# Euroopa Liidu L 178/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 178 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide5. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 178

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide5. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 637/2008, 23. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 638/2008, 4. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 639/2008, 24. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2008, 4. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 641/2008, 4. juuli 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/2008 seoses loendiga laevade kohta, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Atlandi ookeani põhjaosas | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2008, 4. juuli 2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes | 19 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 637/2008, 23. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 638/2008, 4. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 639/2008, 24. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2008, 4. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 641/2008, 4. juuli 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/2008 seoses loendiga laevade kohta, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Atlandi ookeani põhjaosas

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2008, 4. juuli 2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes

19

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/551/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, riigiabi C 12/07 (ex N 799/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda ettevõtjale Glunz&Jensen s.r.o.
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6045 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2007/716/EÜ seoses teatavate Bulgaaria liha- ja piimasektori ettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2931 all)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/377/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3223 all)

   (
  1
  ) | 45 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/551/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, riigiabi C 12/07 (ex N 799/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda ettevõtjale Glunz&Jensen s.r.o.
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6045 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6045 all)

1

38

2008/552/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2007/716/EÜ seoses teatavate Bulgaaria liha- ja piimasektori ettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2931 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2931 all)

1

43

2008/553/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/377/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3223 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3223 all)

1

45

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2008/554/JSK |
| | * | Europoli 2009. aasta eelarve | 46 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2008/554/JSK

*

Europoli 2009. aasta eelarve

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 637/2008,

23. juuni 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,

võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti sellele lisatud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 (1) (edaspidi „protokoll nr 4”) lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (4) IV jaotise 10 A. peatükis, mis on lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2004 (5) artikli 1 lõikega 20, on sätestatud eeskirjad põllukultuurist sõltuvate toetuste maksmiseks puuvilla puhul. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (4) IV jaotise 10 A. peatükis, mis on lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2004 (5) artikli 1 lõikega 20, on sätestatud eeskirjad põllukultuurist sõltuvate toetuste maksmiseks puuvilla puhul.

| (2) | Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C-310/04 (6) tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10 A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse (EÜ) nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on vastu võetud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik”, ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 protsendile varasema abisüsteemi raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse (EÜ) nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 lõikes 2 toodud eesmärgi täitmine, milleks on tagada selle kultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine”. Samuti mõistis kohus, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C-310/04 (6) tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10 A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse (EÜ) nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on vastu võetud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik”, ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 protsendile varasema abisüsteemi raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse (EÜ) nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 lõikes 2 toodud eesmärgi täitmine, milleks on tagada selle kultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine”. Samuti mõistis kohus, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul.

| (3) | Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-310/04.

| (4) | Tuleks arvesse võtta kõiki puuvillasektori konkreetset olukorda iseloomustavaid tegureid ja asjaolusid, sealhulgas selle põllukultuuri kasumlikkuse hindamiseks vajalikke elemente. Seetõttu algatati hindamis- ja konsulteerimisprotsess: viidi läbi kaks uuringut tulevase puuvillatoetuste süsteemi sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju kohta ühenduse puuvillasektorile ning sidusrühmadega korraldati vastavaid seminare ja konsulteeriti Interneti kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks arvesse võtta kõiki puuvillasektori konkreetset olukorda iseloomustavaid tegureid ja asjaolusid, sealhulgas selle põllukultuuri kasumlikkuse hindamiseks vajalikke elemente. Seetõttu algatati hindamis- ja konsulteerimisprotsess: viidi läbi kaks uuringut tulevase puuvillatoetuste süsteemi sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju kohta ühenduse puuvillasektorile ning sidusrühmadega korraldati vastavaid seminare ja konsulteeriti Interneti kaudu.

| (5) | Uus toetuskava peaks vastama protokolli lõikes 2 sätestatud eesmärkidele: toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis; võimaldada asjaomastel tootjatel teenida rahuldavat sissetulekut; stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil. |
| --- | --- |

(5)

Uus toetuskava peaks vastama protokolli lõikes 2 sätestatud eesmärkidele: toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis; võimaldada asjaomastel tootjatel teenida rahuldavat sissetulekut; stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil.

| (6) | Toetuskava peaks samuti olema kooskõlas põllumajandustootjate sissetulekutoetuste poliitikaga, mis on reformitud ühise põllumajanduspoliitika peamine juhtpõhimõte. |
| --- | --- |

(6)

Toetuskava peaks samuti olema kooskõlas põllumajandustootjate sissetulekutoetuste poliitikaga, mis on reformitud ühise põllumajanduspoliitika peamine juhtpõhimõte.

| (7) | Tootjate otsetoetuste lahutamine toodangust ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine on keskse tähtsusega elemendid ühise põllumajanduspoliitika reformimise protsessis. Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati need elemendid rea põllumajandustoodete puhul. |
| --- | --- |

(7)

Tootjate otsetoetuste lahutamine toodangust ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine on keskse tähtsusega elemendid ühise põllumajanduspoliitika reformimise protsessis. Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati need elemendid rea põllumajandustoodete puhul.

| (8) | Ühise põllumajanduspoliitika reformi eesmärkide ja protokollis nr 4 nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb puuvillatoetused peamiselt toodangust lahti siduda ja lõimida ühtse otsemaksete kavaga. Kuna käesolevaid eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ühiste meetmete vajaduse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(8)

Ühise põllumajanduspoliitika reformi eesmärkide ja protokollis nr 4 nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb puuvillatoetused peamiselt toodangust lahti siduda ja lõimida ühtse otsemaksete kavaga. Kuna käesolevaid eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ühiste meetmete vajaduse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (9) | Puuvillasektori toetuskava täielikul ja vahetul lõimimisel ühtse otsemaksete kavaga tekib tõenäoliselt oht, et tootmine ühenduse puuvillatootmispiirkondades katkeb. Osa toetustest peaksid seetõttu olema jätkuvalt seotud puuvillakasvatusega toetuskõlbliku hektari kohta antava põllukultuurist sõltuva toetuse kaudu. Toetuse summa tuleks arvutada nii, et protokolli nr 4 lõike 2 eesmärgid oleksid saavutatavad, aga puuvillatoetuste süsteem liituks samas ühise põllumajanduspoliitika reformi peasuundade ja lihtsustamisprotsessiga. Seetõttu on läbi viidud hindamisele toetudes põhjendatud, et iga liikmesriigi kogu saada olev toetus oleks 35 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt. Selline määr võimaldab puuvillasektoril edasi liikuda pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas, edendada puuvillatootmispiirkondade säästvat arengut ja tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku. |
| --- | --- |

(9)

Puuvillasektori toetuskava täielikul ja vahetul lõimimisel ühtse otsemaksete kavaga tekib tõenäoliselt oht, et tootmine ühenduse puuvillatootmispiirkondades katkeb. Osa toetustest peaksid seetõttu olema jätkuvalt seotud puuvillakasvatusega toetuskõlbliku hektari kohta antava põllukultuurist sõltuva toetuse kaudu. Toetuse summa tuleks arvutada nii, et protokolli nr 4 lõike 2 eesmärgid oleksid saavutatavad, aga puuvillatoetuste süsteem liituks samas ühise põllumajanduspoliitika reformi peasuundade ja lihtsustamisprotsessiga. Seetõttu on läbi viidud hindamisele toetudes põhjendatud, et iga liikmesriigi kogu saada olev toetus oleks 35 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt. Selline määr võimaldab puuvillasektoril edasi liikuda pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas, edendada puuvillatootmispiirkondade säästvat arengut ja tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku.

| (10) | Ülejäänud 65 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt, peaks olema saadaval ühtse otsemaksete kava raames. |
| --- | --- |

(10)

Ülejäänud 65 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt, peaks olema saadaval ühtse otsemaksete kava raames.

| (11) | Keskkonnahoidlikel põhjustel tuleks tootjaliikmesriigi kohta määrata baaskülvipind. Lisaks sellele peaksid toetuskõlblikud olema üksnes need põllumaad, mille liikmesriigid on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(11)

Keskkonnahoidlikel põhjustel tuleks tootjaliikmesriigi kohta määrata baaskülvipind. Lisaks sellele peaksid toetuskõlblikud olema üksnes need põllumaad, mille liikmesriigid on heaks kiitnud.

| (12) | Tootjaliikmesriigi kohta tuleks määrata kindel hektarisaak. See määrab – koos baaskülvipinna nõude, rahaliste vahendite üldise piirmäära ja toetusskeemi peamiselt tootmisest lahti seotud iseloomuga – kava tootmist piirava iseloomu, kusjuures kava on samas kooskõlas protokolli nr 4 eesmärkidega. |
| --- | --- |

(12)

Tootjaliikmesriigi kohta tuleks määrata kindel hektarisaak. See määrab – koos baaskülvipinna nõude, rahaliste vahendite üldise piirmäära ja toetusskeemi peamiselt tootmisest lahti seotud iseloomuga – kava tootmist piirava iseloomu, kusjuures kava on samas kooskõlas protokolli nr 4 eesmärkidega.

| (13) | Toorpuuvillatööstuse vajaduste rahuldamiseks peaks toetuskõlblikkus olema seotud tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteediga. |
| --- | --- |

(13)

Toorpuuvillatööstuse vajaduste rahuldamiseks peaks toetuskõlblikkus olema seotud tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteediga.

| (14) | Lisaks tuleks soodustada liikmesriikide poolt heaks kiidetud tootmisharudevaheliste organisatsioonide asutamist, et puuvillakasvatajad ja toorpuuvillatöötlejad saaksid puuvilla kvaliteeti parandada. Ühendus peaks nende organisatsioonide tegevust kaudselt toetama organisatsioonide liikmetest põllumajandustootjatele antavat toetust suurendades. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks tuleks soodustada liikmesriikide poolt heaks kiidetud tootmisharudevaheliste organisatsioonide asutamist, et puuvillakasvatajad ja toorpuuvillatöötlejad saaksid puuvilla kvaliteeti parandada. Ühendus peaks nende organisatsioonide tegevust kaudselt toetama organisatsioonide liikmetest põllumajandustootjatele antavat toetust suurendades.

| (15) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1782/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1782/2003 vastavalt muuta.

| (16) | Lisaks puuvillatoetuste uuele korrale oleks kohane vastu võtta veel eeskirjad eesmärgiga aidata puuvillasektoril uues õiguslikus ja turuolukorras stabiliseeruda. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks puuvillatoetuste uuele korrale oleks kohane vastu võtta veel eeskirjad eesmärgiga aidata puuvillasektoril uues õiguslikus ja turuolukorras stabiliseeruda.

| (17) | Niivõrd, kuivõrd toorpuuvillatööstuse olemasolu näib tootjapiirkondades vajalik, võiks kõnealuse sektori vajadused piisaval määral rahuldada muu hulgas tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteedi kehtestamisega ning võimaldades tootmisharudevahelistel organisatsioonidel puuvilla kvaliteeti parandada. Lisaks, arvestades toorpuuvillatööstuse märkimisväärset liigset tootmisvõimet, on kohane selle parema turule orienteerituse nimel näha ette lisameetmeid selle ümberkorraldamisprotsessi toetamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Niivõrd, kuivõrd toorpuuvillatööstuse olemasolu näib tootjapiirkondades vajalik, võiks kõnealuse sektori vajadused piisaval määral rahuldada muu hulgas tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteedi kehtestamisega ning võimaldades tootmisharudevahelistel organisatsioonidel puuvilla kvaliteeti parandada. Lisaks, arvestades toorpuuvillatööstuse märkimisväärset liigset tootmisvõimet, on kohane selle parema turule orienteerituse nimel näha ette lisameetmeid selle ümberkorraldamisprotsessi toetamiseks.

| (18) | Lisaks tundub kohane kehtestada turule orienteerimise meetmed, mis toetavad konkreetseid kvaliteedikavu ja nendega seonduvaid edendusmeetmeid. Seega tuleks puuvillasektoris luua riiklikud ümberkorraldamiskavad. Kõnealuste meetmete rahastamise eest peaks vastutama ühendus, aga piirkondade vajadustele vastava kombinatsiooni valik peaks jääma liikmesriikidele, võttes vajaduse korral arvesse piirkonna eripära. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks tundub kohane kehtestada turule orienteerimise meetmed, mis toetavad konkreetseid kvaliteedikavu ja nendega seonduvaid edendusmeetmeid. Seega tuleks puuvillasektoris luua riiklikud ümberkorraldamiskavad. Kõnealuste meetmete rahastamise eest peaks vastutama ühendus, aga piirkondade vajadustele vastava kombinatsiooni valik peaks jääma liikmesriikidele, võttes vajaduse korral arvesse piirkonna eripära.

| (19) | Ümberkorraldamiskavad tuleks esitada komisjonile kontrollimiseks, kas meetmed vastavad määruses ja selle rakenduseeskirjades ette nähtud tingimustele. Kõnealuste ümberkorraldamiskavade rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid. |
| --- | --- |

(19)

Ümberkorraldamiskavad tuleks esitada komisjonile kontrollimiseks, kas meetmed vastavad määruses ja selle rakenduseeskirjades ette nähtud tingimustele. Kõnealuste ümberkorraldamiskavade rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid.

| (20) | Meetmed peaksid täiendama juba olemasolevaid meetmeid, mis sisalduvad nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta). (7) |
| --- | --- |

(20)

Meetmed peaksid täiendama juba olemasolevaid meetmeid, mis sisalduvad nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta). (7)

| (21) | Nende kavade meetmete hulka võib kuuluda osa toorpuuvillatööstuse seadmete täielik ja jääv demonteerimine, et tagada elujõulisem toorpuuvillatööstus. Samuti võib ette näha võimaluse toetada toorpuuvillatööstuses selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Lisaks võiks teha kättesaadavaks abi masinatega seotud töövõtjatele, keda puuvillasektori restruktureerimine mõjutab. |
| --- | --- |

(21)

Nende kavade meetmete hulka võib kuuluda osa toorpuuvillatööstuse seadmete täielik ja jääv demonteerimine, et tagada elujõulisem toorpuuvillatööstus. Samuti võib ette näha võimaluse toetada toorpuuvillatööstuses selliste investeeringute tegemist, mille eesmärk on parandada ettevõtete majanduse tulemuslikkust. Lisaks võiks teha kättesaadavaks abi masinatega seotud töövõtjatele, keda puuvillasektori restruktureerimine mõjutab.

| (22) | Et parandada Euroopa puuvilla kvaliteeti, peaksid konkreetsetes kvaliteedikavades osalevad põllumajandustootjad nende kavade raames saama eritoetust, et katta osa seonduvatest kuludest. Samuti tuleks toetada nende kvaliteedikavadega hõlmatud puuvilla puudutavaid teabe- ja edendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Et parandada Euroopa puuvilla kvaliteeti, peaksid konkreetsetes kvaliteedikavades osalevad põllumajandustootjad nende kavade raames saama eritoetust, et katta osa seonduvatest kuludest. Samuti tuleks toetada nende kvaliteedikavadega hõlmatud puuvilla puudutavaid teabe- ja edendusmeetmeid.

| (23) | Riiklike ümberkorraldamiskavade jaoks eraldatavate rahaliste vahendite jaotamine liikmesriikide vahel peaks põhinema konkreetsetel ümberkorraldamis- ja kohandamisvajadustel peamistes puuvillatootmispiirkondades. Pidades silmas puuvillasektori ümberkorraldamise ja kohandamise eesmärgi ajutist iseloomu, võib kavad liikmesriikide taotlusel lõpetada, pärast mida võib ümberkorraldamiskavade aastaeelarve lisada selle liikmesriigi siseriiklikule ülemmäärale, kes on seotud toodangust lahutatud toetustega, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas. |
| --- | --- |

(23)

Riiklike ümberkorraldamiskavade jaoks eraldatavate rahaliste vahendite jaotamine liikmesriikide vahel peaks põhinema konkreetsetel ümberkorraldamis- ja kohandamisvajadustel peamistes puuvillatootmispiirkondades. Pidades silmas puuvillasektori ümberkorraldamise ja kohandamise eesmärgi ajutist iseloomu, võib kavad liikmesriikide taotlusel lõpetada, pärast mida võib ümberkorraldamiskavade aastaeelarve lisada selle liikmesriigi siseriiklikule ülemmäärale, kes on seotud toodangust lahutatud toetustega, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas.

| (24) | Kuna Portugalis toorpuuvillatööstus puudub ning kuna Bulgaarias ühtset pindalatoetust ei kohaldata, puudub nendes kahes liikmesriigis vajadus eelarve eraldamiseks riiklikele kavadele. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Portugalis toorpuuvillatööstus puudub ning kuna Bulgaarias ühtset pindalatoetust ei kohaldata, puudub nendes kahes liikmesriigis vajadus eelarve eraldamiseks riiklikele kavadele.

| (25) | Puuvillatoetuste ja puuvillasektori ümberkorraldamiskava rakendamiseks tootmisperioodi algusest tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 2009. kalendriaastast, |
| --- | --- |

(25)

Puuvillatoetuste ja puuvillasektori ümberkorraldamiskava rakendamiseks tootmisperioodi algusest tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 2009. kalendriaastast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1.   PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUVAD TOETUSED PUUVILLA JAOKS

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1782/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1. | IV jaotise 10 a. peatükk asendatakse järgmisega:
  „10a.   PEATÜKK
  PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV PUUVILLATOETUS
  Artikkel 110a
  Reguleerimisala
  Toetust makstakse CN-koodi 5201 00 alla kuuluva puuvilla tootjatele käesolevas peatükis sätestatud tingimustel.
  Artikkel 110b
  Osalemise tingimused
  1.   Toetust antakse toetuskõlbliku puuvillakasvatusmaa hektari kohta. Toetuskõlblikuks loetakse maad, mis paikneb põllumajandusmaal, millel liikmesriik on puuvillakasvatust lubanud, sellele on külvatud heakskiidetud sorte ja saagi tegelik koristamine sellelt toimub normaalsetel kasvutingimustel.
  Artiklis 110a nimetatud toetust makstakse veatu ja standardse turustuskvaliteediga puuvilla eest.
  2.   Liikmesriigid kiidavad heaks lõikes 1 nimetatud maa ja sordid vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele ja tingimustele, mis kehtestatakse artikli 144 lõikes 2 nimetatud korras.
  Artikkel 110c
  Baaskülvipinnad, kindlad hektarisaagid ja summad
  1.   Kehtestatakse järgmised riikide baaskülvipinnad:






  — | Bulgaaria: 3 342 ha; |
| --- | --- | --- |

1.

IV jaotise 10 a. peatükk asendatakse järgmisega:

„10a.   PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV PUUVILLATOETUS

Artikkel 110a

Reguleerimisala

Toetust makstakse CN-koodi 5201 00 alla kuuluva puuvilla tootjatele käesolevas peatükis sätestatud tingimustel.

Artikkel 110b

Osalemise tingimused

1.   Toetust antakse toetuskõlbliku puuvillakasvatusmaa hektari kohta. Toetuskõlblikuks loetakse maad, mis paikneb põllumajandusmaal, millel liikmesriik on puuvillakasvatust lubanud, sellele on külvatud heakskiidetud sorte ja saagi tegelik koristamine sellelt toimub normaalsetel kasvutingimustel.

Artiklis 110a nimetatud toetust makstakse veatu ja standardse turustuskvaliteediga puuvilla eest.

2.   Liikmesriigid kiidavad heaks lõikes 1 nimetatud maa ja sordid vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele ja tingimustele, mis kehtestatakse artikli 144 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 110c

Baaskülvipinnad, kindlad hektarisaagid ja summad

1.   Kehtestatakse järgmised riikide baaskülvipinnad:

—

Bulgaaria: 3 342 ha;

| — | Kreeka: 250 000 ha; |
| --- | --- |

—

Kreeka: 250 000 ha;

| — | Hispaania: 48 000 ha; |
| --- | --- |

—

Hispaania: 48 000 ha;

| — | Portugal: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 360 ha.

2.   Võrdlusperioodiks kehtestatakse järgmised kindlad saagikused hektari kohta:

| — | Bulgaaria: 1,2 tonni/ha; |
| --- | --- |

—

Bulgaaria: 1,2 tonni/ha;

| — | Kreeka: 3,2 tonni/ha; |
| --- | --- |

—

Kreeka: 3,2 tonni/ha;

| — | Hispaania: 3,5 tonni/ha; |
| --- | --- |

—

Hispaania: 3,5 tonni/ha;

| — | Portugal: 2,2 tonni/ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 2,2 tonni/ha.

3.   Toetuse summa toetuskõlbliku hektari arvu kohta arvutatakse, korrutades lõikes 2 sätestatud saagikused järgmiste võrdlussummadega:

| — | Bulgaaria: 671,33 eurot; |
| --- | --- |

—

Bulgaaria: 671,33 eurot;

| — | Kreeka: 251,75 eurot; |
| --- | --- |

—

Kreeka: 251,75 eurot;

| — | Hispaania: 400,00 eurot; |
| --- | --- |

—

Hispaania: 400,00 eurot;

| — | Portugal: 252,73 eurot. |
| --- | --- |

—

Portugal: 252,73 eurot.

4.   Kui toetuskõlblik puuvillamaa antud liikmesriigis ja antud aastal ületab lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna, vähendatakse lõikes 3 nimetatud toetust proportsionaalselt baaskülvipinna ületamisega.

5.   Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse artikli 144 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 110d

Heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid

1.   Käesolevas peatükis tähendab „heakskiidetud tootmisharudevaheline organisatsioon” juriidilist isikut, mis koosneb puuvillakasvatajatest ja vähemalt ühest toorpuuvillatöötlejast ning mille tegevus on järgmine:

| — | kaasaaitamine puuvilla turuleviimise paremale koordineerimisele, eelkõige turu-uuringute ja turuülevaadete abil; |
| --- | --- |

—

kaasaaitamine puuvilla turuleviimise paremale koordineerimisele, eelkõige turu-uuringute ja turuülevaadete abil;

| — | ühenduse eeskirjadega kokkusobivate tüüplepingute koostamine; |
| --- | --- |

—

ühenduse eeskirjadega kokkusobivate tüüplepingute koostamine;

| — | tootmise ümberorienteerimine toodetele, mis eelkõige kvaliteedi poolest ja tarbijakaitse seisukohalt vastavad paremini turu vajadustele ja tarbijanõudlusele; |
| --- | --- |

—

tootmise ümberorienteerimine toodetele, mis eelkõige kvaliteedi poolest ja tarbijakaitse seisukohalt vastavad paremini turu vajadustele ja tarbijanõudlusele;

| — | meetodite ja vahendite ajakohastamine tootekvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

—

meetodite ja vahendite ajakohastamine tootekvaliteedi parandamiseks;

| — | turustrateegiate väljatöötamine puuvilla müügiedenduseks kvaliteedisertifitseerimissüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

—

turustrateegiate väljatöötamine puuvilla müügiedenduseks kvaliteedisertifitseerimissüsteemide kaudu.

