov, strojov a vybavenia, C) až do limitu 10 % oprávnených výdavkov projektu, náklady vznikajúce z kúpy pozemku priamo súvisiaceho s investíciou a z výstavby elektrických vedení. D) Náklady vyplývajúce s výstavby potrubia, ktoré sa má pripojiť k sieti diaľkového vykurovania. Náklady, ktoré vznikli v súvislosti s výstavbou tepelnej rozvodnej siete sú oprávnené len pre sieťové projekty zahŕňajúce nové technológie, E) náklady na stavebné práce a na dozor nad stavebnými prácami, F) náklady na sanáciu a zemné práce, G) náklady na uvádzanie do prevádzky a náklady vznikajúce zo zaškoľovania obslužného personálu potrebného na uvedenie do prevádzky. V tejto súvislosti sa uvedenie do prevádzky týka prvých úkonov obsluhy, skúšok a nastavovania systému jednotky s cieľom zabezpečiť jej fungovanie v súlade so špecifikovanou výkonnosťou, H) náklady spojené so šírením informácií týkajúcich sa projektu, I) náklady na monitorovanie investície, J) náklady súvisiace s realizačnými štúdiami pre rozličné druhy projektov (platy pre účastníkov projektu a nepriame mzdové náklady, výdavky na vybavenie, príslušenstvo, softvér, služobné cesty, šírenie informácií, ďalšie priame alebo režijné náklady). Režijné náklady príjemcu pomoci, úroky zaplatené počas výstavby, vernostné poplatky a odpočítateľné dane nebudú oprávnené. Pozri poznámku pod čiarou č. 26.

37

(38)  EBITDA sú výnosy pred úročením, zdanením, odpismi a amortizáciou. Zahŕňa čistý prílev peňazí z prevádzkových činností pred pohybmi prevádzkového kapitálu.

38

(39)  Podľa oddielu D.3.3.1 (55) environmentálnych usmernení biomasa – ktorá má vyššie prevádzkové náklady – môže dostať operatívnu pomoc, ktorá presahuje výšku investície, ak členský štát EZVO môže preukázať, že úhrnné náklady, ktoré firma znášala po odpise zariadenia, sú ešte stále vyššie ako trhová cena energie.

39

(40)  Podľa oddielu D.1.3 (25) environmentálnych usmernení opatrenia na úsporu energie možno podporiť pri základnej sadzbe 40 % oprávnených nákladov. Podľa oddielu D.1.7 (32) environmentálnych usmernení podpora musí byť obmedzená na dodatočné investičné náklady. Oprávnené náklady sa vypočítajú očistené od prínosov hromadiacich sa z každého zvýšenia kapacity, nákladov na úspory spôsobených počas prvých piatich rokov investície a doplnkovej vedľajšej výroby počas tohto päťročného obdobia.

40

(41)  Pozri oddiel I 9.1. bod (5) a poznámku pod čiarou č. 35 tohto rozhodnutia.

41

(42)  Rozhodnutie Komisie z 11. novembra 2003 o štátnej pomoci, ktorú Spojené kráľovstvo plánuje poskytovať v rámci Environmentálneho grantového fondu WRAP a Záručného fondu prenájmu WRAP (Ú. v. EÚ L 102, 7.4.2004, s. 59).

42

(43)  Pozri tiež oddiel „informácie, ktoré predložilo Nórsko“ rozhodnutia orgánu č. 122/05/COL, strana 12 a nasl.

43

(44)  Štátna pomoc č. 707/2002 – Holandsko, MEP Stimulovanie obnoviteľnej energie.

44

Holandsko

(45)  Vec 173/73 Taliansko vs. Komisia [1974] Zb. 709, vec 78/76 Steinike v Nemecko [1977] Zb. 595, rozhodnutie Komisie č. 707/2002 – Holandsko, pozri poznámku pod čiarou č. 42; č. 490/2000 – Taliansko, uviaznuté náklady sektoru elektriny.

45

Taliansko

Komisia

Steinike

Nemecko

Holandsko

Taliansko

(46)  Generálny advokát Jacobs vo veci C-379/98 Preussen Elektra vs. Schleswag AG [2001] Zb. I-2099 odsek 165.