2.   Liikmesriik, kelle territooriumil toorpuuvillatöötlejad on asutatud, kiidab heaks tootmisharudevahelise organisatsiooni, mis täidab vastavalt artikli 144 lõikes 2 nimetatud korras kehtestatud kriteeriume.

Artikkel 110e

Toetuse maksmine

1.   Põllumajandustootjatele antakse toetust toetuskõlbliku hektari kohta vastavalt artiklile 110c.

2.   Põllumajandustootjatele, kes on heakskiidetud tootmisharudevaheliste organisatsioonide liikmed, antakse toetust artikli 110c lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna toetuskõlbliku hektari kohta, mida suurendatakse 2 euro võrra.”;

| 2. | artikli 156 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | IV jaotise 10 A. peatükki kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009 alates sellest kuupäevast külvatud puuvilla suhtes.”. |
| --- | --- | --- |

2.

artikli 156 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

IV jaotise 10 A. peatükki kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009 alates sellest kuupäevast külvatud puuvilla suhtes.”.

2.   PEATÜKK

PUUVILLASEKTORI RIIKLIKUD ÜMBERKORRALDAMISKAVAD

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevas peatükis sätestatakse eeskirjad, mis reguleerivad ühenduse vahendite eraldamist liikmesriikidele ning kõnealuste vahendite kasutamist liikmesriikide poolt riiklike ümberkorraldamisprogrammide (edaspidi „ümberkorraldamiskavad”) raames puuvillasektori ümberkorraldamismeetmete rahastamiseks.

2.   Toetust ei anta:

| a) | teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele; |
| --- | --- |

a)

teadusprojektidele ja teadusprojekte toetavatele meetmetele;

| b) | meetmetele, mis on kõlblikud saama ühenduse toetust määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel. |
| --- | --- |

b)

meetmetele, mis on kõlblikud saama ühenduse toetust määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel.

Artikkel 3

Üldised nõuded

1.   Ümberkorraldamiskavad peavad olema kooskõlas ühenduse õigusega ning ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega.

2.   Liikmesriigid vastutavad ümberkorraldamiskavade eest ning tagavad, et need on sisult järjekindlad ning et neid koostatakse ja rakendatakse objektiivselt, võttes arvesse asjaomaste tootjate ja töötlejate majanduslikku olukorda ning vajadust vältida tootjate ja/või töötlejate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist.

Liikmesriigid vastutavad vajalike kontrollimeetmete kehtestamise ja rakendamise ning ümberkorraldamiskavadega seotud kohustuste täitmata jätmisega kaasnevate karistuste kehtestamise ja kohaldamise eest.

Artikkel 4

Ümberkorraldamiskavade esitamine ja taotluste esitamine

1.   Iga tootjaliikmesriik esitab iga nelja aasta tagant esimest korda 1. jaanuariks 2009 komisjonile nelja-aastase ümberkorraldamiskava projekti, mis sisaldab käesolevale peatükile vastavaid meetmeid.

Enne komisjonile esitamist tuleb ümberkorraldamiskava osas konsulteerida puuvillasektori pädevate asutuste ja organisatsioonidega.

Iga liikmesriik esitab ühe kavaprojekti, mis võib hõlmata piirkondlikke eripärasid.

2.   Ümberkorraldamiskavu hakatakse kohaldama kolm kuud pärast nende esitamist komisjonile.

Kui esitatud kava ei vasta käesolevas peatükis ja rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele, teavitab komisjon sellest liikmesriiki. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile muudetud kava. Muudetud kava hakatakse kohaldama kaks kuud pärast selle esitamist, välja arvatud juhul, kui vastuolu ei ole kõrvaldatud – sel juhul kohaldatakse käesolevat lõiget.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide esitatud ümberkorraldamiskavade muudatuste suhtes.

Artikkel 5

Eelarve

1.   Ümberkorraldamiskava aastaeelarve liikmesriigi kohta alates 2010. eelarveaastast on järgmine:

| — | Kreeka: 4,0 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Kreeka: 4,0 miljonit eurot;

| — | Hispaania: 6 134 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Hispaania: 6 134 miljonit eurot.

2.   Iga liikmesriik võib otsustada peatada ümberkorraldamiskava kasutamise, et kanda oma käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud aastaeelarve jäädavalt üle määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisa kohaselt kindlaks määratud siseriiklikusse ülemmäära. Kõnealusest otsusest teavitatakse hiljemalt asjaomase aasta 1. augustiks komisjoni ning otsust kohaldatakse järgmise kalendriaasta alusel makstavatele otsetoetustele. Teatises esitatakse samuti aruanne ümberkorraldamiskava rakendamise ning selle eesmärkide saavutamise kohta.

3.   Otsus käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud ülekandmise ning käesoleva artikli lõike 1 vastava muutmise kohta võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 144 lõikes 2 nimetatud korras, pärast seda kui komisjon on andnud ümberkorraldamiskava rakendamisele selle eesmärke silmas pidades hinnangu.

Artikkel 6

Üldreeglid ümberkorraldamiskavade rahastamise kohta

1.   Ühenduse toetust antakse üksnes nende toetuskõlblike kulutuste katmiseks, mis on tehtud pärast asjaomase ümberkorraldamiskava esitamist artikli 4 lõike 1 kohaselt.

2.   Liikmesriigid ei kata ümberkorraldamiskavade alusel ühenduse rahastatavate meetmete kulusid.

Artikkel 7

Toetuskõlblikud meetmed ja toetusesaajad

1.   Ümberkorraldamiskavad sisaldavad üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

| a) | toorpuuvillatööstuse seadmete täielik ja jääv demonteerimine; |
| --- | --- |

a)

toorpuuvillatööstuse seadmete täielik ja jääv demonteerimine;

| b) | investeeringud toorpuuvillatööstusse; |
| --- | --- |

b)

investeeringud toorpuuvillatööstusse;

| c) | põllumajandustootjate osalemine puuvillakvaliteedikavades; |
| --- | --- |

c)

põllumajandustootjate osalemine puuvillakvaliteedikavades;

| d) | teavitamis- ja edendamistegevus; |
| --- | --- |

d)

teavitamis- ja edendamistegevus;

| e) | abi masinatega seotud töövõtjatele, mis samas ei ületa rahaliste kaotuste summat. |
| --- | --- |

e)

abi masinatega seotud töövõtjatele, mis samas ei ületa rahaliste kaotuste summat.

2.   Ümberkorraldamiskavade toetusesaajad on järgmised:

| a) | nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1051/2001 (puuvilla tootmistoetuste kohta) (8) IV peatüki järgsed toetusesaajad turustusaastal 2005/2006 käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul; |
| --- | --- |

a)

nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1051/2001 (puuvilla tootmistoetuste kohta) (8) IV peatüki järgsed toetusesaajad turustusaastal 2005/2006 käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul;

| b) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 10 A. peatüki järgsed toetusesaajad käesoleva artikli lõike 1 punktides c ja d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 10 A. peatüki järgsed toetusesaajad käesoleva artikli lõike 1 punktides c ja d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul;

| c) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 10 a. peatükis määratletud heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõike 1 punktis d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 10 a. peatükis määratletud heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõike 1 punktis d nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul;

| d) | käesoleva artikli lõike 1 punktis e nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul masinatega seotud töövõtjad, kes






  — | on eraisikud või ettevõtjad, kes on turustusaasta 2005/2006 jooksul olnud lepingulises töösuhtes puuvillakasvatajate või toorpuuvillatöötlejatega puuvillasaagi koristusel oma põllumajandusmasinaid kasutades; |
| --- | --- | --- |

d)

käesoleva artikli lõike 1 punktis e nimetatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul masinatega seotud töövõtjad, kes

—

on eraisikud või ettevõtjad, kes on turustusaasta 2005/2006 jooksul olnud lepingulises töösuhtes puuvillakasvatajate või toorpuuvillatöötlejatega puuvillasaagi koristusel oma põllumajandusmasinaid kasutades;

| — | on koristanud puuvillasaaki, mis on viidud toorpuuvillatööstuse seadmetesse, mida demonteeritakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile a,
  ning |
| --- | --- |

—

on koristanud puuvillasaaki, mis on viidud toorpuuvillatööstuse seadmetesse, mida demonteeritakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile a,

ning

| — | kes on kandnud tõestatavat rahalist kahju koristatava puuvillasaagi puudumise tõttu. |
| --- | --- |

—

kes on kandnud tõestatavat rahalist kahju koristatava puuvillasaagi puudumise tõttu.

Artikkel 8

Rahalised vahendid

Käesolevas peatükis ette nähtud meetmed kujutavad endast nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (9) artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud põllumajandusturgude reguleerimisele suunatud sekkumismeetmeid.

Artikkel 9

Rakenduseeskirjad

Käesoleva peatüki üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (10) artikli 195 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 23. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  EÜT L 291, 19.11.1979, lk 174. Protokolli on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1050/2001 (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).

1

(2)  14. veebruari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  8. mai 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 479/2008 (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).

4

(5)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 48.

5

(6)  EKL 2006, lk I-7285.

6

(7)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 146/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 1).

7

(8)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3. Määrus on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1782/2003.

8

(9)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 479/2008.

9

(10)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

10

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 638/2008,

4. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Komisjoni 4. juuli 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 639/2008,

24. juuni 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiljutised eksporditoetuse määrade vähendamised, mis on tingitud ühise põllumajanduspoliitika reformi ja põllumajanduskaupade maailmaturu hindade muutuste kombineeritud mõjust, on tinginud toetussertifikaatide taotluste vähenemise, mistõttu on vähenenud surve ühenduse eelarvele asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade eksporditoetuste osas. Olukorras, kus ühendusel ei ole rahvusvaheliste kohustuste rikkumise ohtu, on asjakohane lihtsustada teatavatele põllumajandustoodetele eksporditoetuste andmise süsteemi asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade puhul, vähendades seega kõnealuseid kaupu eksportivate ettevõtjate halduskoormust. |
| --- | --- |

(1)

Hiljutised eksporditoetuse määrade vähendamised, mis on tingitud ühise põllumajanduspoliitika reformi ja põllumajanduskaupade maailmaturu hindade muutuste kombineeritud mõjust, on tinginud toetussertifikaatide taotluste vähenemise, mistõttu on vähenenud surve ühenduse eelarvele asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade eksporditoetuste osas. Olukorras, kus ühendusel ei ole rahvusvaheliste kohustuste rikkumise ohtu, on asjakohane lihtsustada teatavatele põllumajandustoodetele eksporditoetuste andmise süsteemi asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade puhul, vähendades seega kõnealuseid kaupu eksportivate ettevõtjate halduskoormust.

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib toetussertifikaatidest tulenevaid õigusi teatavatel tingimustel loovutada. Litsentside ja sertifikaatide menetlemise järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealuste üleandmiste kord võimaluse korral kooskõlastada komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (3) sätetega, mis on seotud litsentsidest ja sertifikaatidest tulenevate õigustega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib toetussertifikaatidest tulenevaid õigusi teatavatel tingimustel loovutada. Litsentside ja sertifikaatide menetlemise järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealuste üleandmiste kord võimaluse korral kooskõlastada komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (3) sätetega, mis on seotud litsentsidest ja sertifikaatidest tulenevate õigustega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 32 lõikes 2 on sätestatud ajavahemik, mille jooksul maksmise eest vastutav asutus peab märkima taotletud eksporditoetuste summad toetussertifikaadile. Arvestades siiski dokumentide menetlemiseks vaja minevat aega sihtkoha järgi liigitatud eksporditoetuste puhul, ei pruugi kõnealune ajavahemik olla piisav ning seda tuleks seetõttu pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 32 lõikes 2 on sätestatud ajavahemik, mille jooksul maksmise eest vastutav asutus peab märkima taotletud eksporditoetuste summad toetussertifikaadile. Arvestades siiski dokumentide menetlemiseks vaja minevat aega sihtkoha järgi liigitatud eksporditoetuste puhul, ei pruugi kõnealune ajavahemik olla piisav ning seda tuleks seetõttu pikendada.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 38a lõikes 2 on sätestatud tingimused, mida liikmesriigid peavad täitma komisjonile taotlustest teatamisel ning sellele järgneva toetussertifikaatide väljastamise kohta. Kuna kasutusele on võetud tõhusamad aruandlus- ja teabevahetussüsteemid, tuleks asjaomaseid tähtaegu kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 38a lõikes 2 on sätestatud tingimused, mida liikmesriigid peavad täitma komisjonile taotlustest teatamisel ning sellele järgneva toetussertifikaatide väljastamise kohta. Kuna kasutusele on võetud tõhusamad aruandlus- ja teabevahetussüsteemid, tuleks asjaomaseid tähtaegu kohandada.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 33 on sätestatud toetussertifikaatide osade kaupa väljastamise süsteem. Kõnealuste toetussertifikaatide suhtes kohaldatav kehtivusaeg on sätestatud kõnesoleva määruse artiklis 39. Toetussertifikaatide süsteemi toimimise hõlbustamiseks tuleks pikendada esimese osa raames väljastatud sertifikaatide ja artikli 38a kohaselt taotletud sertifikaatide kehtivusaega. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 33 on sätestatud toetussertifikaatide osade kaupa väljastamise süsteem. Kõnealuste toetussertifikaatide suhtes kohaldatav kehtivusaeg on sätestatud kõnesoleva määruse artiklis 39. Toetussertifikaatide süsteemi toimimise hõlbustamiseks tuleks pikendada esimese osa raames väljastatud sertifikaatide ja artikli 38a kohaselt taotletud sertifikaatide kehtivusaega.

| (6) | Selleks et ettevõtja suhtes kohaldataks tagastamata jäetava tagatise summa vähendamist, on määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 45 lõikes 2 sätestatud, et kasutamata sertifikaadid või sertifikaatide väljavõtted tuleb tagastada väljastavale ametiasutusele hiljemalt selle eelarveperioodi 30. juuniks, mille jaoks sertifikaadid või sertifikaatide väljavõtted on väljastatud. Tõhusama aruandlussüsteemi kasutusele võtmine võimaldab seda tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ettevõtja suhtes kohaldataks tagastamata jäetava tagatise summa vähendamist, on määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 45 lõikes 2 sätestatud, et kasutamata sertifikaadid või sertifikaatide väljavõtted tuleb tagastada väljastavale ametiasutusele hiljemalt selle eelarveperioodi 30. juuniks, mille jaoks sertifikaadid või sertifikaatide väljavõtted on väljastatud. Tõhusama aruandlussüsteemi kasutusele võtmine võimaldab seda tähtaega pikendada.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 47 on sätestatud eritingimused, mille kohaselt võib väikeeksportijatele anda eksporditoetust. Lihtsustamise huvides peaks väikeeksportijatel olema õigus kasutada toetussertifikaate väikeeksportija staatust kaotamata ning lisaks tuleks tõsta makselävendit. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklis 47 on sätestatud eritingimused, mille kohaselt võib väikeeksportijatele anda eksporditoetust. Lihtsustamise huvides peaks väikeeksportijatel olema õigus kasutada toetussertifikaate väikeeksportija staatust kaotamata ning lisaks tuleks tõsta makselävendit.

| (8) | Et tagada käesoleva määrusega sätestatud meetmete kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada käesoleva määrusega sätestatud meetmete kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1043/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  1.   Sertifikaatidest tulenevad kohustused ei ole loovutatavad. Sertifikaatidest tulenevad õigused võib omanik nende kehtivusaja jooksul üle anda tingimusel, et igast sertifikaadist või selle väljavõttest tulenevad õigused antakse üle ainult ühele ülevõtjale. Selline üleandmine on seotud summadega, mida ei ole veel sertifikaadile või väljavõttele märgitud.
  2.   Õiguste omandajad ei või oma õigusi edasi üle anda, ent võivad need tagastada sertifikaadiomanikule. Õiguste tagastamine sertifikaadiomanikule on seotud kogustega, mis ei ole veel sertifikaadile või vastavale väljavõttele kantud.
  Sel juhul teeb väljaandev asutus sertifikaadi lahtrisse 6 ühe VIII lisas sätestatud kannetest.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

1.   Sertifikaatidest tulenevad kohustused ei ole loovutatavad. Sertifikaatidest tulenevad õigused võib omanik nende kehtivusaja jooksul üle anda tingimusel, et igast sertifikaadist või selle väljavõttest tulenevad õigused antakse üle ainult ühele ülevõtjale. Selline üleandmine on seotud summadega, mida ei ole veel sertifikaadile või väljavõttele märgitud.

2.   Õiguste omandajad ei või oma õigusi edasi üle anda, ent võivad need tagastada sertifikaadiomanikule. Õiguste tagastamine sertifikaadiomanikule on seotud kogustega, mis ei ole veel sertifikaadile või vastavale väljavõttele kantud.

Sel juhul teeb väljaandev asutus sertifikaadi lahtrisse 6 ühe VIII lisas sätestatud kannetest.”

| 2. | Artikli 32 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Maksmise eest vastutav asutus märgib kõnealuse summa toetussertifikaadile kuue kuu jooksul alates taotluse laekumise kuupäevast.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 32 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Maksmise eest vastutav asutus märgib kõnealuse summa toetussertifikaadile kuue kuu jooksul alates taotluse laekumise kuupäevast.”

| 3. | Artikli 38a lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgneval esmaspäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast kolmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 38a lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgneval esmaspäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast kolmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.”

| 4. | Artikli 39 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui teisest ja kolmandast lõigust ei tulene teisiti, kehtivad toetussertifikaadid sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani või kuni eelarveperioodi viimase päevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
  Toetussertifikaadid, mille taotlus esitatakse artikli 33 punkti a või artikli 38a kohaselt hiljemalt 7. novembril, kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva kümnenda kuu viimase päevani.
  Artiklis 40 nimetatud toetuse sertifikaadid kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani.
  Kui toetuse määrad on kooskõlas artikliga 29 eelnevalt kindlaks määratud, jäävad need määrad kehtima sertifikaadi kehtivuse viimase päevani.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 39 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui teisest ja kolmandast lõigust ei tulene teisiti, kehtivad toetussertifikaadid sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani või kuni eelarveperioodi viimase päevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Toetussertifikaadid, mille taotlus esitatakse artikli 33 punkti a või artikli 38a kohaselt hiljemalt 7. novembril, kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva kümnenda kuu viimase päevani.

Artiklis 40 nimetatud toetuse sertifikaadid kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani.

Kui toetuse määrad on kooskõlas artikliga 29 eelnevalt kindlaks määratud, jäävad need määrad kehtima sertifikaadi kehtivuse viimase päevani.”

| 5. | Artikli 45 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõiget 1 kohaldatakse üksnes sertifikaatide ja sertifikaatide väljavõtete suhtes, mis on tagastatud väljaandvale asutusele selle eelarveperioodi jooksul, mille jaoks sertifikaadid välja anti, tingimusel et need tagastatakse hiljemalt kõnealuse perioodi 31. augustil.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 45 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõiget 1 kohaldatakse üksnes sertifikaatide ja sertifikaatide väljavõtete suhtes, mis on tagastatud väljaandvale asutusele selle eelarveperioodi jooksul, mille jaoks sertifikaadid välja anti, tingimusel et need tagastatakse hiljemalt kõnealuse perioodi 31. augustil.”

| 6. | Artikli 47 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Artiklit 46 kohaldatakse ekspordi suhtes, mille kogusumma taotluste puhul, mille ettevõtja on esitanud artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustel asjaomase eelarveperioodi jooksul, kaasa arvatud asjaomast eksporti käsitleva taotluse esitamine, ei loo alust 100 000 eurot ületavaks makseks.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 47 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Artiklit 46 kohaldatakse ekspordi suhtes, mille kogusumma taotluste puhul, mille ettevõtja on esitanud artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustel asjaomase eelarveperioodi jooksul, kaasa arvatud asjaomast eksporti käsitleva taotluse esitamine, ei loo alust 100 000 eurot ületavaks makseks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 246/2008 (ELT L 75, 18.3.2008, lk 64).

2

(3)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

3

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 640/2008,

4. juuli 2008,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 113 lõike 1 punkti a ja artikli 121 punkti h koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2568/91 (oliiviõlide ja pressimisjääkide [Termin on muutunud. Uus termin on „oliivijääkõlid”.] omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) (2) on määratletud oliiviõlide ja oliivijääkõlide keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2568/91 (oliiviõlide ja pressimisjääkide [Termin on muutunud. Uus termin on „oliivijääkõlid”.] omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) (2) on määratletud oliiviõlide ja oliivijääkõlide keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid.

| (2) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2568/91 artikli 2 lõike 1 kümnendale taandele hinnatakse neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi kõnealuse määruse XII lisas sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2568/91 artikli 2 lõike 1 kümnendale taandele hinnatakse neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi kõnealuse määruse XII lisas sätestatud meetodil.

| (3) | Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu võttis novembris 2007 vastu neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise läbivaadatud meetodi. Läbivaatamise käigus ajakohastati neitsioliiviõlide positiivsete ja negatiivsete tunnuste kirjeldusi ning meetodi kirjeldust. Muudeti ka neitsioliiviõlide puuduste tajumise ülempiiri. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu võttis novembris 2007 vastu neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise läbivaadatud meetodi. Läbivaatamise käigus ajakohastati neitsioliiviõlide positiivsete ja negatiivsete tunnuste kirjeldusi ning meetodi kirjeldust. Muudeti ka neitsioliiviõlide puuduste tajumise ülempiiri.

| (4) | Rahvusvahelise oliiviõlinõukogu läbivaadatud meetodis neitsioliiviõlide organoleptiliseks hindamiseks on lisaks määratud kindlaks neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi kirjeldavate terminite ja väljendite valikulise kasutamise tingimused oliiviõli märgistamisel. Tuleks sätestada, et hindamiskomisjonide esimehed võivad kinnitada õlide vastavust kõnealuste terminite ja väljendite juhises osutatud mõistetele. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvahelise oliiviõlinõukogu läbivaadatud meetodis neitsioliiviõlide organoleptiliseks hindamiseks on lisaks määratud kindlaks neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi kirjeldavate terminite ja väljendite valikulise kasutamise tingimused oliiviõli märgistamisel. Tuleks sätestada, et hindamiskomisjonide esimehed võivad kinnitada õlide vastavust kõnealuste terminite ja väljendite juhises osutatud mõistetele.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2568/91 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas oleva tabeli 11. veeru („Organoleptiline hindamine/puuduse mediaan (Md)”) teises reas, kolmandas reas ja lehekülje allääres olevas 2. joonealuses märkuses asendatakse arv „2,5” arvuga „3,5”. |
| --- | --- |

1)

I lisas oleva tabeli 11. veeru („Organoleptiline hindamine/puuduse mediaan (Md)”) teises reas, kolmandas reas ja lehekülje allääres olevas 2. joonealuses märkuses asendatakse arv „2,5” arvuga „3,5”.

| 2) | XII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

2)

XII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 702/2007 (ELT L 161, 22.6.2007, lk 11).

2

---

LISA

XII LISA

RAHVUSVAHELISE OLIIVIÕLINÕUKOGU MEETOD NEITSIOLIIVIÕLIDE ORGANOLEPTILISEKS HINDAMISEKS

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Kõnealune meetod põhineb rahvusvahelise oliiviõlinõukogu 16. novembri 2007. aasta otsusel nr DEC-21/95-V/2007, milles käsitletakse neitsioliiviõli organoleptilise hindamise läbivaadatud meetodit. Meetodi eesmärk on kehtestada menetlus neitsioliiviõlide organoleptiliste omaduste hindamiseks määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisa punkti 1 tähenduses ning määrata kindlaks nendel omadustel põhinev oliiviõlide liigitamise metoodika. Metoodika hõlmab ühtlasi juhiseid valikuliseks märgistamiseks.

Kirjeldatud meetodit kohaldatakse ainult neitsioliiviõlide puhul, nende liigitamisel või märgistamisel, võttes arvesse täheldatud puuduste intensiivsust, puuviljalisust ja muid positiivseid omadusi, mille on kindlaks määranud valitud, koolitatud ja testitud degustaatorite rühm, kes moodustab hindamiskomisjoni.

2.   ÜLDOSA

Üldise põhisõnavara, degusteerimisruumi, õlide degusteerimisklaaside ning muu kõnealuse metoodikaga seotud küsimuste puhul tuleks lähtuda rahvusvahelise oliiviõlinõukogu eeskirjadest, eriti 16. novembri 2007. aasta otsusest nr DEC-21/95-V/2007, milles käsitletakse neitsioliiviõli organoleptilise hindamise läbivaadatud meetodit.

3.   ERIALANE SÕNAVARA

3.1.   Positiivsed tunnused

Puuviljaline: otse või retronasaalselt tajutav lõhnaaistingute kogum, mis on omane tervetest ja värsketest, oliivisordist olenevalt rohelistest või küpsetest viljadest toodetud õlile.

Tunnust puuviljaline iseloomustatakse sõnaga roheline, kui õli lõhn meenutab rohelisi vilju; see on iseloomulik rohelistest viljadest saadud õlile.

Tunnust puuviljaline iseloomustatakse sõnaga küps, kui õli lõhn meenutab küpseid vilju; see on iseloomulik küpsetest viljadest saadud õlile.

Mõru: keele tagaosas olevate keelenäsade maitsmispungadega tuntav algmaitse õlide puhul, mis on valmistatud rohelistest oliividest või oliividest, mis hakkavad muutma värvi.

Terav: kogu suulael ja eriti kurgus tuntav torkavusaisting õlide puhul, mis on toodetud turustusaasta alguses peamiselt veel rohelistest oliividest.

3.2.   Negatiivsed tunnused

Kopitanud/settene: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud kuhjas või ebakohastes tingimustes hoitud anaeroobse käärimise protsessis olevatest oliivides, või õlide puhul, mis on jäänud vaatides ja paakides settega seisma ja milles samuti on toimunud anaeroobne käärimine.

Hallitanud-niiske: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud viljadest, millel on niisketes tingimustes mitu päeva kestnud ladustamise tulemusena palju hallitusseeni ja pärmseeni.

Veinine-äädikane/hapu-kibehapu: teatavatele õlidele iseloomulik maitse ja lõhn, mis meenutab veini või äädikat. Tingitud eelkõige oliivide või korralikult pesemata mattide külge jäänud oliivimassi aeroobsest käärimisest, mille tulemusel tekivad äädikhape, etüülatsetaat ja etanool.

Metalline: maitse ja lõhn, mis meenutab metalli. Iseloomulik õlidele, mis on olnud purustamise, segamise, pressimise või ladustamise ajal ülemäära kokkupuutes metallpindadega.

Räästunud: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, milles on toimunud intensiivne oksüdatsioon.

Kuumutatud või põlenud: iseloomulik maitse ja lõhn, mille põhjuseks on ülemäärane ja/või pikaajaline kuumutamine tootmise ajal, eelkõige pasta kuumsegamisel ebasobival temperatuuril.

Heinane-puune: iseloomulik maitse ja lõhn kuivadest oliividest toodetud õlide puhul.

Tihke: teatavate vanade õlide puhul suus tekkiv paks, pastat meenutav puuteaisting.

Määrdeainene: diislikütust, määret või mineraalõli meenutav maitse ja lõhn.

Taimemahlane: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on olnud kaua kokkupuutes viljadest pressimisel eraldunud käärinud taimemahlaga.

Soolveene: soolvees säilitatud oliividest toodetud õlide maitse ja lõhn.

Espartone: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud uutes espartomattides pressitud oliividest. Maitse võib erineda sõltuvalt sellest, kas matid on valmistatud haljast või kuivatatud espartost.

Mullane: mullastena või mudastena korjatud ja pesemata oliividest saadud õlidele iseloomulik maitse ja lõhn.

Tõugune: oliivikärbse (Bactrocera Oleae) tõukude poolt tugevasti kahjustatud oliividest saadud õlidele iseloomulik maitse ja lõhn.

Kurgine: iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on liiga kaua olnud hermeetiliselt pakendatud (eriti plekkpurkides), see maitse tuleneb 2,6-nonadienaali tekkimisest.

Niiske puune: puu otsas külma saanud oliividest saadud õlidele iseloomulik maitse ja lõhn.

3.3.   Märgistamiseks vajalik valikuline terminoloogia

Nõudmise korral võib hindamiskomisjoni esimees tõendada, et hinnatud õlid vastavad mõistetele ja väljendites esitatud vahemikele ning tunnuste intensiivsuste ja nende tajumist märkivatele omadussõnadele:

| a) | kõik punktis 3.1 osutatud positiivsed tunnused (puuviljaline, vajadusel iseloomustatud kui roheline või küps, terav ja mõru):






  i) | terminit „intensiivne” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on suurem kui 6; |
| --- | --- | --- |

a)

kõik punktis 3.1 osutatud positiivsed tunnused (puuviljaline, vajadusel iseloomustatud kui roheline või küps, terav ja mõru):

i)

terminit „intensiivne” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on suurem kui 6;

| ii) | terminit „keskmine” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on vahemikus 3 kuni 6; |
| --- | --- |

ii)

terminit „keskmine” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on vahemikus 3 kuni 6;

| iii) | terminit „kerge” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on vähem kui 3; |
| --- | --- |

iii)

terminit „kerge” võib kasutada, kui asjaomase tunnuse mediaan on vähem kui 3;

| iv) | asjaomaseid tunnuseid võib kasutada ilma punktides i, ii ja iii osutatud omadussõnadele viitamata, kui asjaomase tunnuse mediaan on 3 või rohkem; |
| --- | --- |

iv)

asjaomaseid tunnuseid võib kasutada ilma punktides i, ii ja iii osutatud omadussõnadele viitamata, kui asjaomase tunnuse mediaan on 3 või rohkem;

| b) | terminit „tasakaalus” võib kasutada õli puhul, mis ei ole tasakaalust väljas. Tasakaalust väljas olevaks loetakse sellist õli, mille maitse-, lõhna- ja puuteaistingu puhul on tunnuse mõru ja/või tunnuse terav mediaan kahe punkti võrra suurem kui tunnuse puuviljaline mediaan; |
| --- | --- |

b)

terminit „tasakaalus” võib kasutada õli puhul, mis ei ole tasakaalust väljas. Tasakaalust väljas olevaks loetakse sellist õli, mille maitse-, lõhna- ja puuteaistingu puhul on tunnuse mõru ja/või tunnuse terav mediaan kahe punkti võrra suurem kui tunnuse puuviljaline mediaan;

| c) | väljendit „mahe õli” võib kasutada õli puhul, mille tunnuse mõru ja tunnuse terav mediaan on 2 või väiksem. |
| --- | --- |

c)

väljendit „mahe õli” võib kasutada õli puhul, mille tunnuse mõru ja tunnuse terav mediaan on 2 või väiksem.

4.   HINDAMISKOMISJON

Hindamiskomisjon koosneb hindamiskomisjoni juhatajast ja kaheksast kuni kaheteistkümnest degustaatorist.

Hindamiskomisjoni juhataja peab olema läbinud põhjaliku koolituse ning tundma eksperdina üksikasjalikult erinevaid õlisorte. Ta vastutab hindamiskomisjoni, selle töökorralduse ja toimimise, proovide ettevalmistamise, kodeerimise ja degustaatoritele esitamise ning andmete kogumise ja nende statistilise töötlemise eest.

Hindamiskomisjoni juhataja valib välja degustaatorid ning jälgib nende koolitust ja teadmiste kontrolli, et kindlustada pidevalt nende oskuste piisav tase.

Vastavalt rahvusvahelise oliiviõli nõukogu juhendile neitsioliiviõli kvalifitseeritud degustaatorite valimise, koolitamise ja kontrolli kohta tuleb oliiviõli organoleptilise kontrolliga tegelevad degustaatorid valida ja koolitada, võttes arvesse nende oskust eristada sarnaseid näidiseid.

Hindamiskomisjonid peavad kohustuma võtma osa riigi, ühenduse või rahvusvahelisel tasandil ette nähtud organoleptilistest hindamistest, et korrapäraselt kontrollida ja ühtlustada tajumiskriteeriume. Lisaks kohustuvad käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud hindamiskomisjonid esitama asjaomasele liikmesriigile igal aastal kõik andmed oma koosseisu ja heaks kiidetud hindamiskomisjonina läbi viidud hindamiste arvu kohta.

5.   ORGANOLEPTILISE HINDAMISE JA LIIGITAMISE MENETLUS

5.1.   Profiililehe kasutamine degustaatori poolt

Degustaatori kasutatav profiilileht on esitatud käesoleva meetodi A liites.

Hindamiskomisjoni liikmena peab iga degustaator uurimiseks esitatud õli nuusutama ja siis maitsma. Seejärel märgib ta täidetaval profiililehel 10sentimeetrisel skaalal tema tajutud negatiivsete ja positiivsete tunnuste intensiivsuse. (1) Kui degustaator leiab, et tunnus puuviljaline on rohelise või küpse iseloomuga, teeb ta profiililehe vastavasse ruutu risti.

Juhul kui degustaator tajub negatiivseid omadusi, mis ei ole profiililehele märgitud, tuleb need kanda rubriiki „Muud”, kasutades selleks kindlaksmääratud terminite hulgast kõige täpsemaid.

5.2.   Andmete kasutamine hindamiskomisjoni juhataja poolt

Hindamiskomisjoni juhataja peab kokku koguma kõigi degustaatorite täidetud profiililehed ja kontrollima erinevatele tunnustele omistatud intensiivsusastmeid. Kõrvalekalde tuvastamisel palub juhataja degustaatoril oma profiilileht üle vaadata ning vajadusel hindamist korrata.

Hindamiskomisjoni juhataja võib iga degustaatori andmed sisestada elektroonilisse süsteemi, mis arvutab B liites kirjeldatud statistilise arvutamismeetodi järgi mediaani. Näidise andmete sisestamine toimub maatriksi abil, mis koosneb üheksast veerust, mis vastavad üheksale organoleptilisele omadusele, ja n reast, kus on hindamiskomisjoni kuuluvate degustaatorite arv.

Kui mingi negatiivne tunnus kantakse rubriiki „Muud” vähemalt 50 % komisjoniliikmete poolt, arvutatakse osutatud puuduse mediaan ja õli liigitatakse vastavalt.

Hindamiskomisjoni juhataja saab anda kinnituse, et hinnatud õli vastab punkti 3 alapunkti 3 alapunktis a osutatud nõuetele termini „roheline” ja „küps” osas üksnes juhul, kui vähemalt 50 % hindamiskomisjonist on märkinud, et tunnus puuviljaline oli rohelise või küpse iseloomuga.

Vastavuse kontrollimiste raames teostatud analüüside puhul tehakse proov. Vasturääkivustega analüüside puhul korraldab hindamiskomisjoni juhataja õli organoleptilise hindamise kaks korda. Välistava analüüsi puhul tuleb teha kolm hindamist. Kõnealustel juhtudel arvutatakse tunnuste mediaan mediaanide keskmise alusel. Kõik paralleelsed analüüsid tuleb teha erinevate seansside jooksul.

5.3.   Õlide liigitamine

Õli liigitatakse järgnevalt esitatud kategooriatesse, lähtudes puuduse mediaanist ja tunnuse puuviljaline mediaanist. Puuduse mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduse mediaani ja tunnuse puuviljaline mediaani väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega ja neid määrava robustse variatsioonikordaja väärtus peab olema 20 % või sellest väiksem.

Õli liigitamisel võrreldakse puuduse mediaani ja tunnuse puuviljaline mediaani väärtust järgnevalt osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab liigitust esitada statistilise andmetabelina või graafiliselt.

a)   Ekstra-neitsioliiviõli: puuduse mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

b)   Neitsioliiviõli: puuduse mediaan on 0 kuni 3,5 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

c)   Lambiõli: puuduse mediaan on suurem kui 3,5; või puuduse mediaan on kuni 3,5 ja puuviljalisuse mediaan on 0.

5.4.   Erijuhud

Kui mõne positiivse tunnuse (v.a puuviljalisus) mediaan on suurem kui 5,0, teeb hindamiskomisjoni juhataja selle kohta märke õli analüüsi tõendile.

A liide

Neitsioliiviõli profiilileht

Image

B liide

MEDIAANI JA USALDUSVAHEMIKU ARVUTAMISE MEETOD

Mediaan

Formula

Mediaan on reaalarv Xm, mille puhul tõenäosus (P), et jaotusväärtused (X) on väiksemad kui Xm, on väiksemad kui 0,5 või sellega võrdsed, ning samal ajal tõenäosus (P), et jaotusväärtused (X) on väiksemad kui Xm või sellega võrdsed, on suurem kui 0,5 või sellega võrdsed. Teise definitsiooni kohaselt on mediaan 50-protsentiil kasvu järgi reastatud arvude jaotusest. Lihtsamalt öeldes on mediaan paaritute arvude korrastatud järjekorra keskel asuv väärtus või paarisarvude korrastatud järjekorras kahe keskel asuva väärtuse keskmine.

Robustne standardhälve

Mediaani ümbruse varieeruvuse usaldusväärseks hindamiseks tuleb kasutada Stuarti ja Kendalli meetodit robustse standardhälbe arvutamiseks. Järgmine valem tähistab asümptootilist standardhälvet st asjaomaste andmete varieeruvuse robustset hinnangulist väärtust, milles N on vaatluste arv ja IQR on kvartiilhaare, mis hõlmab täpselt 50 % mingi jaotuse juhtudest.

Formula

Kvartiilhaarde leidmiseks arvutatakse 75-protsentiili ja 25-protsentiili vahe suurus.

IQR = 75-protsentiil – 25-protsentiil

Protsentiil on väärtus Xpc, mille puhul tõenäosus (P), et jaotusväärtused on väiksemad kui Xpc, on väiksem kui kõnealune protsentiil või sellega võrdne, ja et samal ajal tõenäosus (P), et jaotusväärtused on väiksemad kui Xpc või sellega võrdsed, on suurem kui kõnealune protsentiil või sellega võrdne. Protsendimäär näitab jaotuse hõlmatud osa. Mediaani puhul on see võrdne 50/100ga.

Formula

Tegelikkuses on protsentiil jaotusväärtus, mis määrab kindlaks vastava suurusega osa jaotus-või tiheduskõveraga piiratud pindalast. Näiteks 25-protsentiil on jaotusväärtus, mis määrab kindlaks 0,25 või 25/100 sellest alast.

Robustse variatsioonikordaja (%) väärtus

Robustse variatsioonikordaja (%) on dimensioonita arv, mis näitab analüüsitava arvjada muutuvuse protsenti. Seepärast on kõnealune koefitsient väga kasulik hindamiskomisjoni liikmete usaldusväärsuse kontrollimiseks.

Formula

Mediaani 95 %line usaldusvahemik

95 %line usaldusvahemik (esimest liiki vea väärtus on 0,05 või 5 %) on vahemik, milles mediaan võiks varieeruda, kui katset oleks võimalik lõpmatult korrata. Tegelikkuses näitab see vahemik katse tulemuse muutumist kindlaksmääratud katsetingimuste puhul, eeldusel, et katset korratakse mitu korda. Nagu CVr %, aitab see vahemik hinnata katse usaldusväärsust.

Usaldusvahemiku ülempiir = Me + (c.S*)

Usaldusvahemiku alampiir = Me – (c.S*)

95 %lise usaldusvahemiku puhul on c võrdne 1,96-ga.

---

(1)  Ta võib õli maitsmisest loobuda, kui ta tajub otsese haistmismeelega äärmiselt intensiivseid negatiivseid omadusi. Sel juhul märgib ta kõnealuse erandliku asjaolu profiililehele.

1

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 641/2008,

4. juuli 2008,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/2008 seoses loendiga laevade kohta, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Atlandi ookeani põhjaosas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle XIII lisa punkti 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus on alates 1981. aastast olnud Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (2) osaline. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus on alates 1981. aastast olnud Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (2) osaline.

| (2) | 2008. aasta märtsis tegi Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) soovituse muuta nende laevade loendit, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada selle soovituse rakendamine ühenduse õiguskorras. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta märtsis tegi Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) soovituse muuta nende laevade loendit, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada selle soovituse rakendamine ühenduse õiguskorras.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 40/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 40/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 40/2008 XIII lisa liide asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 541/2008 (ELT L 157, 17.6.2008, lk 23).

1

(2)  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 40/2008 XIII lisa liide asendatakse järgmisega:

„XIII lisa liide

Loend järgmiste IMO numbritega laevade kohta, mille NEAFC ja NAFO on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks

| Laeva IMO (1) number | Laeva nimi (2) | Lipuriik (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Gruusia |
| 7612321 | AVIOR | Gruusia |
| 8522030 | CARMEN | Gruusia (varem) |
| 7700104 | CEFEY | Venemaa |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422852 | DOLPHIN | Venemaa |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | Gruusia (varem) |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | Gruusia (varem) |
| 8522042 | JUANITA | Gruusia (varem) |
| 6614700 | KABOU | Guinea Conakry |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Venemaa |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | Gruusia (varem) |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Gruusia (varem) |

Laeva IMO (1) number

Laeva nimi (2)

Lipuriik (2)

7436533

ALFA

Gruusia

7612321

AVIOR

Gruusia

8522030

CARMEN

Gruusia (varem)

7700104

CEFEY

Venemaa

8028424

CLIFF

Kambodža

8422852

DOLPHIN

Venemaa

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

Gruusia (varem)

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

Gruusia (varem)

8522042

JUANITA

Gruusia (varem)

6614700

KABOU

Guinea Conakry

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Venemaa

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

Gruusia (varem)

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Gruusia (varem)

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

1

(2)  Laevade nimesid ja lippusid käsitlevad muudatused ja lisateave on esitatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni veebilehel www.neafc.org”

2

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 642/2008,

4. juuli 2008,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | Komisjon teatas 20. oktoobril 2007Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teatas 20. oktoobril 2007Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 6. septembril 2007 Hispaania Riiklik Puu- ja Köögiviljatöötlejate Ühenduste Föderatsioon (FNACV) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendeid vaatlusaluse toote dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mis loeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 6. septembril 2007 Hispaania Riiklik Puu- ja Köögiviljatöötlejate Ühenduste Föderatsioon (FNACV) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendeid vaatlusaluse toote dumpingu kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mis loeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Komisjon kehtestas 9. novembril 2007 HRV-st pärineva nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt 5. novembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1295/2007. (3) |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kehtestas 9. novembril 2007 HRV-st pärineva nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt 5. novembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1295/2007. (3)

| (4) | Meenutatakse, et kuni 8. novembrini 2007 kehtisid selle toote suhtes kaitsemeetmed. Komisjon kehtestas 7. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1964/2003 (4) ajutised kaitsemeetmed teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade (täpsemalt mandariinide jt) impordi suhtes. Hiljem kehtestati lõplikud kaitsemeetmed 7. aprilli 2004. aasta määrusega 658/2004 (5) („kaitsemeetmete määrus”). Nii ajutiste kui ka alaliste kaitsemeetmete sisuks oli tariifikvoot, st tollimaksukohustus tekkis pärast tollimaksuvaba impordimahu ammendamist. |
| --- | --- |

(4)

Meenutatakse, et kuni 8. novembrini 2007 kehtisid selle toote suhtes kaitsemeetmed. Komisjon kehtestas 7. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1964/2003 (4) ajutised kaitsemeetmed teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade (täpsemalt mandariinide jt) impordi suhtes. Hiljem kehtestati lõplikud kaitsemeetmed 7. aprilli 2004. aasta määrusega 658/2004 (5) („kaitsemeetmete määrus”). Nii ajutiste kui ka alaliste kaitsemeetmete sisuks oli tariifikvoot, st tollimaksukohustus tekkis pärast tollimaksuvaba impordimahu ammendamist.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, eksportivatele ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, teadaolevalt asjaomastele tarnijatele, importijatele ja nende ühendustele ning ja HRV ametivõimudele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, eksportivatele ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, teadaolevalt asjaomastele tarnijatele, importijatele ja nende ühendustele ning ja HRV ametivõimudele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Kaebuse esitanud tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja nende ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Kaebuse esitanud tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja nende ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (7) | Algatamisteates märkis komisjon, et dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel võib uurimise käigus kohaldada vastavalt algmääruse artiklile 17 väljavõttelist uuringut. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates märgitud põhiandmed oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007). |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates märkis komisjon, et dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel võib uurimise käigus kohaldada vastavalt algmääruse artiklile 17 väljavõttelist uuringut. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates märgitud põhiandmed oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007).

| (8) | Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis äriühingut ja sidusettevõtete rühma taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist juhuks, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Valimisse võeti aga vaid üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing (vt allpool põhjendus 24). Üheksa äriühingut ja sidusettevõtete rühma taotlesid üksnes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(8)

Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Viis äriühingut ja sidusettevõtete rühma taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist juhuks, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Valimisse võeti aga vaid üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing (vt allpool põhjendus 24). Üheksa äriühingut ja sidusettevõtete rühma taotlesid üksnes individuaalset kohtlemist.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, kõikidele valimisse võetud importijatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ning valimisse võetud eksportivatele tootjatele. Lisaks saadeti küsimustikud kõikidele komisjoni poolt kindlaks määratud potentsiaalsetele võrdlusriikide tootjatele (vt allpool põhjendused 40–41). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud ühenduse tootjatele ja nende ühendusele, kõikidele valimisse võetud importijatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ning valimisse võetud eksportivatele tootjatele. Lisaks saadeti küsimustikud kõikidele komisjoni poolt kindlaks määratud potentsiaalsetele võrdlusriikide tootjatele (vt allpool põhjendused 40–41).

| (10) | Küsimustikele saadi vastused neljalt ühenduse tootjalt, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse kogutoodangust, ja nende ühenduselt ning kuuelt sõltumatult ühenduse importijalt ja nende ühenduselt. Vastused saadi ka kõikidelt valimisse võetud eksportivatelt Hiina tootjatelt ja nende sidusettevõtetelt. Samuti esitasid oma seisukohad Hiina tootjate ühendus ja üks importijate ühendus. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikele saadi vastused neljalt ühenduse tootjalt, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse kogutoodangust, ja nende ühenduselt ning kuuelt sõltumatult ühenduse importijalt ja nende ühenduselt. Vastused saadi ka kõikidelt valimisse võetud eksportivatelt Hiina tootjatelt ja nende sidusettevõtetelt. Samuti esitasid oma seisukohad Hiina tootjate ühendus ja üks importijate ühendus.

| (11) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | HRV eksportivad tootjad:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

HRV eksportivad tootjad:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang ja selle sidushulgimüüja Merry & Co., Ltd., Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang ja selle sidushulgimüüja Merry & Co., Ltd., Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Ühenduse tootjad:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Hispaania |
| --- | --- | --- |

Ühenduse tootjad:

—

Halcon Group SA, Murcia, Hispaania

| — | Cofrusa SA, Murcia, Hispaania |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Hispaania

| — | Agriconsa SA, Valencia, Hispaania |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Hispaania

| — | Videca SA, Valencia, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Hispaania.