46

Preussen Elektra

Schleswag AG

(47)  Pozri vec T-67/94 Ladbroke Racing Ltd vs. Komisia Európskych Spoločenstiev [1998] Zb. II-1, odsek 105 a nasl. V tejto súvislosti je nesporné, že opatrenie možno klásť za vinu štátu, ktorý zaviedol poplatok. Táto situácia je odlišná od systému, o ktorom sa diskutuje vo veci C-345/02 Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV a Rinck Opticiëns BV / Hoofdbedrijfschap Ambachten [2004] Zb. I-7139, ktorá sa týka poplatku, o ktorom rozhodla rada odborníkov.

47

Ladbroke Racing Ltd vs. Komisia Európskych Spoločenstiev

Pearle BV

Hans Prijs Optiek Franchise BV a Rinck Opticiëns BV / Hoofdbedrijfschap Ambachten

(48)  Orgán by však chcel poukázať na to, že na zistenie, či podporu dostal „podnik“, sa neposudzuje právny stav alebo organizačná forma podniku, ale rozhoduje sa podľa kvality podniku v súlade s činnosťou, ktorá sa podporuje, vec C-41/90 Höfner a Elser vs. Macotron [1991] Zb., I-979; napr. aj nezisková organizácia môže vykonávať hospodárske činnosti a konkurovať ostatným, pozri napr. vec 78/76 Steinike &Weinlig, pozri poznámku pod čiarou č. 43. a vec C-67/96 Albany, International BV / Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie, [1999] Zb. I-5751.

48

Höfner a Elser

Macotron

Steinike &Weinlig

Albany, International BV

Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie

(49)  Ak podpora predstavuje pomoc, ktorá bude určená nižšie, Energetický fond bude predstavovať schému pomoci. Pozri definíciu schémy pomoci v článku 1 písm. d) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

49

(50)  Vec C-241/94 Komisia vs. Francúzsko [1996] Zb. I-4551, odsek 23.

50

Komisia

Francúzsko

(51)  Pozri tiež: generálny advokát Jacobs vo veci C-256/97 DM Transport S.A [1999] Zb. I- 3913, odseky 39 a 40.

51

DM Transport S.A

(52)  Podporuje to i vlastné hodnotenie orgánu Enova, ktorý na svojej internetovej stránke v súvislosti so svojou úlohou uvádza: „Enova SF užíva značnú voľnosť, pokiaľ ide o výber a zloženie svojich strategických ťažiskových opatrení a opatrení politiky“.

52

„Enova SF užíva značnú voľnosť, pokiaľ ide o výber a zloženie svojich strategických ťažiskových opatrení a opatrení politiky“

(53)  Napr. vo vzťahu k výrobcom elektriny, ktorí sa opierajú o tradičné zdroje, alebo – v súčasnosti – vo vzťahu k výrobcom energie vo vodných elektrárňach alebo k výrobcom iných druhov obnoviteľnej energie, ktorí nedostávajú podporu od Enovy, alebo vo vzťahu k spoločnostiam, ktoré nedostávajú podporu na uplatňovanie opatrení v oblasti energetickej účinnosti.

53

(54)  Rozhodnutie č. 195/04/COL.

54

(55)  Vec C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit vs. Office National du Duccroire a belgický štát [1994] Zb. I-3829.

55

Namur-Les Assurances du Crédit

Office National du Duccroire a belgický štát

(56)  V tejto súvislosti pozri výklad generálneho advokáta Fennelyho vo veciach C-15/98 a C-105/99 v spore Talianska republika vs. Komisia Európskych spoločenstiev [2000] Zb. II-8855, odseky 61 a nasl., ktorý tvrdí, že legislatívne zmeny musia výrazne zmeniť systém, t. j. že predstavujú viac ako len formálnu zmenu.

56

Talianska republika

Komisia Európskych spoločenstiev

(57)  V príslušných návrhoch vlády samotné nórske orgány označili mechanizmus financovania ako „nový“.

57

(58)  Vec T-195/01 a vec T-207/01 Vláda Gibraltáru a Španielske kráľovstvo vs. Európska komisia [2001] Zb. II-3915, odsek 111.