1.3.   Uurimisperiood

| (12) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Üldised märkused

| (13) | Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja konservimishooaeg algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus. Värske toode suunatakse värske puuvilja turule, mahla valmistamiseks või konservimiseks. Mandariinikonservide tööstuses on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini) ning komisjon oma analüüsis järginud seda tava. |
| --- | --- |

(13)

Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja konservimishooaeg algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus. Värske toode suunatakse värske puuvilja turule, mahla valmistamiseks või konservimiseks. Mandariinikonservide tööstuses on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist järgmise aasta 30. septembrini) ning komisjon oma analüüsis järginud seda tava.

2.2.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusaluseks tooteks on mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumadest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sarnastest hübriidtsitruselistest valmistatud tooted ja konservid, millele ei ole lisatud alkoholi, on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele. Nende kehtiv liigitus on järgmine: CN-koodi 2008 30 55 alla kuuluvale asjaomasele tootele ei ole lisatud alkoholi, kuid on lisatud suhkrut ja toode on müügipakendis netomassiga üle 1 kg; CN-koodi 2008 30 75 alla kuuluvale asjaomasele tootele ei ole lisatud alkoholi, kuid on lisatud suhkrut ja toode on müügipakendis netomassiga mitte üle 1 kg. Lisaks hõlmab CN-kood ex 2008 30 90 mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumadest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sarnastest hübriidtsitruselistest valmistatud tooteid ja konserve, millele ei ole lisatud alkoholi ega suhkrut (üldjuhul vees või omas mahlas). |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusaluseks tooteks on mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumadest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sarnastest hübriidtsitruselistest valmistatud tooted ja konservid, millele ei ole lisatud alkoholi, on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele. Nende kehtiv liigitus on järgmine: CN-koodi 2008 30 55 alla kuuluvale asjaomasele tootele ei ole lisatud alkoholi, kuid on lisatud suhkrut ja toode on müügipakendis netomassiga üle 1 kg; CN-koodi 2008 30 75 alla kuuluvale asjaomasele tootele ei ole lisatud alkoholi, kuid on lisatud suhkrut ja toode on müügipakendis netomassiga mitte üle 1 kg. Lisaks hõlmab CN-kood ex 2008 30 90 mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumadest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sarnastest hübriidtsitruselistest valmistatud tooteid ja konserve, millele ei ole lisatud alkoholi ega suhkrut (üldjuhul vees või omas mahlas).

| (15) | Esialgsel uurimisel ilmnes, et vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatud väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel pakendatakse suhkrusiirupisse, mahla või vette. Koorida ja tükeldada on võimalik kas käsitsi või masinaga. |
| --- | --- |

(15)

Esialgsel uurimisel ilmnes, et vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatud väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel pakendatakse suhkrusiirupisse, mahla või vette. Koorida ja tükeldada on võimalik kas käsitsi või masinaga.

| (16) | Vaatlusalust toodet valmistatakse erineva kaaluga nii tarbijaturu kui ka toitlustussektori ja toiduainetetööstuse nõudluse rahuldamiseks. Suurem osa tarbijaturule ettenähtud toodetest on netokaaluga 312 g (kuivaksnõrgunult 175 g), kuid suuremate 850 g (480 g) toodete müügiosa kasvab. Suuremaid pakendisuuruseid, eelkõige 2,65 kg/(1 500 g) ja 3,1 kg/(1 700 g), kasutatakse toitlustussektoris ja toiduainetetööstuses, kusjuures kõige populaarsemaks suuruseks on 2,65 kg. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalust toodet valmistatakse erineva kaaluga nii tarbijaturu kui ka toitlustussektori ja toiduainetetööstuse nõudluse rahuldamiseks. Suurem osa tarbijaturule ettenähtud toodetest on netokaaluga 312 g (kuivaksnõrgunult 175 g), kuid suuremate 850 g (480 g) toodete müügiosa kasvab. Suuremaid pakendisuuruseid, eelkõige 2,65 kg/(1 500 g) ja 3,1 kg/(1 700 g), kasutatakse toitlustussektoris ja toiduainetetööstuses, kusjuures kõige populaarsemaks suuruseks on 2,65 kg.

| (17) | Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin”. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobivad värske tootena kasutamiseks või mahla valmistamiseks või konservimiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena. |
| --- | --- |

(17)

Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin”. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobivad värske tootena kasutamiseks või mahla valmistamiseks või konservimiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena.

2.3.   Samasugune toode

| (18) | Üks Euroopa importija väitis, et HRV-st imporditav vaatlusalune toode on parema kvaliteediga, kuna Hiina mandariinapelsin sisaldab vähem seemneid. |
| --- | --- |

(18)

Üks Euroopa importija väitis, et HRV-st imporditav vaatlusalune toode on parema kvaliteediga, kuna Hiina mandariinapelsin sisaldab vähem seemneid.

| (19) | Mõned isikud väitsid, nagu kaitsemeetmete määruse puhulgi, et vaatlusaluse toote kvaliteet erineb olulisel määral ühenduse tootmisharus toodetavast tootest. Ühenduse tootjad väitsid, et tarbijad eelistavad nende tooteid, kuna neil arvatakse konservimisprotsessis olevat kõrgemad hügieenistandardid. |
| --- | --- |

(19)

Mõned isikud väitsid, nagu kaitsemeetmete määruse puhulgi, et vaatlusaluse toote kvaliteet erineb olulisel määral ühenduse tootmisharus toodetavast tootest. Ühenduse tootjad väitsid, et tarbijad eelistavad nende tooteid, kuna neil arvatakse konservimisprotsessis olevat kõrgemad hügieenistandardid.

| (20) | Komisjon uuris neid väiteid ja tegi kindlaks järgmist:






  a) | importtoote ja ühenduse toote füüsilised omadused, nagu maitse, suurus, kuju ja struktuur on ühesugused. Esines mõningaid kvaliteedierinevusi, kuid need ei mõjutanud toote põhiomadusi ega kasutajate/tootjate arvamust, et need kuuluvad samasse tootekategooriasse; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisjon uuris neid väiteid ja tegi kindlaks järgmist:

a)

importtoote ja ühenduse toote füüsilised omadused, nagu maitse, suurus, kuju ja struktuur on ühesugused. Esines mõningaid kvaliteedierinevusi, kuid need ei mõjutanud toote põhiomadusi ega kasutajate/tootjate arvamust, et need kuuluvad samasse tootekategooriasse;

| b) | importtoodet ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või identsete müügikanalite kaudu. Hinnainfo oli ostjatele hõlpsasti kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid peamiselt hinna osas; |
| --- | --- |

b)

importtoodet ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või identsete müügikanalite kaudu. Hinnainfo oli ostjatele hõlpsasti kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid peamiselt hinna osas;

| c) | importtoode ja ühenduses valmistatud toode on samasuguse või samalaadse kasutusotstarbega; |
| --- | --- |

c)

importtoode ja ühenduses valmistatud toode on samasuguse või samalaadse kasutusotstarbega;

| d) | tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet asendustoodetena, mis rahuldab samaliigilist nõudlust. Erinevused, millele mõningad importijad selles osas osutasid, olid käesoleva jaotise analüüsi seisukohalt väheolulised; |
| --- | --- |

d)

tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet asendustoodetena, mis rahuldab samaliigilist nõudlust. Erinevused, millele mõningad importijad selles osas osutasid, olid käesoleva jaotise analüüsi seisukohalt väheolulised;

| e) | importtoode ja ühenduse toode, mis üldjuhul liigitatakse CN-koodi ex 2008 30 90 (tsitrusviljadest valmistatud tooted ja konservid, millele ei ole lisatud alkoholi ega suhkrut, üldjuhul vees või omas mahlas) alla ning mida kaitsemeetmeid ei hõlmanud, on sama kasutusotstarbega ning tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste põhjal omavahel vahetatav ja asendatav toodetega, mis üldjuhul liigitatakse kahe teise CN-koodi, st 2008 30 55 ja 2008 30 75 alla. |
| --- | --- |

e)

importtoode ja ühenduse toode, mis üldjuhul liigitatakse CN-koodi ex 2008 30 90 (tsitrusviljadest valmistatud tooted ja konservid, millele ei ole lisatud alkoholi ega suhkrut, üldjuhul vees või omas mahlas) alla ning mida kaitsemeetmeid ei hõlmanud, on sama kasutusotstarbega ning tarbijate seisukohast oma iseloomulike tunnuste põhjal omavahel vahetatav ja asendatav toodetega, mis üldjuhul liigitatakse kahe teise CN-koodi, st 2008 30 55 ja 2008 30 75 alla.

Kuna „samasugune” ei tähenda täiesti identseid tooteid, siis ei olnud pisierinevused piisavad mõjutamaks üldist järeldust, et importtooted ja ühenduse tooted on sarnased.

| (21) | Seetõttu järeldab komisjon, et importtoode ja ühenduse toode tuleb lugeda algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu järeldab komisjon, et importtoode ja ühenduse toode tuleb lugeda algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (22) | Pidades silmas eksportivate HRV tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1. |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas eksportivate HRV tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1.

| (23) | Et komisjon saaks otsustada väljavõttelise uuringu vajalikkuse üle ning positiivse otsuse korral moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiteave eksport- ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõigi vaatlusaluse toodet valmistamise ja/või müümisega tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Konsulteeriti ka HRV ametivõimude ning tootjate ühendusega. |
| --- | --- |

(23)

Et komisjon saaks otsustada väljavõttelise uuringu vajalikkuse üle ning positiivse otsuse korral moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiteave eksport- ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõigi vaatlusaluse toodet valmistamise ja/või müümisega tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Konsulteeriti ka HRV ametivõimude ning tootjate ühendusega.

3.1.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate eelvalik

| (24) | Algatamisteates sätestatud tähtajaks võtsid ühendust ja esitasid nõutud andmed kuusteist HRV äriühingut ja sidusettevõtete rühma. Nad kõik kinnitasid, et on uurimisperioodil ühendusse eksportinud ning väljendasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda. |
| --- | --- |

(24)

Algatamisteates sätestatud tähtajaks võtsid ühendust ja esitasid nõutud andmed kuusteist HRV äriühingut ja sidusettevõtete rühma. Nad kõik kinnitasid, et on uurimisperioodil ühendusse eksportinud ning väljendasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda.

| (25) | Eksportivad tootjad, kes nimetatud tähtaja jooksul ühendust ei võtnud ja nõutud andmeid õigeaegselt ei esitanud, loeti uurimises koostööst keeldunuks. Võrreldes Eurostati impordiandmeid ning põhjenduses 22 nimetatud ettevõtete poolt uurimisperioodi kohta esitatud andmeid vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud mahtude kohta, võib eksportivate Hiina tootjate koostöötaseme lugeda väga kõrgeks. |
| --- | --- |

(25)

Eksportivad tootjad, kes nimetatud tähtaja jooksul ühendust ei võtnud ja nõutud andmeid õigeaegselt ei esitanud, loeti uurimises koostööst keeldunuks. Võrreldes Eurostati impordiandmeid ning põhjenduses 22 nimetatud ettevõtete poolt uurimisperioodi kohta esitatud andmeid vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud mahtude kohta, võib eksportivate Hiina tootjate koostöötaseme lugeda väga kõrgeks.

3.1.2.   Valimi moodustamine

| (26) | Kooskõlas algmääruse artikliga 17 lõikega 1 võeti valimi moodustamisel arvesse eksportivate tootjate suurust vastavalt ühendusse müüdud ekspordile. Selle kriteeriumi alusel võeti valimisse neli eksportivat tootjat, kellest kaks on omavahel seotud. Väljavõttelise uuringu andmete kohaselt moodustasid valitud ettevõtted uurimisperioodil rohkem kui 60 % eespool põhjenduses 22 nimetatud ettevõtete teatatud vaatlusaluse toote koguekspordist ühendusse. Üks neist oli uurimisperioodi jooksul müünud vaatlusalust toodet suures koguses ka riigisiseselt. Seepärast leiti, et moodustatud valim võimaldab uurimisel piirduda mõistliku arvu eksportivate tootjatega, keda on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, tagades samal ajal representatiivsuse kõrge taseme. Peeti nõu kõikide asjaga seotud eksportivate tootjatega, nende ühendusega ja HRV ametivõimudega ning keegi ei esitanud uurimiseks ette nähtud tähtaja kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas algmääruse artikliga 17 lõikega 1 võeti valimi moodustamisel arvesse eksportivate tootjate suurust vastavalt ühendusse müüdud ekspordile. Selle kriteeriumi alusel võeti valimisse neli eksportivat tootjat, kellest kaks on omavahel seotud. Väljavõttelise uuringu andmete kohaselt moodustasid valitud ettevõtted uurimisperioodil rohkem kui 60 % eespool põhjenduses 22 nimetatud ettevõtete teatatud vaatlusaluse toote koguekspordist ühendusse. Üks neist oli uurimisperioodi jooksul müünud vaatlusalust toodet suures koguses ka riigisiseselt. Seepärast leiti, et moodustatud valim võimaldab uurimisel piirduda mõistliku arvu eksportivate tootjatega, keda on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, tagades samal ajal representatiivsuse kõrge taseme. Peeti nõu kõikide asjaga seotud eksportivate tootjatega, nende ühendusega ja HRV ametivõimudega ning keegi ei esitanud uurimiseks ette nähtud tähtaja kohta vastuväiteid.

3.2.   Individuaalne uurimine

| (27) | Ükski valimist välja jäänud eksportiv tootja ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul vajalikke andmeid individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3. Seetõttu käesoleva uurimise raames eksportivate tootjate individuaalset uurimist ei toimunud. |
| --- | --- |

(27)

Ükski valimist välja jäänud eksportiv tootja ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul vajalikke andmeid individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3. Seetõttu käesoleva uurimise raames eksportivate tootjate individuaalset uurimist ei toimunud.

3.3.   Importijate väljavõtteline uuring

| (28) | Arvestades kaebuse esitaja teatatud ja varasemast kaitsemeetmetega seotud uurimisest teadaolevat suurt importijate arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1. Koostööpakkumise esitas suur arv importijaid. Valimisse võeti kuus peamist importijat impordimahu järgi. Need importijad moodustavad pisut üle 60 % ühenduse koguimpordist. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades kaebuse esitaja teatatud ja varasemast kaitsemeetmetega seotud uurimisest teadaolevat suurt importijate arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1. Koostööpakkumise esitas suur arv importijaid. Valimisse võeti kuus peamist importijat impordimahu järgi. Need importijad moodustavad pisut üle 60 % ühenduse koguimpordist.

4.   DUMPING

4.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (29) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRV-st pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRV-st pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (30) | Need turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:






  1) | hindade ja kuludega seotud majandusotsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(30)

Need turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

1)

hindade ja kuludega seotud majandusotsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta;

| 2) | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2)

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3) | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3)

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5) | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (31) | Käesoleva uurimise raames vastas turumajandusliku kohtlemise vormile üks väljavõttelises uuringus (vt punktid 3.1–3.1.2) osalenud eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva uurimise raames vastas turumajandusliku kohtlemise vormile üks väljavõttelises uuringus (vt punktid 3.1–3.1.2) osalenud eksportiv tootja.

| (32) | Seda eksportivat tootjat ei saa turumajanduslikult kohelda, kuna ta ei suutnud tõendada vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimesele, teisele ja kolmandale tingimusele. Eelkõige tehti 1. tingimuse kohta kohapeal kindlaks, et ettevõtte töötajad olid sõlminud sisutud töölepingud, milles puudusid mis tahes viited töötasule ja tööajale. Seega oli võimatu kindlaks teha, millistel tingimustel töötajad tööle võeti ja neile töötasu maksti, mistõttu oli võimatu kindlaks teha, kas tööjõukulud kajastasid pakkumist ja nõudlust. Seoses 2. tingimusega tehti kohapeal kindlaks, et nii raamatupidamisdokumentide kui ka nende auditeerimise puhul ei olnud järgitud peamisi rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (st tekkepõhisuse põhimõte, vastaskirjed, raamatupidamisdokumentides ja raamatupidamise alusdokumentides sisalduvate summade erinevused, tehingute ebaõige kirjendamine), mis seadis ettevõtte raamatupidamise usaldusväärsuse kahtluse alla. Seoses 3. tingimusega tehti kindlaks, et ettevõte sai mitmesuguseid subsiidiume (nt käibemaksutagastused käibemaksu eest, mida tarnijad/põllumajandustootjad ei olnud maksnudki, teatavad ekspordisubsiidiumid provintsi väliskaubandusprojektide fondist ja eksporditoetused), mis viitab varasema mitteturumajandusliku süsteemi oluliste moonutuste jätkuvusele. |
| --- | --- |

(32)

Seda eksportivat tootjat ei saa turumajanduslikult kohelda, kuna ta ei suutnud tõendada vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimesele, teisele ja kolmandale tingimusele. Eelkõige tehti 1. tingimuse kohta kohapeal kindlaks, et ettevõtte töötajad olid sõlminud sisutud töölepingud, milles puudusid mis tahes viited töötasule ja tööajale. Seega oli võimatu kindlaks teha, millistel tingimustel töötajad tööle võeti ja neile töötasu maksti, mistõttu oli võimatu kindlaks teha, kas tööjõukulud kajastasid pakkumist ja nõudlust. Seoses 2. tingimusega tehti kohapeal kindlaks, et nii raamatupidamisdokumentide kui ka nende auditeerimise puhul ei olnud järgitud peamisi rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (st tekkepõhisuse põhimõte, vastaskirjed, raamatupidamisdokumentides ja raamatupidamise alusdokumentides sisalduvate summade erinevused, tehingute ebaõige kirjendamine), mis seadis ettevõtte raamatupidamise usaldusväärsuse kahtluse alla. Seoses 3. tingimusega tehti kindlaks, et ettevõte sai mitmesuguseid subsiidiume (nt käibemaksutagastused käibemaksu eest, mida tarnijad/põllumajandustootjad ei olnud maksnudki, teatavad ekspordisubsiidiumid provintsi väliskaubandusprojektide fondist ja eksporditoetused), mis viitab varasema mitteturumajandusliku süsteemi oluliste moonutuste jätkuvusele.

| (33) | Eeltoodut silmas pidades ei ole ainus turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina eksportiv tootja tõendanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(33)

Eeltoodut silmas pidades ei ole ainus turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina eksportiv tootja tõendanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.

4.2.   Individuaalne kohtlemine

| (34) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(34)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (35) | Väljavõttelises uuringus osalenud ainus eksportiv tootja, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, taotles ka individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Ka teised valimisse kuulunud eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(35)

Väljavõttelises uuringus osalenud ainus eksportiv tootja, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, taotles ka individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Ka teised valimisse kuulunud eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist.

| (36) | Individuaalse kohtlemise taotluste esialgsel läbivaatusel leiti, et kõik äriühingud vastasid kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(36)

Individuaalse kohtlemise taotluste esialgsel läbivaatusel leiti, et kõik äriühingud vastasid kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

| (37) | Seega jõuti järeldusele, et individuaalset kohtlemist tuleks ajutiselt kohaldada järgmiste HRV eksportivate tootjate suhtes:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Seega jõuti järeldusele, et individuaalset kohtlemist tuleks ajutiselt kohaldada järgmiste HRV eksportivate tootjate suhtes:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Normaalväärtus

| (38) | Eespool nimetatud põhjustel ei võimaldatud ühelegi HRV eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(38)

Eespool nimetatud põhjustel ei võimaldatud ühelegi HRV eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist.

| (39) | Seetõttu tehakse normaalväärtus kõikide eksportivate Hiina tootjate puhul kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu tehakse normaalväärtus kõikide eksportivate Hiina tootjate puhul kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

| (40) | Kaebuses esitatud andmetest nähtub, et vaatlusalust toodet ei valmistata märkimisväärses koguses väljaspool ühendust ja asjaomast riiki. Seetõttu soovitati algatamisteates võtta normaalväärtuse aluseks mõni muu mõistlik alus, näiteks ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavad või nõutavad hinnad. Huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Komisjon ise jätkas pärast algatamisteadet võimalike võrdlusriikide otsimist. Komisjon püüdis asuda koostööle kahe Tai ettevõttega. Üks neist nõustus algul uurimises koostööd tegema, kuid ei vastanud hiljem küsimustikule. Teiselt ettevõttelt vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(40)

Kaebuses esitatud andmetest nähtub, et vaatlusalust toodet ei valmistata märkimisväärses koguses väljaspool ühendust ja asjaomast riiki. Seetõttu soovitati algatamisteates võtta normaalväärtuse aluseks mõni muu mõistlik alus, näiteks ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavad või nõutavad hinnad. Huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Komisjon ise jätkas pärast algatamisteadet võimalike võrdlusriikide otsimist. Komisjon püüdis asuda koostööle kahe Tai ettevõttega. Üks neist nõustus algul uurimises koostööd tegema, kuid ei vastanud hiljem küsimustikule. Teiselt ettevõttelt vastust ei saadud.

| (41) | Kaks asjaomase riigi eksportivat tootjat ning importijate ja hulgimüüjate ühendus ei nõustunud ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavate või nõutavate hindade kasutamisega normaalväärtuse alusena, kuid ei pakkunud välja muid algmääruse sätetele vastavaid lahendusi. |
| --- | --- |

(41)

Kaks asjaomase riigi eksportivat tootjat ning importijate ja hulgimüüjate ühendus ei nõustunud ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavate või nõutavate hindade kasutamisega normaalväärtuse alusena, kuid ei pakkunud välja muid algmääruse sätetele vastavaid lahendusi.

| (42) | Eeltoodut arvesse võttes otsustati esialgu, et normaalväärtus määratakse kõikide eksportivate tootjate suhtes kindlaks mõnel muul mõistlikul alusel, milleks käesoleval juhul on ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavad või nõutavad hinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(42)

Eeltoodut arvesse võttes otsustati esialgu, et normaalväärtus määratakse kõikide eksportivate tootjate suhtes kindlaks mõnel muul mõistlikul alusel, milleks käesoleval juhul on ühenduses samasuguse toote eest tegelikult makstavad või nõutavad hinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

| (43) | Pärast ühenduses makstavate või nõutavate hindade valimist arvutati normaalväärtus välja eespool põhjenduses 8 nimetatud koostööd tegevate ühenduse tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel. |
| --- | --- |

(43)

Pärast ühenduses makstavate või nõutavate hindade valimist arvutati normaalväärtus välja eespool põhjenduses 8 nimetatud koostööd tegevate ühenduse tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel.

| (44) | Leiti, et nende ühenduse tootjate samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse väljavõttelises uuringus osalenud eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(44)

Leiti, et nende ühenduse tootjate samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse väljavõttelises uuringus osalenud eksportivad tootjad.

| (45) | Kuna ühenduse tootmisharu müügihinnad olid kahjumlikud, oli vajalik neid korrigeerida, et võtta arvesse mõistlikku kasumimarginaali, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a. Kasutatud 6,8 % suurune kasum oli kasum kaitsemeetmete kehtestamiseni viinud ülisuurele Hiina impordi kasvule eelnenud viimasel konservimishooajal (2000/2001), st viimasel hooajal, millal turutingimusi ei mõjutanud ebaloomulikult madala hinnaga kahjustav import. |
| --- | --- |

(45)

Kuna ühenduse tootmisharu müügihinnad olid kahjumlikud, oli vajalik neid korrigeerida, et võtta arvesse mõistlikku kasumimarginaali, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a. Kasutatud 6,8 % suurune kasum oli kasum kaitsemeetmete kehtestamiseni viinud ülisuurele Hiina impordi kasvule eelnenud viimasel konservimishooajal (2000/2001), st viimasel hooajal, millal turutingimusi ei mõjutanud ebaloomulikult madala hinnaga kahjustav import.

4.4.   Ekspordihinnad

| (46) | Ekspordihindade aluseks võeti hinnad, millega müüdi sõltumatutele klientidele kaupa HRV-st ühendusse eksportimiseks. |
| --- | --- |

(46)

Ekspordihindade aluseks võeti hinnad, millega müüdi sõltumatutele klientidele kaupa HRV-st ühendusse eksportimiseks.

4.5.   Võrdlus

| (47) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(47)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (48) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti vastavalt vajadusele tulenevalt transpordi-, kindlustus- ja muude transpordiga seotud kulude erinevustest. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti vastavalt vajadusele tulenevalt transpordi-, kindlustus- ja muude transpordiga seotud kulude erinevustest.

4.6.   Dumpingumarginaal

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati kõikide HRV eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu need eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehti ja neid kohandati. Järjekindlat tava arvesse võttes arvutati välja omavahel seotud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Koostööd tegevate valimist välja jäänud eksportivate tootjate kohta arvutati kaalutud keskmine dumpingumarginaal välja valimisse võetud ettevõtete dumpingumarginaalide alusel. Kuna eksportivate tootjate koostöötase oli väga kõrge (vt eespool põhjendus 25), määrati kõikidele teistele ettevõtetele valimisse kuulunud ettevõtete kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati kõikide HRV eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu need eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehti ja neid kohandati. Järjekindlat tava arvesse võttes arvutati välja omavahel seotud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Koostööd tegevate valimist välja jäänud eksportivate tootjate kohta arvutati kaalutud keskmine dumpingumarginaal välja valimisse võetud ettevõtete dumpingumarginaalide alusel. Kuna eksportivate tootjate koostöötase oli väga kõrge (vt eespool põhjendus 25), määrati kõikidele teistele ettevõtetele valimisse kuulunud ettevõtete kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal.

| (50) | Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang: 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse tasumata, järgmised:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang: 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan: 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan: 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 134,7 %

| — | Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad: 128,4 % |
| --- | --- |

—

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad: 128,4 %

| — | Kõik teised äriühingud: 139,6 %. |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud: 139,6 %.

5.   KAHJU

5.1.   Üldised märkused

| (51) | Tuleb meenutada, et suurema osa vaatlusalusest perioodist kehtisid vaatlusaluse toote suhtes kaitsemeetmed. Selle põhjuseks oli asjaolu, et kaitsemeetmetega seoses uuritud perioodi (st 1998/1999 kuni 2002/2003) lõpuks oli ühenduse tootmisharule tekitatud tõsist kahju. |
| --- | --- |

(51)

Tuleb meenutada, et suurema osa vaatlusalusest perioodist kehtisid vaatlusaluse toote suhtes kaitsemeetmed. Selle põhjuseks oli asjaolu, et kaitsemeetmetega seoses uuritud perioodi (st 1998/1999 kuni 2002/2003) lõpuks oli ühenduse tootmisharule tekitatud tõsist kahju.

5.2.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (52) | Käesoleva uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusalust toodet valmistavad ühenduses neli ühenduse tootjat, kelle nimel kaebus esitati (Halcon Group SA, Murcia, Hispaania; Cofrusa SA, Murcia, Hispaania; Agriconsa SA, Valencia, Hispaania; Videca SA, Valencia, Hispaania). Ükski neist tootjatest ei olnud seotud vaatlusaluse toote Hiina eksportijate ega HRV-st importijatega, |
| --- | --- |

(52)

Käesoleva uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusalust toodet valmistavad ühenduses neli ühenduse tootjat, kelle nimel kaebus esitati (Halcon Group SA, Murcia, Hispaania; Cofrusa SA, Murcia, Hispaania; Agriconsa SA, Valencia, Hispaania; Videca SA, Valencia, Hispaania). Ükski neist tootjatest ei olnud seotud vaatlusaluse toote Hiina eksportijate ega HRV-st importijatega,

| (53) | Uurimisel ilmnes, et ühenduse tootjad valmistasid uurimisperioodi jooksul umbes 34 100 tonni vaatlusalust toodet. See moodustab 100 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad nimetatud ühenduse tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Uurimisel ilmnes, et ühenduse tootjad valmistasid uurimisperioodi jooksul umbes 34 100 tonni vaatlusalust toodet. See moodustab 100 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad nimetatud ühenduse tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (54) | Tuleb märkida, et kaitsemeetmetega seotud uurimise ajal oli ühenduses kaheksa koostööd tegevat tootjat. Asjaolu, et ühendusse on jäänud üksnes neli tootjat, tuleneb mõningate ettevõtete sulgemisest ja ühinemisest. |
| --- | --- |

(54)

Tuleb märkida, et kaitsemeetmetega seotud uurimise ajal oli ühenduses kaheksa koostööd tegevat tootjat. Asjaolu, et ühendusse on jäänud üksnes neli tootjat, tuleneb mõningate ettevõtete sulgemisest ja ühinemisest.

5.3.   Ühenduse tarbimine

| (55) | Ühenduse tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonni) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

Ühenduse tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Ühenduse tarbimine (tonni)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Indeks (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Ühenduse tarbimine tehti vaatlusaluse toote suhtes kindlaks ühenduse tootmisharu kogu ELi müügimahu alusel, millele lisati uurimisperioodiks tootmise lõpetanud endiste ühenduse tootjate ELi müügimaht ning import kõikidest kolmandatest riikidest. Ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote kogu ELi müügimaht saadi ühenduse tootjate esitatud andmetest, mille õigsust on kontrollitud. Endiste ühenduse tootjate müügimahu aluseks on kaebuse esitaja hinnangud, mida kontrolliks võrreldi kaitsemeetmetega seotud uurimise tulemustega, sealhulgas Euroopa Liidu teatajas17. detsembril 2005 avaldatud teatisega C 322/06. Imporditud kogused saadi Eurostatilt. |
| --- | --- |

(56)

Ühenduse tarbimine tehti vaatlusaluse toote suhtes kindlaks ühenduse tootmisharu kogu ELi müügimahu alusel, millele lisati uurimisperioodiks tootmise lõpetanud endiste ühenduse tootjate ELi müügimaht ning import kõikidest kolmandatest riikidest. Ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote kogu ELi müügimaht saadi ühenduse tootjate esitatud andmetest, mille õigsust on kontrollitud. Endiste ühenduse tootjate müügimahu aluseks on kaebuse esitaja hinnangud, mida kontrolliks võrreldi kaitsemeetmetega seotud uurimise tulemustega, sealhulgas Euroopa Liidu teatajas17. detsembril 2005 avaldatud teatisega C 322/06. Imporditud kogused saadi Eurostatilt.

| (57) | Nagu eespool esitatud tabelis märgitud, on vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses olnud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, välja arvatud hooajal 2003/04, millal tarbimine kasvas. See näiline tarbimise kasv on sisuliselt seletatav vaatlusaluse toote „tagavaraks kogumisega”, mida kirjeldati eelmises põhjenduses nimetatud teatises. Eurostati andmed kinnitavad selle nähtuse olemasolu uutes liikmesriikides enne ELiga ühinemist 2004. aasta mais. Nimelt ulatus import uutesse liikmesriikidesse enne ühinemist 15 000 tonnini (hooajal 2003/2004) ning vähenes hooaegadel 2004/2005, 2005/2006 ja 2006/2007 märkimisväärselt, keskmiselt umbes 4 000 tonnini aastas. Uurimisperioodil oli tarbimine stabiilne, püsides 2005. ja 2006. aasta tasemel. |
| --- | --- |

(57)

Nagu eespool esitatud tabelis märgitud, on vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses olnud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, välja arvatud hooajal 2003/04, millal tarbimine kasvas. See näiline tarbimise kasv on sisuliselt seletatav vaatlusaluse toote „tagavaraks kogumisega”, mida kirjeldati eelmises põhjenduses nimetatud teatises. Eurostati andmed kinnitavad selle nähtuse olemasolu uutes liikmesriikides enne ELiga ühinemist 2004. aasta mais. Nimelt ulatus import uutesse liikmesriikidesse enne ühinemist 15 000 tonnini (hooajal 2003/2004) ning vähenes hooaegadel 2004/2005, 2005/2006 ja 2006/2007 märkimisväärselt, keskmiselt umbes 4 000 tonnini aastas. Uurimisperioodil oli tarbimine stabiilne, püsides 2005. ja 2006. aasta tasemel.

5.4.   Import Hiina RV-st ühendusse

5.4.1.   Vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa

| (58) | Import HRV-st on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:










  Impordi maht | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV, tonnides | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Allikas: Eurostat |

(58)

Import HRV-st on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:

Impordi maht

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

HRV, tonnides

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Indeks (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Allikas: Eurostat

| Turuosa tarbimise järgi | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Turuosa tarbimise järgi

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

HRV

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | Hooajal 2003/04 on nähtav ka HRV-st pärineva impordi hüppeline kasv, nagu nähtub ühenduse tarbimisest. Seejärel langes import hooajal 2004/05 (pärast uute liikmesriikide ühinemist) madalamale tasemele. Hiina impordi turuosa on püsivalt kõrge, kuna Hiina on selle toote peamine ELi ja ülejäänud maailma eksportija. |
| --- | --- |

(59)

Hooajal 2003/04 on nähtav ka HRV-st pärineva impordi hüppeline kasv, nagu nähtub ühenduse tarbimisest. Seejärel langes import hooajal 2004/05 (pärast uute liikmesriikide ühinemist) madalamale tasemele. Hiina impordi turuosa on püsivalt kõrge, kuna Hiina on selle toote peamine ELi ja ülejäänud maailma eksportija.

5.4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine/alla turuhinna müümine

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV impordihinnad

  Allikas: Eurostat (eurot/tonn) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

IP

HRV impordihinnad

Allikas: Eurostat (eurot/tonn)

595

525

531

612

596

Index (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | Tabelis eespool on esitatud HRV-st pärit impordi keskmiste hindade areng. Vaatlusalusel perioodil langesid hinnad üksnes hooajal 2003/04. Uurimisperioodil tõusid need tagasi algsele 2002./2003. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(60)

Tabelis eespool on esitatud HRV-st pärit impordi keskmiste hindade areng. Vaatlusalusel perioodil langesid hinnad üksnes hooajal 2003/04. Uurimisperioodil tõusid need tagasi algsele 2002./2003. aasta tasemele.

| (61) | Selleks et määrata kindlaks müügihinnad ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi ühenduse tootmisharu hindu ja kõnealusest riigist pärineva impordi hindu. Asjaomasel turul on impordi ja ühenduse toodangu võrdlustarnekohaks Hamburg. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajadusel korrigeeriti Hamburgi tarnimise tasemele, arvates maha alla- ja mahahindlused. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud Hamburgi CIF-hindadeni, millele lisanduvad tollimaks ja tollivormistuskulud. Vajaduse korral hõlmas korrigeerimine kvoodi alla mittekuuluva ekspordi puhul kaitsemeetmete tollimaksu, mille suurus on 301 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et määrata kindlaks müügihinnad ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi ühenduse tootmisharu hindu ja kõnealusest riigist pärineva impordi hindu. Asjaomasel turul on impordi ja ühenduse toodangu võrdlustarnekohaks Hamburg. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajadusel korrigeeriti Hamburgi tarnimise tasemele, arvates maha alla- ja mahahindlused. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud Hamburgi CIF-hindadeni, millele lisanduvad tollimaks ja tollivormistuskulud. Vajaduse korral hõlmas korrigeerimine kvoodi alla mittekuuluva ekspordi puhul kaitsemeetmete tollimaksu, mille suurus on 301 eurot tonni kohta.

| (62) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 19,6 % kuni 35,2 % võrra madalamad, võttes aluseks valimis osalenud koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed. Lisaks näitab ühenduse tootmisharu hinnamuutuste analüüs (vt allpool), et toimunud on märkimisväärne hinnapidurdus (ja uurimisperioodi jooksul hinnalangus). |
| --- | --- |

(62)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 19,6 % kuni 35,2 % võrra madalamad, võttes aluseks valimis osalenud koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed. Lisaks näitab ühenduse tootmisharu hinnamuutuste analüüs (vt allpool), et toimunud on märkimisväärne hinnapidurdus (ja uurimisperioodi jooksul hinnalangus).

5.5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (63) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodideni. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodideni.

| (64) | Allpool esitatud andmed ühenduse tootmisharu kohta on nelja ühenduse tootja koondandmed. |
| --- | --- |

(64)

Allpool esitatud andmed ühenduse tootmisharu kohta on nelja ühenduse tootja koondandmed.

| (65) | Allpool esitatud tabelis on esitatud ühenduse tootjate toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonni) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Tootmisvõimsus (tonni) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Allpool esitatud tabelis on esitatud ühenduse tootjate toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Toodang (tonni)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Indeks (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Tootmisvõimsus (tonni)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Indeks (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Tootmisvõimsuse rakendusaste

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, muutus tootmine perioodi jooksul tulenevalt väiksemast saagist hooaegadel 2003/04 ja 2005/06. Vaatlusaluse perioodi lõpus tootmisvõimsus vähenes. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli saagi kõikumisest olenemata kogu perioodi kestel väga madal. |
| --- | --- |

(66)

Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, muutus tootmine perioodi jooksul tulenevalt väiksemast saagist hooaegadel 2003/04 ja 2005/06. Vaatlusaluse perioodi lõpus tootmisvõimsus vähenes. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli saagi kõikumisest olenemata kogu perioodi kestel väga madal.

| (67) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu varude suurust iga perioodi lõpus. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonni) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu varude suurust iga perioodi lõpus.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Varud (tonni)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Indeks (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Tuleb märkida, et vaatlusaluse tootel on pikk säilimisaeg (üle kolme aasta), mille jooksul säilivad maitse- ja värviomadused. |
| --- | --- |

(68)

Tuleb märkida, et vaatlusaluse tootel on pikk säilimisaeg (üle kolme aasta), mille jooksul säilivad maitse- ja värviomadused.

| (69) | Varud on perioodi jooksul kõikunud, kuid on uurimisperioodil märkimisväärselt kasvanud. Selle põhjuseks näib olevat dumpinguhinnaga impordi surve ning kaitsemeetmete lõppemise ootus, mis on ajendanud importijaid valima ühenduse tootmisharu asemel vaatlusaluse toote allikaks Hiina impordi. |
| --- | --- |

(69)

Varud on perioodi jooksul kõikunud, kuid on uurimisperioodil märkimisväärselt kasvanud. Selle põhjuseks näib olevat dumpinguhinnaga impordi surve ning kaitsemeetmete lõppemise ootus, mis on ajendanud importijaid valima ühenduse tootmisharu asemel vaatlusaluse toote allikaks Hiina impordi.

| (70) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühikuhindu. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu müügimaht tonnides | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Turuosa | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Keskmine müügihind (eurot/tonn) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühikuhindu.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Ühenduse tootmisharu müügimaht tonnides

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Indeks (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Turuosa

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Keskmine müügihind (eurot/tonn)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Olenemata kaitsemeetmete olemasolust ja mitme ühenduse tootja kadumisest (nende turuosa vähenes 11,2 %-lt hooajal 2002/03 8,1 %-ni hooajal 2004/05 ja langes hiljem nulli) ühenduse tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil absoluutarvestuses pisut suurenes, kuid jäi madalale tasemele. Täpsemalt, ühenduse tootmisharu turuosa suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 4,7 protsendipunkti. Keskmine müügihind vaatlusalusel perioodil tõusis, kuid mitte tavapärase kasumi teenimiseks piisaval määral, mis kinnitab märkimisväärse väga madalate hindadega Hiina impordi mõju hindadele. |
| --- | --- |

(71)

Olenemata kaitsemeetmete olemasolust ja mitme ühenduse tootja kadumisest (nende turuosa vähenes 11,2 %-lt hooajal 2002/03 8,1 %-ni hooajal 2004/05 ja langes hiljem nulli) ühenduse tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil absoluutarvestuses pisut suurenes, kuid jäi madalale tasemele. Täpsemalt, ühenduse tootmisharu turuosa suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 4,7 protsendipunkti. Keskmine müügihind vaatlusalusel perioodil tõusis, kuid mitte tavapärase kasumi teenimiseks piisaval määral, mis kinnitab märkimisväärse väga madalate hindadega Hiina impordi mõju hindadele.

| (72) | Kokkuvõttes tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil umbes 5,2 protsendi võrra, jõudes uurimisperioodil tagasihoidliku 27,6 %-ni, mis näitab, et Hiina impordi surve ei võimaldanud ühenduse tootmisharul oma tulemusi olulisel määral parandada. |
| --- | --- |

(72)

Kokkuvõttes tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil umbes 5,2 protsendi võrra, jõudes uurimisperioodil tagasihoidliku 27,6 %-ni, mis näitab, et Hiina impordi surve ei võimaldanud ühenduse tootmisharul oma tulemusi olulisel määral parandada.

| (73) | Allpool on esitatud ühenduse tootmisharu maksude-eelse kasumi määr, millest ilmneb, et tootmisharu püsis kahjumis, saades teataval määral abi kaitsemeetmete kehtestamisest, mida aga vähendas meetmete vältimine paralleelselt toimunud tagavaraks kogumise tulemusena (vt põhjendus 57). Kaitsemeetmete positiivne mõju kajastub seetõttu eelkõige vaatlusaluse perioodi lõpus. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Investeeringutasuvus | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Allpool on esitatud ühenduse tootmisharu maksude-eelse kasumi määr, millest ilmneb, et tootmisharu püsis kahjumis, saades teataval määral abi kaitsemeetmete kehtestamisest, mida aga vähendas meetmete vältimine paralleelselt toimunud tagavaraks kogumise tulemusena (vt põhjendus 57). Kaitsemeetmete positiivne mõju kajastub seetõttu eelkõige vaatlusaluse perioodi lõpus.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Maksueelne kasumimarginaal

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Indeks (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Investeeringutasuvus

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Eespool toodud investeeringutasuvus on alates hooajast 2003/04 negatiivse suundumusega. Investeeringutasuvuse vähenemine kajastab ka ühenduse tootjate olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

(74)

Eespool toodud investeeringutasuvus on alates hooajast 2003/04 negatiivse suundumusega. Investeeringutasuvuse vähenemine kajastab ka ühenduse tootjate olukorra halvenemist.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (% kogu müügist) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Rahakäive (% kogu müügist)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Kuna ühenduse tootjad konservivad ka muid puuvilju, saab rahakäivet vaadelda üksnes ettevõtte kogu tegevuse kohta, mitte vaatlusaluse toote kohta eraldi. Seetõttu on kõnealune näitaja vähem oluline ning on esitatud majandusaastate (kalendriaastate) kaupa. Sellest olenemata on näha, et kuni 2005. aastani toimus järk-järguline halvenemine ning uurimisperioodil ilmnes vähene taastumine. |
| --- | --- |

(75)

Kuna ühenduse tootjad konservivad ka muid puuvilju, saab rahakäivet vaadelda üksnes ettevõtte kogu tegevuse kohta, mitte vaatlusaluse toote kohta eraldi. Seetõttu on kõnealune näitaja vähem oluline ning on esitatud majandusaastate (kalendriaastate) kaupa. Sellest olenemata on näha, et kuni 2005. aastani toimus järk-järguline halvenemine ning uurimisperioodil ilmnes vähene taastumine.

| (76) | Ühenduse tootmisharu investeeringute suundumus on esitatud järgmises tabelis.