58

Vláda Gibraltáru a Španielske kráľovstvo vs. Európska komisia

(59)  Pozri poznámku pod čiarou č. 40.

59

(60)  Vec C-351/98 Španielske kráľovstvo vs. Európska komisia [2002] Zb. I-8031, odsek 76.

60

Španielske kráľovstvo

Európska komisia

(61)  Oddiel II 3.1.1. rozhodnutia orgánu č. 122/05/COL.

61

(62)  Odkaz na normu Spoločenstva v súvislosti s Dohodou o EHP poskytujú explicitne usmernenia o environmentálnej pomoci, pozri ich oddiel A (5).

62

(63)  Oddiel II 3.1.2 rozhodnutia orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Rozhodnutie č. 122/05/COL.

63

(64)  Oddiel II 3.1.3 rozhodnutia orgánu začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Rozhodnutie č. 122/05/COL.

64

(65)  Štátna pomoc č. 75/2002 – Fínsko, pozri poznámku pod čiarou č. 26 tohto rozhodnutia.

65

(66)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29 tohto rozhodnutia.

66

(67)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29 tohto rozhodnutia.

67

(68)  Pozri poznámku pod čiarou č. 30 tohto rozhodnutia.

68

(69)  Výmenný kurz uverejnený na internetovej stránke orgánu bol na rok 2003 stanovený na 7,23.

69

(70)  List spoločnosti First Securities zo 16. decembra 2004 Enove.

70

(71)  Pozri oddiel I.6 tohto rozhodnutia.

71

(72)  Zelený certifikát sa bežne chápe ako minimálna cena stanovená štátom, ktorú výrobca „zelenej energie“ dostáva od distribútora. Takéto zelené certifikáty nemôžu, v závislosti od jednotlivého prípadu, predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Nórske orgány sa vo februári 2006 zriekli spoločného trhu zelených certifikátov so Švédskom.

72

(73)  Takéto náklady akceptovala aj Európska komisia v štátnej pomoci č. 75/200 – Fínsko, pozri poznámku pod čiarou č. 26.

73

Fínsko

(74)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29 tohto rozhodnutia.

74

(75)  Vec C-261/01 a vec C-262/0, Belgický štát vs. Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV, [2003] Zb. I-12249, odsek 46, vec C-47/69 Francúzsko vs. Komisia [1970] Zb. 487, odsek 4.

75

Belgický štát

Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV

Francúzsko

Komisia

(76)  Vec C-72/92 Firma Herbert Scharbatke GmbH vs. Spolková republika Nemecko [1993] Zb. I-5509, odkazujúca na článok 95, teraz článok 90 Zmluvy o ES. Článok 14 Dohody o EHP je totožný s článkom 90 Zmluvy o ES.

76

Firma Herbert Scharbatke GmbH

Spolková republika Nemecko

(77)  Vec C-266/91 Celulose Beira Industrial SA vs. Fazenda Pública [1993] Zb. I-4337.

77

Celulose Beira Industrial SA

Fazenda Pública

(78)  Vec C-78/90 až vec C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest a iní [1992] Zb. I-1847.

78

Compagnie Commerciale de l’Ouest a iní

(79)  Európska komisia schválila podobnú štruktúru v rozhodnutí Komisie č. 707/2002, pozri poznámku pod čiarou č. 42.

79

(80)  Pozri pripomienky v rozhodnutí Komisie č. 707/2002, poznámku pod čiarou č. 42 a č. 533/01 – Írsko, pomoc na podporu obnoviteľných zdrojov energie v Írsku.

80

Írsko, pomoc na podporu obnoviteľných zdrojov energie v Írsku.

(81)  Vec C-350/93 Komisia vs. Taliansko [1995] Zb. I-699, odsek 22.

81

Komisia vs. Taliansko

(82)  Vec C-75/97 Belgicko vs. Komisia [1999] Zb. I-3671, odsek 66, a vec C-310/99 Taliansko/Komisia [2002] Zb. I-2289, odsek 99.

82

Belgicko vs. Komisia

Taliansko/Komisia

(83)  Vec C-169/95 Španielsko vs. Komisia [1997] Zb. I-135, odsek 51.

83

Španielsko vs. Komisia

---