  Eurodes | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Ühenduse tootmisharu investeeringute suundumus on esitatud järgmises tabelis.

Eurodes

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Investeeringud

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Indeks (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | Hoolimata eespool nimetatud negatiivsetest muutustest tasuvuses on ühenduse tootmisharu suurendanud investeeringuid vaatlusaluse toote tootmisse, et tõsta vaatlusaluse toote konkurentsivõimet. Investeeritud on peamiselt seadmetesse. Nende sammudega on valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu kasumlikkust tunduvalt suurendatud. |
| --- | --- |

(77)

Hoolimata eespool nimetatud negatiivsetest muutustest tasuvuses on ühenduse tootmisharu suurendanud investeeringuid vaatlusaluse toote tootmisse, et tõsta vaatlusaluse toote konkurentsivõimet. Investeeritud on peamiselt seadmetesse. Nende sammudega on valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu kasumlikkust tunduvalt suurendatud.

| (78) | On tõendeid, et vaatlusalusel perioodil on kapitali kaasamise võime vähenenud muu hulgas tootmise negatiivsete kasumimarginaalide tõttu ning toote vähese tähtsuse tõttu vaadeldud ettevõtete majandustegevuses tervikuna. |
| --- | --- |

(78)

On tõendeid, et vaatlusalusel perioodil on kapitali kaasamise võime vähenenud muu hulgas tootmise negatiivsete kasumimarginaalide tõttu ning toote vähese tähtsuse tõttu vaadeldud ettevõtete majandustegevuses tervikuna.

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Tootlikkus (töötunde tonni kohta) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Töötundide koguarv hooajal | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Töötajate arv

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Tootlikkus (töötunde tonni kohta)

17

16,8

16

16,5

15,5

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Töötundide koguarv hooajal

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Tuleb meenutada, et vaatlusaluse toote konservimine on olemuselt hooajatöö, mis vältab 4–5 kuud, ning suurem osa tootmisest põhineb hooajatöötajate tööl. Seepärast on töötajate arv väheoluline ning peamise tööhõivenäitajana tuleb käsitada töötundide arvu hooajal. Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, on ühenduse tootmisharu oma tootlikkust järk-järgult suurendanud. Uurimisperioodil saavutati kogu perioodi kõrgeim tase. Selle tulemusena vähenes ühe tonni valmistoote valmistamiseks kulunud töötundide arv 2002./03. aasta hooaja 17-lt uurimisperioodil 15,5-ni (– 9 %). Töötajate arv oli suurim uurimisperioodil, kuna pärast hooaja 2005/06 väikesi tootmismahte taastusid suuremad tootmismahud. Sellega kaasnes ka töötundide arvu kasv uurimisperioodi hooajal. Ühenduse tööstusharu uurimisperioodil saavutatud tootlikkus peegeldab jõupingutusi, mida on tehtud kasumlikkuse suurendamiseks Hiinast pärineva dumpinguhinnaga ekspordi võimsa sissevoolu tingimustes. |
| --- | --- |

(79)

Tuleb meenutada, et vaatlusaluse toote konservimine on olemuselt hooajatöö, mis vältab 4–5 kuud, ning suurem osa tootmisest põhineb hooajatöötajate tööl. Seepärast on töötajate arv väheoluline ning peamise tööhõivenäitajana tuleb käsitada töötundide arvu hooajal. Nagu eespool esitatud tabelist nähtub, on ühenduse tootmisharu oma tootlikkust järk-järgult suurendanud. Uurimisperioodil saavutati kogu perioodi kõrgeim tase. Selle tulemusena vähenes ühe tonni valmistoote valmistamiseks kulunud töötundide arv 2002./03. aasta hooaja 17-lt uurimisperioodil 15,5-ni (– 9 %). Töötajate arv oli suurim uurimisperioodil, kuna pärast hooaja 2005/06 väikesi tootmismahte taastusid suuremad tootmismahud. Sellega kaasnes ka töötundide arvu kasv uurimisperioodi hooajal. Ühenduse tööstusharu uurimisperioodil saavutatud tootlikkus peegeldab jõupingutusi, mida on tehtud kasumlikkuse suurendamiseks Hiinast pärineva dumpinguhinnaga ekspordi võimsa sissevoolu tingimustes.

| (80) | Tuleb märkida, et absoluutarvudes väljendatud palgaandmed ei ole informatiivsed, kuna toodangu tase on suurel määral kõikunud. Palgakulu toodangu tonni kohta on informatiivsem ning näitab, et olenemata tunnipalga loomulikust kasvust inflatsiooni tulemusena võimaldas tootlikkuse kasv ühenduse tootmisharul suurendada paalka toodangu tonni kohta 3 protsendipunkti võrra. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palgad (eurodes) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Indeks | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Palk toodangutonni kohta (eurodes) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Tuleb märkida, et absoluutarvudes väljendatud palgaandmed ei ole informatiivsed, kuna toodangu tase on suurel määral kõikunud. Palgakulu toodangu tonni kohta on informatiivsem ning näitab, et olenemata tunnipalga loomulikust kasvust inflatsiooni tulemusena võimaldas tootlikkuse kasv ühenduse tootmisharul suurendada paalka toodangu tonni kohta 3 protsendipunkti võrra.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

IP

Palgad (eurodes)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Indeks

100

78

91

67

106

Palk toodangutonni kohta (eurodes)

161

171

158

207

155

Indeks

100

106

98

129

97

| (81) | Esialgne üleriigiline dumpingumarginaal, millele osutatakse põhjenduses 50, ületab selgelt miinimumtaseme. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(81)

Esialgne üleriigiline dumpingumarginaal, millele osutatakse põhjenduses 50, ületab selgelt miinimumtaseme. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks.

| (82) | Käesoleva toote varasema dumpingu või subsideerimise kohta andmed puuduvad. Tuleb siiski märkida, et ühenduse tootmisharu on taastumas hüppeliselt suurenenud impordikoguste mõjust, mis põhjustas sellele tõsist kahju ja mille tõttu komisjon kehtestas 2003. aastal ajutised ja 2004. aastal lõplikud kaitsemeetmed (vt põhjendus 4). Nagu on märgitud põhjendustes 57 ja 70, aitasid need kaitsemeetmed tootmisharul oma seisundit mõnevõrra parandada, olenemata tagavaraks kogumisest aastatel 2003/2004, ning kahjustava dumpingu puudumise korral oleks ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt võinud palju enam paraneda. |
| --- | --- |

(82)

Käesoleva toote varasema dumpingu või subsideerimise kohta andmed puuduvad. Tuleb siiski märkida, et ühenduse tootmisharu on taastumas hüppeliselt suurenenud impordikoguste mõjust, mis põhjustas sellele tõsist kahju ja mille tõttu komisjon kehtestas 2003. aastal ajutised ja 2004. aastal lõplikud kaitsemeetmed (vt põhjendus 4). Nagu on märgitud põhjendustes 57 ja 70, aitasid need kaitsemeetmed tootmisharul oma seisundit mõnevõrra parandada, olenemata tagavaraks kogumisest aastatel 2003/2004, ning kahjustava dumpingu puudumise korral oleks ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt võinud palju enam paraneda.

5.6.   Järeldus kahju kohta

| (83) | Eespool kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüsiga seoses tuleb meeles pidada, et perioodi alguses oli ühenduse tootjate arv ning tootmisvõimsus palju suurem. Määruse 658/2004 ja teatise C 322/06 kohaselt ulatus tootmisvõimsus 129 000 tonnini. Tootmisharu eespool kirjeldatud restruktureerimine tõi kaasa tootmisvõimsuse vähenemise rohkem kui 45 % võrra. Seda silmas pidades ning kaitsemeetmete olemasolu arvesse võttes oleks võinud oodata allesjäänud nelja tootja üldseisundi paranemist, kuivõrd nad oleksid muu hulgas võtnud üle märkimisväärse osa turult lahkunud ettevõtete loovutatud müügimahtudest, suurendanud olulisel määral tootmist ja tootmisvõimsuse rakendusastet ning kasutanud ära hindade ja kulude suuremat erinevust, mis võimaldanuks kasumit saada. |
| --- | --- |

(83)

Eespool kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüsiga seoses tuleb meeles pidada, et perioodi alguses oli ühenduse tootjate arv ning tootmisvõimsus palju suurem. Määruse 658/2004 ja teatise C 322/06 kohaselt ulatus tootmisvõimsus 129 000 tonnini. Tootmisharu eespool kirjeldatud restruktureerimine tõi kaasa tootmisvõimsuse vähenemise rohkem kui 45 % võrra. Seda silmas pidades ning kaitsemeetmete olemasolu arvesse võttes oleks võinud oodata allesjäänud nelja tootja üldseisundi paranemist, kuivõrd nad oleksid muu hulgas võtnud üle märkimisväärse osa turult lahkunud ettevõtete loovutatud müügimahtudest, suurendanud olulisel määral tootmist ja tootmisvõimsuse rakendusastet ning kasutanud ära hindade ja kulude suuremat erinevust, mis võimaldanuks kasumit saada.

| (84) | Neist eeldustest hoolimata on tootmine suurenenud üksnes 9 % võrra, tootmisvõimsuse rakendusaste on püsinud madal (ja on suurenenud üksnes tootmisvõimsuse vähenemise tulemusena) ning müügimaht on püsinud madal hoolimata sektori koondumisest ja varud on suurenenud vähemalt 66 % võrra. Kahjum on püsinud (– 4,3 %) ning investeeringutasuvus on veelgi vähenenud (– 28,9 %) hoolimata jätkuvatest investeeringutest konkurentsivõime parandamisse ning 9 %-lisest tootlikkuse kasvust. |
| --- | --- |

(84)

Neist eeldustest hoolimata on tootmine suurenenud üksnes 9 % võrra, tootmisvõimsuse rakendusaste on püsinud madal (ja on suurenenud üksnes tootmisvõimsuse vähenemise tulemusena) ning müügimaht on püsinud madal hoolimata sektori koondumisest ja varud on suurenenud vähemalt 66 % võrra. Kahjum on püsinud (– 4,3 %) ning investeeringutasuvus on veelgi vähenenud (– 28,9 %) hoolimata jätkuvatest investeeringutest konkurentsivõime parandamisse ning 9 %-lisest tootlikkuse kasvust.

| (85) | Tuleb meenutada, et vaatlusalusel perioodil on vaatlusaluse toote HRV-st pärit dumpinguhinnaga impordi maht kasvanud peaaegu 10 % ja müügihinnad on jäänud sisuliselt 2002. aasta tasemele, kuigi toorainehinnad on tõusnud. Peale selle lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla. |
| --- | --- |

(85)

Tuleb meenutada, et vaatlusalusel perioodil on vaatlusaluse toote HRV-st pärit dumpinguhinnaga impordi maht kasvanud peaaegu 10 % ja müügihinnad on jäänud sisuliselt 2002. aasta tasemele, kuigi toorainehinnad on tõusnud. Peale selle lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi hinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu müügihinnad oluliselt alla.

| (86) | Kõiki neid tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(86)

Kõiki neid tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (87) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos HRV-st pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(87)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos HRV-st pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2.   Hiina RV-st pärit impordi mõju

| (88) | Tuleb meenutada, et HRV-st pärineva impordi maht moodustab vähemalt 70 % ühenduse turust. Selget turgu valitsevat seisundit silmas pidades on Hiina impordi mõju tegelikkuses kahtlemata peamine ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise põhjus. |
| --- | --- |

(88)

Tuleb meenutada, et HRV-st pärineva impordi maht moodustab vähemalt 70 % ühenduse turust. Selget turgu valitsevat seisundit silmas pidades on Hiina impordi mõju tegelikkuses kahtlemata peamine ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise põhjus.

| (89) | See on veelgi ilmsem, kui arvestada asjaolu, et Hiina hinnad on püsinud ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamal ning neid on jätkuvalt hoitud oluliselt madalamal ühenduse tootmisharu kuludest, mis viitab turuvallutuslikele eesmärkidele. Ühenduse tootmisharu reageeris suurtele ülimadala hinnatasemega impordi mahtudele, püüdes säilitada mõistlikku turuosa ning piirata oma hindu. Seetõttu ei olnud neil võimalik saavutada tavapärast tasuvust. |
| --- | --- |

(89)

See on veelgi ilmsem, kui arvestada asjaolu, et Hiina hinnad on püsinud ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamal ning neid on jätkuvalt hoitud oluliselt madalamal ühenduse tootmisharu kuludest, mis viitab turuvallutuslikele eesmärkidele. Ühenduse tootmisharu reageeris suurtele ülimadala hinnatasemega impordi mahtudele, püüdes säilitada mõistlikku turuosa ning piirata oma hindu. Seetõttu ei olnud neil võimalik saavutada tavapärast tasuvust.

| (90) | Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ühenduse tootmisharus tekkinud kahju vahel on olemas tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(90)

Seega on selge, et üha madalamate hindadega impordi mahu olulise kasvu ja ühenduse tootmisharus tekkinud kahju vahel on olemas tugev põhjuslik seos.

6.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju

| (91) | Mujalt kui Hiinast pärineva impordi maht moodustas uurimisperioodil vähem kui 2 % ELi koguimpordist. Seetõttu on selle mõju (kui üldse) marginaalne. On väidetud, et kõnealune import oli tegelikkuses Hiina toodete edasimüük. Seda väidet toetab piisava tootmise puudumine muudes riikides, mida kinnitas sobiva võrdlusriigi puudumine (vt põhjendused 40–41). |
| --- | --- |

(91)

Mujalt kui Hiinast pärineva impordi maht moodustas uurimisperioodil vähem kui 2 % ELi koguimpordist. Seetõttu on selle mõju (kui üldse) marginaalne. On väidetud, et kõnealune import oli tegelikkuses Hiina toodete edasimüük. Seda väidet toetab piisava tootmise puudumine muudes riikides, mida kinnitas sobiva võrdlusriigi puudumine (vt põhjendused 40–41).

6.4.   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse muutuste mõju

| (92) | Allpool esitatud tabelist nähtub, et ühenduse tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil vähenes. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüügi maht (tonnides) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Allpool esitatud tabelist nähtub, et ühenduse tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil vähenes.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Eksportmüügi maht (tonnides)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Indeks (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | Ühenduse tootmisharu tarnis vaatlusalust toodet varem USA-sse, mis oli traditsiooniline turg. Tänapäeval on USA (ja ka enamiku teiste importivate riikide) peamiseks ekspordiallikaks Hiina, kes näib kasutavat sarnast dumpingu ja ühenduse tootmisharu USA-suunalise ekspordi märkimisväärse allalöömise strateegiat. |
| --- | --- |

(93)

Ühenduse tootmisharu tarnis vaatlusalust toodet varem USA-sse, mis oli traditsiooniline turg. Tänapäeval on USA (ja ka enamiku teiste importivate riikide) peamiseks ekspordiallikaks Hiina, kes näib kasutavat sarnast dumpingu ja ühenduse tootmisharu USA-suunalise ekspordi märkimisväärse allalöömise strateegiat.

| (94) | Isegi kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sarnase ekspordimahu ja hinnad, oleks Hiina impordi turuosa suurus ja hindade allalöömise ulatus toonud kaasa ühenduse tootmisharu olukorra märkimisväärse halvenemise. Ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse vähenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel, vaid seda võib pigem käsitada tootmisharu ühendusesisese müügi tulevikuprognoosina juhuks, kui dumpinguhinnaga import jätkub. |
| --- | --- |

(94)

Isegi kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sarnase ekspordimahu ja hinnad, oleks Hiina impordi turuosa suurus ja hindade allalöömise ulatus toonud kaasa ühenduse tootmisharu olukorra märkimisväärse halvenemise. Ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse vähenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel, vaid seda võib pigem käsitada tootmisharu ühendusesisese müügi tulevikuprognoosina juhuks, kui dumpinguhinnaga import jätkub.

6.5.   Vahetuskursi muutuste mõju

| (95) | Veel üks tegur, mis ühenduse tootmisharu väitel põhjustas kahju, on Hiina jüaani langev vahetuskurss euro suhtes. Ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 2007. aasta septembrini langes USA dollari vahetuskurss euro suhtes rohkem kui 40 % võrra. Kuna Hiina jüaan on seotud USA dollariga, andis see vaatlusaluse toote Hiina ekspordile konkurentsieelise Euroopa ekspordi ees. Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles osas osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(95)

Veel üks tegur, mis ühenduse tootmisharu väitel põhjustas kahju, on Hiina jüaani langev vahetuskurss euro suhtes. Ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 2007. aasta septembrini langes USA dollari vahetuskurss euro suhtes rohkem kui 40 % võrra. Kuna Hiina jüaan on seotud USA dollariga, andis see vaatlusaluse toote Hiina ekspordile konkurentsieelise Euroopa ekspordi ees. Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles osas osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid.

6.6.   Toorainetarned ja tooraine hind

| (96) | Mitu isikut on väitnud, et kahju ei ole põhjustanud dumpinguhinnaga import, vaid väikesest saagist põhjustatud ebapiisavad toorainetarned ja kõrged toorainehinnad. Kahju uurimise periood hõlmab mitut saagikoristust ning tooraine kõrgemat ja madalamat toodangut ja hindu. Need kõikumised ei ole aga vastavuses ühenduse tootmisharu üldise olukorraga, nagu nähtub näiteks allpool esitatud tabelist. Ühenduse tootmisharu olukord on nimelt halvenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, olenemata tooraine tarnetest ja hindadest. See osutab, et kahju teke on seletatav muude teguritega. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooraine ühikuhind (eurot/tonn) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Maksueelne kasumimarginaal
  (vt põhjendus 76) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Mitu isikut on väitnud, et kahju ei ole põhjustanud dumpinguhinnaga import, vaid väikesest saagist põhjustatud ebapiisavad toorainetarned ja kõrged toorainehinnad. Kahju uurimise periood hõlmab mitut saagikoristust ning tooraine kõrgemat ja madalamat toodangut ja hindu. Need kõikumised ei ole aga vastavuses ühenduse tootmisharu üldise olukorraga, nagu nähtub näiteks allpool esitatud tabelist. Ühenduse tootmisharu olukord on nimelt halvenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, olenemata tooraine tarnetest ja hindadest. See osutab, et kahju teke on seletatav muude teguritega.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

UP

Tooraine ühikuhind (eurot/tonn)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Maksueelne kasumimarginaal

(vt põhjendus 76)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Sellest nähtub, et nimetatud tegur ei oleks saanud kaotada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga Hiina impordi ning ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise vahel. |
| --- | --- |

(97)

Sellest nähtub, et nimetatud tegur ei oleks saanud kaotada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga Hiina impordi ning ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise vahel.

6.7.   Investeeringud

| (98) | Mõned isikud võitsid, et ühenduse tootmisharu olukorra põhjuseks on üleinvesteerimine. See väide näib aga olevat põhjendamatu. Ühenduse tootmisharus on investeeritud peamiselt seadmestiku täiustamisse, et suurendada tootlikkust. Need investeeringud aitasid saavutada tootlikkuse kasvu, mis peaks katma võimaliku lühiajalise ühikuhinna tõusu. Seetõttu ei saa neid investeeringuid käsitada kahju teket soodustava põhjusena. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(98)

Mõned isikud võitsid, et ühenduse tootmisharu olukorra põhjuseks on üleinvesteerimine. See väide näib aga olevat põhjendamatu. Ühenduse tootmisharus on investeeritud peamiselt seadmestiku täiustamisse, et suurendada tootlikkust. Need investeeringud aitasid saavutada tootlikkuse kasvu, mis peaks katma võimaliku lühiajalise ühikuhinna tõusu. Seetõttu ei saa neid investeeringuid käsitada kahju teket soodustava põhjusena. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi.

6.8.   Kvaliteedierinevused

| (99) | Mõned isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu olukorra põhjuseks on ühenduse toodete madalam kvaliteet. Nagu on märgitud põhjendustes 18–21, uuris komisjon põhjalikult toodete võrreldavust ning leidis, et ühenduse toode ja Hiina toode on samasugused. Kahe toote erinevused olid väikesed ning käesolevat väidet ei kinnitanud. Väikesed erinevused, kui üldse, on Hiina toodete kasuks, mis suurendab hindade allalöömist ja alla turuhinna müümist veelgi. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(99)

Mõned isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu olukorra põhjuseks on ühenduse toodete madalam kvaliteet. Nagu on märgitud põhjendustes 18–21, uuris komisjon põhjalikult toodete võrreldavust ning leidis, et ühenduse toode ja Hiina toode on samasugused. Kahe toote erinevused olid väikesed ning käesolevat väidet ei kinnitanud. Väikesed erinevused, kui üldse, on Hiina toodete kasuks, mis suurendab hindade allalöömist ja alla turuhinna müümist veelgi. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi.

6.9.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (100) | Kokkuvõtteks kinnitatakse, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ehk vähese müügi, tootmisvõimsuse madala rakendusastme ja negatiivsete finantstulemuste põhjuseks oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import. Muu impordi, ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse, vahetuskursside kõikumise, toorainetarnete, kvaliteedierinevuste ja investeeringute mõju ühenduse tööstuse negatiivsele arengule oli väike või olematu. |
| --- | --- |

(100)

Kokkuvõtteks kinnitatakse, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ehk vähese müügi, tootmisvõimsuse madala rakendusastme ja negatiivsete finantstulemuste põhjuseks oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import. Muu impordi, ühenduse tootmisharu ekspordijõudluse, vahetuskursside kõikumise, toorainetarnete, kvaliteedierinevuste ja investeeringute mõju ühenduse tööstuse negatiivsele arengule oli väike või olematu.

| (101) | Arvestades analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(101)

Arvestades analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.

7.   ÜHENDUSE HUVID

7.1.   Üldkaalutlused

| (102) | Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine HRV impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t ühenduse tootmisharu, importijate ja tarnijate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(102)

Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine HRV impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t ühenduse tootmisharu, importijate ja tarnijate huvide hindamisest.

7.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (103) | Ühenduse tootmisharu on kahjustanud vaatlusaluse toote kahjustav dumpinguhinnaga importimine HRV-st. Tuleb ka meenutada, et ühenduse tootmisharu eespool esitatud majandusnäitajate kohaselt finantstulemused vaatlusalusel perioodil halvenesid. Kaitsemeetmete kehtestamine (vt põhjendus 4) võimaldas Hiina impordi mõju osaliselt leevendada. Võttes arvesse kahju laadi (st püsiv kahjum, omamaise müügi vähenemine), oleks meetmete puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine vältimatu. |
| --- | --- |

(103)

Ühenduse tootmisharu on kahjustanud vaatlusaluse toote kahjustav dumpinguhinnaga importimine HRV-st. Tuleb ka meenutada, et ühenduse tootmisharu eespool esitatud majandusnäitajate kohaselt finantstulemused vaatlusalusel perioodil halvenesid. Kaitsemeetmete kehtestamine (vt põhjendus 4) võimaldas Hiina impordi mõju osaliselt leevendada. Võttes arvesse kahju laadi (st püsiv kahjum, omamaise müügi vähenemine), oleks meetmete puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine vältimatu.

| (104) | Uurimine näitas, et ühenduse toodang tuleb neljalt tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide tootjalt, kellel on vaatlusaluse toote tootmiseks ja müümiseks ligikaudu 2 000 töötajat. Vaatlusalune toode moodustab umbes 30 % nende kogutoodangust. Kui meetmeid ei võeta, jätkub hindade langus ja ühenduse tootjad kannavad suuri kahjusid, mis oleks keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutmatu. See mõjutaks negatiivselt ka nende ettevõtete muud tegevust. Tootmissüsteemidesse tehtud investeeringuid silmas pidades võib eeldada, et kui meetmeid ei võeta, ei suuda mõned ühenduse tootjad oma investeeringuid tagasi saada. Eelneva põhjal saaks ühenduse tootmisharu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest ilmselgelt kasu. |
| --- | --- |

(104)

Uurimine näitas, et ühenduse toodang tuleb neljalt tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide tootjalt, kellel on vaatlusaluse toote tootmiseks ja müümiseks ligikaudu 2 000 töötajat. Vaatlusalune toode moodustab umbes 30 % nende kogutoodangust. Kui meetmeid ei võeta, jätkub hindade langus ja ühenduse tootjad kannavad suuri kahjusid, mis oleks keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutmatu. See mõjutaks negatiivselt ka nende ettevõtete muud tegevust. Tootmissüsteemidesse tehtud investeeringuid silmas pidades võib eeldada, et kui meetmeid ei võeta, ei suuda mõned ühenduse tootjad oma investeeringuid tagasi saada. Eelneva põhjal saaks ühenduse tootmisharu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest ilmselgelt kasu.

| (105) | Dumpinguvastased meetmete kehtestamisel saab ühenduse tootmisharu tõenäoliselt tõsta oma müügihinnad tasemeni, mis tagab mõistliku kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(105)

Dumpinguvastased meetmete kehtestamisel saab ühenduse tootmisharu tõenäoliselt tõsta oma müügihinnad tasemeni, mis tagab mõistliku kasumimarginaali.

| (106) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(106)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

7.3.   Sõltumatute importijate huvid

| (107) | Mõned importijad olid meetmete vastu. Teised importijad, eelkõige valimisse võetud ja küsimustikele vastanud kuus sõltumatut importijat nõustusid põhimõtteliselt meetmete kehtestamisega, pidades silmas vajadust säilitada toote osas, mille tootmine võib saagist olenevalt kõikuda, kaks tarneallikat. Nad rõhutasid ka turu stabiilsuse tagamise vajadust. |
| --- | --- |

(107)

Mõned importijad olid meetmete vastu. Teised importijad, eelkõige valimisse võetud ja küsimustikele vastanud kuus sõltumatut importijat nõustusid põhimõtteliselt meetmete kehtestamisega, pidades silmas vajadust säilitada toote osas, mille tootmine võib saagist olenevalt kõikuda, kaks tarneallikat. Nad rõhutasid ka turu stabiilsuse tagamise vajadust.

| (108) | Komisjon analüüsis ka andmeid, mida koostööd tegevad importijad küsimustikele vastates esitasid. Nende kõikide puhul moodustab vaatlusaluse toote Hiinast importimine üksnes väikese osa kogu tegevusest. Mis tahes meede seoses vaatlusaluse toote Hiinast importimisega ei avaldaks seega tõenäoliselt impordisektorile ebaproportsionaalselt suurt mõju võrreldes ühenduse tööstuse kasuga. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon analüüsis ka andmeid, mida koostööd tegevad importijad küsimustikele vastates esitasid. Nende kõikide puhul moodustab vaatlusaluse toote Hiinast importimine üksnes väikese osa kogu tegevusest. Mis tahes meede seoses vaatlusaluse toote Hiinast importimisega ei avaldaks seega tõenäoliselt impordisektorile ebaproportsionaalselt suurt mõju võrreldes ühenduse tööstuse kasuga.

7.4.   Kasutajate huvid

| (109) | Tuleb meenutada, et vaatlusalust toodet, mida kasutavad peamiselt eraisikud magustoidulisandina, müüakse peamiselt jaekaubandussektoris. Suurematesse anumatesse pakendatuna müüakse toodet peamiselt otse toitlustusettevõtetele, kes moodustavad 25 % tarbimisest. Ükski toitlustusettevõte aga uurimise käigus koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(109)

Tuleb meenutada, et vaatlusalust toodet, mida kasutavad peamiselt eraisikud magustoidulisandina, müüakse peamiselt jaekaubandussektoris. Suurematesse anumatesse pakendatuna müüakse toodet peamiselt otse toitlustusettevõtetele, kes moodustavad 25 % tarbimisest. Ükski toitlustusettevõte aga uurimise käigus koostööd ei teinud.

| (110) | Nii jaekaubandussektor kui ka toitlustusettevõtted ostavad oma jooksva majandustegevuse raames laias valikus tooteid, kusjuures vaatlusalune toode moodustab üksnes väikese osa nende vajadustest ja seega ka kuludest. Mis tahes meede seoses vaatlusaluse toote Hiinast importimisega ei avaldaks seega tõenäoliselt kasutajasektorile ebaproportsionaalselt suurt mõju võrreldes ühenduse tööstuse kasuga. |
| --- | --- |

(110)

Nii jaekaubandussektor kui ka toitlustusettevõtted ostavad oma jooksva majandustegevuse raames laias valikus tooteid, kusjuures vaatlusalune toode moodustab üksnes väikese osa nende vajadustest ja seega ka kuludest. Mis tahes meede seoses vaatlusaluse toote Hiinast importimisega ei avaldaks seega tõenäoliselt kasutajasektorile ebaproportsionaalselt suurt mõju võrreldes ühenduse tööstuse kasuga.

| (111) | Lisaks tuleb meenutada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis võib meetmete kehtestamata jätmine kaasa tuua ühenduse tootmisharu tegevuse piiramise või täieliku lõpetamise. Selle tulemusena jääks vaid üks tarneallikas, millele seejuures on omased saagiga seotud kõikumised. See ei oleks kasutajate huvides. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks tuleb meenutada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis võib meetmete kehtestamata jätmine kaasa tuua ühenduse tootmisharu tegevuse piiramise või täieliku lõpetamise. Selle tulemusena jääks vaid üks tarneallikas, millele seejuures on omased saagiga seotud kõikumised. See ei oleks kasutajate huvides.

| (112) | Vastupidiseid arvamusi uurimise käigus ei esitatud. |
| --- | --- |

(112)

Vastupidiseid arvamusi uurimise käigus ei esitatud.

7.5.   Tarbijate huvid

| (113) | Ükski tarbijaorganisatsioon koostööd ei teinud. Isegi kui mõju hindadele on suur, moodustab vaatlusalune toode nii väikese osa leibkonna toidukuludest, et mõju tarbijatele oleks tühine. |
| --- | --- |

(113)

Ükski tarbijaorganisatsioon koostööd ei teinud. Isegi kui mõju hindadele on suur, moodustab vaatlusalune toode nii väikese osa leibkonna toidukuludest, et mõju tarbijatele oleks tühine.

| (114) | Lisaks tuleb meenutada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis võib meetmete kehtestamata jätmine kaasa tuua ühenduse tootmisharu tegevuse piiramise või täieliku lõpetamise. Selle tulemusena jääks vaid üks tarneallikas, millele seejuures on omased saagiga seotud kõikumised. See ei oleks tarbijate huvides. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks tuleb meenutada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis võib meetmete kehtestamata jätmine kaasa tuua ühenduse tootmisharu tegevuse piiramise või täieliku lõpetamise. Selle tulemusena jääks vaid üks tarneallikas, millele seejuures on omased saagiga seotud kõikumised. See ei oleks tarbijate huvides.

7.6.   Tarnijate huvid

| (115) | HRV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi suurenemine kahjustab tarnijaid ning meetmed on nende huvides. Toorainekogus, mida nad ühenduse tootjatele tarnivad, moodustab olulise osa nende käibest. Asjaomases Hispaania piirkonnas tekiksid tootmise lõppemise korral olulised põllumajandusliku tegevuse häired, eelkõige seetõttu, et konservimine on teatavate erilise maitse ja tekstuuriga tsitrusesortide peamine kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(115)

HRV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi suurenemine kahjustab tarnijaid ning meetmed on nende huvides. Toorainekogus, mida nad ühenduse tootjatele tarnivad, moodustab olulise osa nende käibest. Asjaomases Hispaania piirkonnas tekiksid tootmise lõppemise korral olulised põllumajandusliku tegevuse häired, eelkõige seetõttu, et konservimine on teatavate erilise maitse ja tekstuuriga tsitrusesortide peamine kasutusotstarve.

7.7.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (116) | Eespool nimetatut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et HRV-st pärit tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. |
| --- | --- |

(116)

Eespool nimetatut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et HRV-st pärit tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (117) | Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada üldine maksueelne kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 6,8 %. Sellist kasumit saadi antud valdkonnas enne tootmisharule tõsist kahju põhjustanud impordi suurenemist. Leitakse, et selline kasumimäär vastab potentsiaalsele kasumile, mida ühenduse tootmisharus võiks vaatlusaluse toote osas saada kahjustava dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(117)

Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada üldine maksueelne kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 6,8 %. Sellist kasumit saadi antud valdkonnas enne tootmisharule tõsist kahju põhjustanud impordi suurenemist. Leitakse, et selline kasumimäär vastab potentsiaalsele kasumile, mida ühenduse tootmisharus võiks vaatlusaluse toote osas saada kahjustava dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (118) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud keskmist impordihinda (vt põhjendused 62–64) ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Kõnealuse mittekahjustava hinna väljaarvutamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda nii, et selles kajastuks eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina impordi CIF-hinnast, mis konkreetsete ettevõtete puhul kujunes järgmiseks, olles väiksem tuvastatud dumpingumarginaalist:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang: 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud keskmist impordihinda (vt põhjendused 62–64) ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Kõnealuse mittekahjustava hinna väljaarvutamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda nii, et selles kajastuks eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina impordi CIF-hinnast, mis konkreetsete ettevõtete puhul kujunes järgmiseks, olles väiksem tuvastatud dumpingumarginaalist:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang: 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan: 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan: 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen: 81,6 %

| — | Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad: 81,1 % |
| --- | --- |

—

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad: 81,1 %

| — | Kõik teised äriühingud: 91 %. |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud: 91 %.

8.2.   Ajutised meetmed

| (119) | Eespool märgitut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Kuivõrd kahju vältimise tase on kõikidel juhtudel dumpingumarginaalist väiksem, peaks ajutiste meetmete aluseks olema kahju vältimise tase. |
| --- | --- |

(119)

Eespool märgitut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Kuivõrd kahju vältimise tase on kõikidel juhtudel dumpingumarginaalist väiksem, peaks ajutiste meetmete aluseks olema kahju vältimise tase.

| (120) | Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada dumpingu kahjustav mõju. Meetmete vorm on selle eesmärgi saavutamise lahutamatu osa. Vaatlusaluse toote ja selle turu eripärasid arvesse võttes tuleks meetmed kehtestada sellises vormis, mis kõrvaldaks eespool nimetatud mõju. |
| --- | --- |

(120)

Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada dumpingu kahjustav mõju. Meetmete vorm on selle eesmärgi saavutamise lahutamatu osa. Vaatlusaluse toote ja selle turu eripärasid arvesse võttes tuleks meetmed kehtestada sellises vormis, mis kõrvaldaks eespool nimetatud mõju.

| (121) | Käesoleva juhtumi puhul, nagu väidavad nii ühenduse tootjad kui ka märkimisväärne arv importijaid, tuleb arvesse võtta järgmisi toote ja turu eripärasid. |
| --- | --- |

(121)

Käesoleva juhtumi puhul, nagu väidavad nii ühenduse tootjad kui ka märkimisväärne arv importijaid, tuleb arvesse võtta järgmisi toote ja turu eripärasid.

| (122) | Meetmed peaksid olema sellises vormis, et vältida kaitsemeetmetega seotud uurimise ja kaitsemeetmete kohaldamise ning käesoleva uurimise käigus tuvastatud nähtusi. Neid nähtusi, mille iseloomulikuks tunnuseks on soov võimaluse korral mis tahes meetmetest kõrvale hoida, kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

(122)

Meetmed peaksid olema sellises vormis, et vältida kaitsemeetmetega seotud uurimise ja kaitsemeetmete kohaldamise ning käesoleva uurimise käigus tuvastatud nähtusi. Neid nähtusi, mille iseloomulikuks tunnuseks on soov võimaluse korral mis tahes meetmetest kõrvale hoida, kirjeldatakse allpool.

| (123) | Esimene nähtus, nagu on eespool märgitud, oli uutes liikmesriikides vahetult enne ühinemist tagavaraks kogumine. Enne ELi laienemist 2004. aastal tarnisid Hiina eksportijad suuri vaatlusaluse toote koguseid tulevastesse liikmesriikidesse; seega jõudsid need kaubad nende liikmesriikide ELiga ühinemisel ühenduse turule kaitsemeetmeid kohaldamata. |
| --- | --- |

(123)

Esimene nähtus, nagu on eespool märgitud, oli uutes liikmesriikides vahetult enne ühinemist tagavaraks kogumine. Enne ELi laienemist 2004. aastal tarnisid Hiina eksportijad suuri vaatlusaluse toote koguseid tulevastesse liikmesriikidesse; seega jõudsid need kaubad nende liikmesriikide ELiga ühinemisel ühenduse turule kaitsemeetmeid kohaldamata.

| (124) | Teine nähtus oli uute tooteliikide kasutuselevõtmine, mis vormiliselt ei kuulunud kaitsemeetmete alla, kuid millel olid samad füüsikalised ja tehnilised omadused. Nagu põhjenduses 14 eespool on selgitatud, kuuluvad need nüüd käesoleva dumpinguvastase menetluse vaatlusaluste toodete hulka. |
| --- | --- |

(124)

Teine nähtus oli uute tooteliikide kasutuselevõtmine, mis vormiliselt ei kuulunud kaitsemeetmete alla, kuid millel olid samad füüsikalised ja tehnilised omadused. Nagu põhjenduses 14 eespool on selgitatud, kuuluvad need nüüd käesoleva dumpinguvastase menetluse vaatlusaluste toodete hulka.

| (125) | Kolmas nähtus oli hinnakompensatsioon. ELi ettevõtjad hangivad Hiina hulgimüüjatelt üldjuhul mitte üksnes vaatlusalust toodet, vaid ka muid töödeldud toidukaupu. |
| --- | --- |

(125)

Kolmas nähtus oli hinnakompensatsioon. ELi ettevõtjad hangivad Hiina hulgimüüjatelt üldjuhul mitte üksnes vaatlusalust toodet, vaid ka muid töödeldud toidukaupu.

| (126) | See toob kaasa ohu, et klassikalise meetme nagu näiteks väärtuselise tollimaksu mõju võiks kompenseerida kõrgema hinna võtmisega muudelt imporditavatelt toidukaupadelt. Eelnimetatut silmas pidades on vaja meedet, mille vorm minimeeriks kõnealused meetmete tõhusust olulisel määral kahjustavad nähtused. Sellises olukorras tuleks tollimaks kehtestada konkreetse summana tonni kohta, et tagada meetmete tõhusus ja takistada dumpinguvastase meetme mõju kõrvaldamist ekspordihindade langetamise teel. Selle summa saamiseks kohaldatakse kahjuvälistusmarginaali ekspordihindade suhtes, mida kasutati iga ettevõtte uurimisperioodi aegse dumpinguhinna arvutamiseks uurimisperioodil. Kõikide valimist välja jäänud koostööd tegevate tootjate koguseline tollimaks arvutatakse valimisse kuulunud ettevõtete vastavate andmete keskmise väärtuse järgi. Kõikide muude ettevõtete koguseline tollimaks on valimisse kuulunud üksikute ettevõtete tollimaksudest kõrgeim. Eeltoodud alustest lähtudes on koguselise tollimaksu summad järgmised: | Kindlasummaline tollimaks
  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad | 455,1 |
| Kõik muud äriühingud | 482,2 |

(126)

See toob kaasa ohu, et klassikalise meetme nagu näiteks väärtuselise tollimaksu mõju võiks kompenseerida kõrgema hinna võtmisega muudelt imporditavatelt toidukaupadelt. Eelnimetatut silmas pidades on vaja meedet, mille vorm minimeeriks kõnealused meetmete tõhusust olulisel määral kahjustavad nähtused. Sellises olukorras tuleks tollimaks kehtestada konkreetse summana tonni kohta, et tagada meetmete tõhusus ja takistada dumpinguvastase meetme mõju kõrvaldamist ekspordihindade langetamise teel. Selle summa saamiseks kohaldatakse kahjuvälistusmarginaali ekspordihindade suhtes, mida kasutati iga ettevõtte uurimisperioodi aegse dumpinguhinna arvutamiseks uurimisperioodil. Kõikide valimist välja jäänud koostööd tegevate tootjate koguseline tollimaks arvutatakse valimisse kuulunud ettevõtete vastavate andmete keskmise väärtuse järgi. Kõikide muude ettevõtete koguseline tollimaks on valimisse kuulunud üksikute ettevõtete tollimaksudest kõrgeim. Eeltoodud alustest lähtudes on koguselise tollimaksu summad järgmised:

Kindlasummaline tollimaks

(eurot/tonn)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad

455,1

Kõik muud äriühingud

482,2

| (127) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase koguselise tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute kohta tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende kohta kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(127)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase koguselise tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute kohta tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende kohta kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (128) | Taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast asjaomase äriühingu nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(128)

Taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast asjaomase äriühingu nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (129) | Individuaalsete tollimaksumäärade erinevused on märkimisväärsed ja eksportivaid tootjaid on palju. Kõik need tegurid võivad soodustada katseid suunata ekspordivooge läbi tavapäraste eksportijate, kelle suhtes kohaldatakse kõige madalamaid tollimaksumäärasid. Seepärast juhul, kui mõne madalama tollimaksumääraga maksustatava äriühingu ekspordimaht suureneb rohkem kui 30 % võrra, loetakse individuaalsed meetmed tuvastatud kahjustava dumpingu vältimise seisukohalt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt võib juhul, kui kõik ettenähtud tingimused on täidetud, algatada uurimise meetmete vormi või ulatuse nõuetekohaseks korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

(129)

Individuaalsete tollimaksumäärade erinevused on märkimisväärsed ja eksportivaid tootjaid on palju. Kõik need tegurid võivad soodustada katseid suunata ekspordivooge läbi tavapäraste eksportijate, kelle suhtes kohaldatakse kõige madalamaid tollimaksumäärasid. Seepärast juhul, kui mõne madalama tollimaksumääraga maksustatava äriühingu ekspordimaht suureneb rohkem kui 30 % võrra, loetakse individuaalsed meetmed tuvastatud kahjustava dumpingu vältimise seisukohalt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt võib juhul, kui kõik ettenähtud tingimused on täidetud, algatada uurimise meetmete vormi või ulatuse nõuetekohaseks korrigeerimiseks.

| (130) | Võttes arvesse eespool nimetatut ning ühenduse tootmisharu ja mitme importija märkusi seoses meetmete vormiliste üksikasjadega, võib vajaduse korral selle küsimuse lõppetapil uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(130)

Võttes arvesse eespool nimetatut ning ühenduse tootmisharu ja mitme importija märkusi seoses meetmete vormiliste üksikasjadega, võib vajaduse korral selle küsimuse lõppetapil uuesti läbi vaadata.

| (131) | Tuleb meenutada, et 5. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1295/2007 kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes registreerimiskohustus, et vajadusel kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid tagasiulatuvalt kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 1. Ühenduse tootmisharu on taotlenud meetmete tagasiulatuvat kohaldamist. Seda küsimust arutatakse. Praegusel etapil tuleb märkida, et vaatlusaluse toote Hiinast importimise statistiline maht ajavahemikul novembrist 2007 kuni veebruarini 2008 suurenes eelmiste aastate sama perioodiga võrreldes rohkem kui 60 % võrra (16 300 tonnilt 27 300 tonnini). Suurenemisega samaaegselt langes kõnealuse impordi keskmine hind 4 % võrra. |
| --- | --- |

(131)

Tuleb meenutada, et 5. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1295/2007 kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes registreerimiskohustus, et vajadusel kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid tagasiulatuvalt kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 1. Ühenduse tootmisharu on taotlenud meetmete tagasiulatuvat kohaldamist. Seda küsimust arutatakse. Praegusel etapil tuleb märkida, et vaatlusaluse toote Hiinast importimise statistiline maht ajavahemikul novembrist 2007 kuni veebruarini 2008 suurenes eelmiste aastate sama perioodiga võrreldes rohkem kui 60 % võrra (16 300 tonnilt 27 300 tonnini). Suurenemisega samaaegselt langes kõnealuse impordi keskmine hind 4 % võrra.

9.   LÕPPSÄTE

| (132) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 7 tuleks ajutised meetmed kehtestada kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 7 tuleks ajutised meetmed kehtestada kuueks kuuks.

| (133) | Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks, |
| --- | --- |

(133)

Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumadest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sarnastest hübriidtsitruselistest valmistatud toodetele ja konservidele, millele ei ole lisatud alkoholi ning on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid, ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

Artikkel 2

Järgmiste tootjate valmistatud artiklis 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmisi ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrasid:

| Äriühing | Eurot toote netokaalu tonni kohta | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 | A 888 |
| Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas | 455,1 | A 889 |
| Kõik muud äriühingud | 482,2 | A 999 |

Äriühing

Eurot toote netokaalu tonni kohta

TARICi lisakood

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ja sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

A 888

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas

455,1

A 889

Kõik muud äriühingud

482,2

A 999

Artikkel 3

1.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (6) artiklile 145, vähendatakse artiklis 2 sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

2.   Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse pärast ajutise tollimaksu summaga võrduva tagatise andmist.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 4

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 5

Toll peab lõpetama määruse (EÜ) nr 1295/2007 artikli 1 kohase impordi registreerimise.

Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks maale kuni 90 päeva jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1; ELT eriväljaanne 11/10, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 246, 20.10.2007, lk 15.

2

(3)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 22.

3

(4)  ELT L 290, 8.11.2003, lk 3.

4

(5)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 67.

5

(6)  EÜT L 253, 11.1.1993, lk 3; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6.)

6

---

LISA

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/38

---

KOMISJONI OTSUS,

11. detsember 2007,

riigiabi C 12/07 (ex N 799/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb anda ettevõtjale Glunz&Jensen s.r.o.

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6045 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/551/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 29. novembril 2006 teavitasid Slovakkia ametiasutused komisjoni elektroonilise sõnumiga, mis registreeriti 30. novembril 2006 numbri A/39718 all, kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 oma kavatsusest anda regionaalset sihtotstarbelist investeerimisabi äriühingule Glunz&Jensen s.r.o. |
| --- | --- |

(1)

29. novembril 2006 teavitasid Slovakkia ametiasutused komisjoni elektroonilise sõnumiga, mis registreeriti 30. novembril 2006 numbri A/39718 all, kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 oma kavatsusest anda regionaalset sihtotstarbelist investeerimisabi äriühingule Glunz&Jensen s.r.o.

| (2) | Komisjon saatis 26. jaanuaril 2007 teabenõude (C/50360). Slovakkia ametiasutused vastasid sellele 20. veebruari 2007. aasta kirjaga (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon saatis 26. jaanuaril 2007 teabenõude (C/50360). Slovakkia ametiasutused vastasid sellele 20. veebruari 2007. aasta kirjaga (A/31585).

| (3) | 24. aprilli 2007. aasta kirjas (edaspidi „algatusotsus”) teavitas komisjon Slovakkiat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse. |
| --- | --- |

(3)

24. aprilli 2007. aasta kirjas (edaspidi „algatusotsus”) teavitas komisjon Slovakkiat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse.

| (4) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (5) | Komisjon ei ole saanud Slovaki Vabariigilt ega asjast huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei ole saanud Slovaki Vabariigilt ega asjast huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   Meetme eesmärk

| (6) | Abimeetme eesmärk on edendada regionaalarengut Prešovi piirkonnas (Ida-Slovakkia), mis oli teavitamise ajal kehtinud Slovakkia regionaalabi kava (3) kohaselt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a toetatav piirkond regionaalabi ülemmääraga 50 % toetuse netoekvivalendist. |
| --- | --- |

(6)

Abimeetme eesmärk on edendada regionaalarengut Prešovi piirkonnas (Ida-Slovakkia), mis oli teavitamise ajal kehtinud Slovakkia regionaalabi kava (3) kohaselt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a toetatav piirkond regionaalabi ülemmääraga 50 % toetuse netoekvivalendist.

| (7) | Kavandatav projekt, millest Slovakkia ametiasutused komisjoni teavitasid, on sihtotstarbeline abimeede. Kõnealust abi ei anta olemasoleva abikava raames (s.t selle õiguslikku alust ei ole ühinemislepingus olemasoleva abikavana loetletud, samuti ei kohaldatud selle suhtes nn vahemehhanismi, ega ole komisjon abikava nimetatud õiguslikel tingimustel heaks kiitnud pärast Slovakkia ühinemist ELiga). |
| --- | --- |

(7)

Kavandatav projekt, millest Slovakkia ametiasutused komisjoni teavitasid, on sihtotstarbeline abimeede. Kõnealust abi ei anta olemasoleva abikava raames (s.t selle õiguslikku alust ei ole ühinemislepingus olemasoleva abikavana loetletud, samuti ei kohaldatud selle suhtes nn vahemehhanismi, ega ole komisjon abikava nimetatud õiguslikel tingimustel heaks kiitnud pärast Slovakkia ühinemist ELiga).

II.2.   Abi vorm ja laad

| (8) | Teatatud abi on kavas anda ettevõtjale Glunz&Jensen s.r.o. igaaastase maksuvabastusena perioodil 2007–2010 kuni 100 % ulatuses ettevõtja maksukohustusest. Maksuvabastuse maksimaalne kogusumma on praeguses väärtuses (4) 42 miljonit Slovakkia krooni (umbes 1,15 miljonit eurot). Abi ei tohi kumuleerida samale investeerimisprojektile muudest allikatest laekunud abiga. |
| --- | --- |

(8)

Teatatud abi on kavas anda ettevõtjale Glunz&Jensen s.r.o. igaaastase maksuvabastusena perioodil 2007–2010 kuni 100 % ulatuses ettevõtja maksukohustusest. Maksuvabastuse maksimaalne kogusumma on praeguses väärtuses (4) 42 miljonit Slovakkia krooni (umbes 1,15 miljonit eurot). Abi ei tohi kumuleerida samale investeerimisprojektile muudest allikatest laekunud abiga.

II.3.   Sihtotstarbelise abi õiguslik alus

| (9) | Sihtotstarbelise abi õiguslik alus on riigiabi seadus nr 231/1999 (muudetud), tulumaksuseadus nr 595/2003 (muudetud), tulumaksuseadus nr 366/1999 (muudetud 31. detsembril 2003), eriti tulumaksuseaduse nr 595/2003 artikli 52 lõige 3 (muudetud 31. detsembril 2003 tulumaksuseaduse nr 366/1999 artikli 35a alusel). (5) |
| --- | --- |

(9)

Sihtotstarbelise abi õiguslik alus on riigiabi seadus nr 231/1999 (muudetud), tulumaksuseadus nr 595/2003 (muudetud), tulumaksuseadus nr 366/1999 (muudetud 31. detsembril 2003), eriti tulumaksuseaduse nr 595/2003 artikli 52 lõige 3 (muudetud 31. detsembril 2003 tulumaksuseaduse nr 366/1999 artikli 35a alusel). (5)

II.4.   Abisaajad

| (10) | Abisaaja Glunz&Jensen s.r.o. on suurettevõte, st mitte VKE komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (6) tähenduses. Glunz&Jensen s.r.o. on ettevõtja Glunz&Jensen A/S (edaspidi „Glunz&Jensen”) tütarettevõte Slovakkias. Glunz&Jenseni peakorter asub Ringstedis (Taani), tema tütarettevõtted asusid teavitamise ajal Virginias (Ameerika Ühendriigid) ja Thetfordis (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

(10)

Abisaaja Glunz&Jensen s.r.o. on suurettevõte, st mitte VKE komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (6) tähenduses. Glunz&Jensen s.r.o. on ettevõtja Glunz&Jensen A/S (edaspidi „Glunz&Jensen”) tütarettevõte Slovakkias. Glunz&Jenseni peakorter asub Ringstedis (Taani), tema tütarettevõtted asusid teavitamise ajal Virginias (Ameerika Ühendriigid) ja Thetfordis (Ühendkuningriik).

| (11) | Glunz&Jensen on maailma juhtiv ofset-trükiplaatide jaoks mõeldud graafika trükieelse töötlemise seadmete ning trükiplaatide töötlemisseadmete tootja ja müüja, kelle Euroopa turuosa on umbes [...] %. (7) |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen on maailma juhtiv ofset-trükiplaatide jaoks mõeldud graafika trükieelse töötlemise seadmete ning trükiplaatide töötlemisseadmete tootja ja müüja, kelle Euroopa turuosa on umbes [...] %. (7)

II.5.   Investeerimisprojekt

| (12) | 2004. aastal alustas Glunz&Jensen s.r.o. esmast investeerimist Slovakkias mahuga 213 miljonit Slovakkia krooni (umbes 5,8 miljonit eurot). Vastavalt Slovakkia ametiasutusele rakendatakse investeerimisprojekti aastatel 2004–2009 kahes etapis: 2004–2006 ja 2007–2009. |
| --- | --- |

(12)

2004. aastal alustas Glunz&Jensen s.r.o. esmast investeerimist Slovakkias mahuga 213 miljonit Slovakkia krooni (umbes 5,8 miljonit eurot). Vastavalt Slovakkia ametiasutusele rakendatakse investeerimisprojekti aastatel 2004–2009 kahes etapis: 2004–2006 ja 2007–2009.

| (13) | Projekti eesmärk on paigutada enne 2004. aastat Ühendkuningriigis ja Taanis asunud tootmine ümber Prešovisse. Ümberpaigutusprojekti tulemusena suleti 2006. aasta lõpul Thetfordi tehas. |
| --- | --- |

(13)

Projekti eesmärk on paigutada enne 2004. aastat Ühendkuningriigis ja Taanis asunud tootmine ümber Prešovisse. Ümberpaigutusprojekti tulemusena suleti 2006. aasta lõpul Thetfordi tehas.

| (14) | Prešovi tehasest arendatakse ettevõtja peamine tootmiskeskus. Slovakkia ametiasutuste teatel tuuakse kogu Slovakkia tehasesse paigaldatav sisseseade üle Taanist ja Ühendkuningriigist. Seetõttu kuuluvad projekti abikõlblike kulude hulka vaid hooned ja mõningane väiksem osa sisseseadest. |
| --- | --- |

(14)

Prešovi tehasest arendatakse ettevõtja peamine tootmiskeskus. Slovakkia ametiasutuste teatel tuuakse kogu Slovakkia tehasesse paigaldatav sisseseade üle Taanist ja Ühendkuningriigist. Seetõttu kuuluvad projekti abikõlblike kulude hulka vaid hooned ja mõningane väiksem osa sisseseadest.

| (15) | 2004.–2006. aasta investeeringuetapi esimene samm sisaldas tootmishalli ja tulevikus laiendamiseks mõeldud roheala ostmist. Teine samm hõlmas hoonete remonti ja sisseseade (mis ei ole otseselt tootmisega seotud) ostmist. Esimese etapi investeeringute kogusumma oli 128 miljonit Slovakkia krooni (umbes 3,5 miljonit eurot). Nagu kinnitatakse teatisele lisatud deklaratsioonides, ei saanud Glunz&Jensen s.r.o. projekti kõnealusel etapil riigiabi, samuti ei ole menetluses ühtegi abitaotlust. |
| --- | --- |

(15)

2004.–2006. aasta investeeringuetapi esimene samm sisaldas tootmishalli ja tulevikus laiendamiseks mõeldud roheala ostmist. Teine samm hõlmas hoonete remonti ja sisseseade (mis ei ole otseselt tootmisega seotud) ostmist. Esimese etapi investeeringute kogusumma oli 128 miljonit Slovakkia krooni (umbes 3,5 miljonit eurot). Nagu kinnitatakse teatisele lisatud deklaratsioonides, ei saanud Glunz&Jensen s.r.o. projekti kõnealusel etapil riigiabi, samuti ei ole menetluses ühtegi abitaotlust.

| (16) | Teine investeerimisetapp, mis peab toimuma aastatel 2007–2009, on projekt, millest Slovakkia ametiasutused teatasid 29. novembril 2006. See osa hõlmab algse projekti jätkamist täiendavate hoonete ehitamisega ja täiendava sisseseade (IT, veoautod ja büroosisseseade) ostmisega kokku 84 miljoni Slovakkia krooni (umbes 2,3 miljonit eurot) eest praeguses väärtuses. |
| --- | --- |

(16)

Teine investeerimisetapp, mis peab toimuma aastatel 2007–2009, on projekt, millest Slovakkia ametiasutused teatasid 29. novembril 2006. See osa hõlmab algse projekti jätkamist täiendavate hoonete ehitamisega ja täiendava sisseseade (IT, veoautod ja büroosisseseade) ostmisega kokku 84 miljoni Slovakkia krooni (umbes 2,3 miljonit eurot) eest praeguses väärtuses.

| (17) | Tootmisüksus Slovakkias avati 2005. aasta aprillis. Sellest ajast on tehas märgatavalt suurenenud ja tootlikkus arvestatavalt kasvanud. (8) |
| --- | --- |

(17)

Tootmisüksus Slovakkias avati 2005. aasta aprillis. Sellest ajast on tehas märgatavalt suurenenud ja tootlikkus arvestatavalt kasvanud. (8)

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (18) | Komisjon märkis oma otsuses algatada kõnealuses juhtumis ametlik uurimismenetlus, et tal on kahtlus, kas abi on kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ja regionaalabi suunistele (9) (edaspidi „RAG 1998”) järgmistel põhjustel:






  — | Esiteks selgus, et kõnealused kaks investeerimisetappi kuuluvad samasse investeerimisprojekti, sest nad moodustavad osa üldisest kavast, mille raames viiakse Taanis ja Ühendkuningriigis asuvad tootmisliinid järkjärguliselt üle. Esitatud teatises viitasid ka Slovakkia ametiasutused ise ühe investeerimisprojekti kahele etapile. „Ettevõtja Glunz&Jenseni esitatud investeerimisprojekti rakendatakse aastatel 2004–2009 kahes etapis: 2004–2006 ja 2007–2009”.
  Lisaks on Glunz&Jensen s.r.o. märkinud oma Slovakkia ametiasutustele esitatud maksuvabastuse vormis riigiabi taotluse 6. leheküljel, mis oli lisatud ka komisjonile saadetud teatisele, et investeerimisperiood kestab aastast 2004 kuni aastani 2008 (10) ning täiendavad investeeringukulud moodustavad üle 200 miljoni Slovakkia krooni, mis on Glunz&Jensen s.r.o. Slovakkias tehtavate investeeringute kogusumma.
  Eespool toodut arvestades paistis, et teatises nimetatud projekti näol oli tegu üheainsa, juba 2004. aastal alanud kõikehõlmava investeeringuprojekti teise etapiga.
  Võttes arvesse, et abisaaja taotluses ei eristata investeeringute kahte etappi, ei saanud komisjon välistada võimalust, et investeerimisperiood jagati kunstlikult kaheks etapiks, et abisaaja saaks abi taotleda 2006. aastal. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisjon märkis oma otsuses algatada kõnealuses juhtumis ametlik uurimismenetlus, et tal on kahtlus, kas abi on kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ja regionaalabi suunistele (9) (edaspidi „RAG 1998”) järgmistel põhjustel:

—

Esiteks selgus, et kõnealused kaks investeerimisetappi kuuluvad samasse investeerimisprojekti, sest nad moodustavad osa üldisest kavast, mille raames viiakse Taanis ja Ühendkuningriigis asuvad tootmisliinid järkjärguliselt üle. Esitatud teatises viitasid ka Slovakkia ametiasutused ise ühe investeerimisprojekti kahele etapile. „Ettevõtja Glunz&Jenseni esitatud investeerimisprojekti rakendatakse aastatel 2004–2009 kahes etapis: 2004–2006 ja 2007–2009”.

Lisaks on Glunz&Jensen s.r.o. märkinud oma Slovakkia ametiasutustele esitatud maksuvabastuse vormis riigiabi taotluse 6. leheküljel, mis oli lisatud ka komisjonile saadetud teatisele, et investeerimisperiood kestab aastast 2004 kuni aastani 2008 (10) ning täiendavad investeeringukulud moodustavad üle 200 miljoni Slovakkia krooni, mis on Glunz&Jensen s.r.o. Slovakkias tehtavate investeeringute kogusumma.

Eespool toodut arvestades paistis, et teatises nimetatud projekti näol oli tegu üheainsa, juba 2004. aastal alanud kõikehõlmava investeeringuprojekti teise etapiga.

Võttes arvesse, et abisaaja taotluses ei eristata investeeringute kahte etappi, ei saanud komisjon välistada võimalust, et investeerimisperiood jagati kunstlikult kaheks etapiks, et abisaaja saaks abi taotleda 2006. aastal.

| — | Teiseks esitati Slovakkia ametiasutuste andmetel 29. juunil 2006. allakirjutatud abitaotlus alles 2006. aasta novembris, s.o pärast seda, kui investeeringu esimene etapp oli alanud 2004. aastal.
  Seetõttu kahtles komisjon, kas abil puhul oli täidetud RAG 1998 punktis 4.2 sätestatud ergutava mõju nõue. Komisjon toonitas, et konkurentsi moonutavat või moonutada ähvardavat ning liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavat riigiabi saab heaks kiita vaid juhul, kui abi positiivne panus ühenduse eesmärgi saavutamisse (siin: regionaalarengusse) negatiivse mõju üles kaalub. Komisjon arvas, et 2006. aasta lõpul taotletud abi ei saanud tagasiulatuvalt põhjustada investeerimisotsust, mille tagajärjel alustati 2004. aastal töid ja 2005. aasta aprillist tootmist. |
| --- | --- |

—

Teiseks esitati Slovakkia ametiasutuste andmetel 29. juunil 2006. allakirjutatud abitaotlus alles 2006. aasta novembris, s.o pärast seda, kui investeeringu esimene etapp oli alanud 2004. aastal.

Seetõttu kahtles komisjon, kas abil puhul oli täidetud RAG 1998 punktis 4.2 sätestatud ergutava mõju nõue. Komisjon toonitas, et konkurentsi moonutavat või moonutada ähvardavat ning liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavat riigiabi saab heaks kiita vaid juhul, kui abi positiivne panus ühenduse eesmärgi saavutamisse (siin: regionaalarengusse) negatiivse mõju üles kaalub. Komisjon arvas, et 2006. aasta lõpul taotletud abi ei saanud tagasiulatuvalt põhjustada investeerimisotsust, mille tagajärjel alustati 2004. aastal töid ja 2005. aasta aprillist tootmist.

| — | Kolmandaks tundub abisaaja oma avaldus abitaotluses kinnitavat asjaolu, et riigiabi ei olnud otsustav tegur abisaaja otsuses alustada tootmise ümberkolimist: „(Glunz&Jenseni) nõukogu otsustas 2003. aastal uurida võimalust asutada tootmisüksus madalate kuludega riigis. Eesmärk oli vähendada tootmiskulusid, luua allhankijate võrk Kesk- ja Ida-Euroopas ... Glunz&Jensen võrdles oma analüüsis tütarettevõtte asukoha otsustamiseks 11 Kesk- ja Ida-Euroopa riiki ... Nimetatud 11 riigi hulgast uuriti lähemalt Tšehhi Vabariiki, Slovaki Vabariiki ja Bulgaariat. Järelduses hinnati Slovaki Vabariik kõige sobivamaks, arvestades Glunz&Jenseni tegevusala ja tegurite kombinatsiooni hinnatud turgudel. (11)” |
| --- | --- |

—

Kolmandaks tundub abisaaja oma avaldus abitaotluses kinnitavat asjaolu, et riigiabi ei olnud otsustav tegur abisaaja otsuses alustada tootmise ümberkolimist: „(Glunz&Jenseni) nõukogu otsustas 2003. aastal uurida võimalust asutada tootmisüksus madalate kuludega riigis. Eesmärk oli vähendada tootmiskulusid, luua allhankijate võrk Kesk- ja Ida-Euroopas ... Glunz&Jensen võrdles oma analüüsis tütarettevõtte asukoha otsustamiseks 11 Kesk- ja Ida-Euroopa riiki ... Nimetatud 11 riigi hulgast uuriti lähemalt Tšehhi Vabariiki, Slovaki Vabariiki ja Bulgaariat. Järelduses hinnati Slovaki Vabariik kõige sobivamaks, arvestades Glunz&Jenseni tegevusala ja tegurite kombinatsiooni hinnatud turgudel. (11)”

| — | Neljandaks selgitasid Slovakkia ametiasutused, miks et abisaaja ei taotlenud abi investeeringuprojekti esimeseks etapiks. Vastavalt nende selgitustele arvas ettevõtja, et enne Slovaki Vabariigi ühinemist ELiga ei olnud maksuvabastuse vormis riigiabi jaoks vaja luba taotleda. Ettevõtja arvates tuli abitaotlus esitada alles ettevõtja esimese maksukulu aasta maksudeklaratsiooniga.
  Slovakkia ametiasutuste väitel tähendab see, et Glunz&Jensen s.r.o. kavatses taotleda riigiabi investeeringuprojekti rakendamise algusest peale 2004. aastal.
  Komisjoni arvates ei saa arvesse võtta asjaolu, et abisaaja ei tundnud nõuetekohast korda. Tuleb rõhutada, et Slovakkia tulumaksuseaduse nr 366/1999 (muudetud), artikli 35a kohast abi ei antud enne Slovakkia ühinemist automaatselt, ega tehta seda ka praegu, sest nimetatud osa ei sisalda viidet asjaomasele abikavale. Järelikult tuli ja tuleb seda laadi abist kui sihtotstarbelisest teavitada komisjoni, mida näitab umbes 40 sihtotstarbelise abi teatist, mille Slovakkia on nimetatud õiguslikul alusel nn vaheprotseduuri käigus esitanud. |
| --- | --- |

—

Neljandaks selgitasid Slovakkia ametiasutused, miks et abisaaja ei taotlenud abi investeeringuprojekti esimeseks etapiks. Vastavalt nende selgitustele arvas ettevõtja, et enne Slovaki Vabariigi ühinemist ELiga ei olnud maksuvabastuse vormis riigiabi jaoks vaja luba taotleda. Ettevõtja arvates tuli abitaotlus esitada alles ettevõtja esimese maksukulu aasta maksudeklaratsiooniga.

Slovakkia ametiasutuste väitel tähendab see, et Glunz&Jensen s.r.o. kavatses taotleda riigiabi investeeringuprojekti rakendamise algusest peale 2004. aastal.

Komisjoni arvates ei saa arvesse võtta asjaolu, et abisaaja ei tundnud nõuetekohast korda. Tuleb rõhutada, et Slovakkia tulumaksuseaduse nr 366/1999 (muudetud), artikli 35a kohast abi ei antud enne Slovakkia ühinemist automaatselt, ega tehta seda ka praegu, sest nimetatud osa ei sisalda viidet asjaomasele abikavale. Järelikult tuli ja tuleb seda laadi abist kui sihtotstarbelisest teavitada komisjoni, mida näitab umbes 40 sihtotstarbelise abi teatist, mille Slovakkia on nimetatud õiguslikul alusel nn vaheprotseduuri käigus esitanud.

| — | Isegi kui abil oleks olnud ergutav mõju, tekiksid olulised kahtlused: RAG 1998 (2. punkt) suunistes suhtutakse negatiivselt sihtotstarbelisse abisse, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et meetme mõju piirkonnale kaalub üles konkurentsi moonutamise ja meetme mõju kaubandusele. Eelöeldut arvestades märkis komisjon järgmist:






  — | Ehkki meede annab olulise panuse regionaalarengusse (155 otseselt ja umbes 30 kaudselt tekkivat töökohta), tundub ka selle negatiivne mõju oluline. |
| --- | --- | --- |

—

Isegi kui abil oleks olnud ergutav mõju, tekiksid olulised kahtlused: RAG 1998 (2. punkt) suunistes suhtutakse negatiivselt sihtotstarbelisse abisse, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et meetme mõju piirkonnale kaalub üles konkurentsi moonutamise ja meetme mõju kaubandusele. Eelöeldut arvestades märkis komisjon järgmist:

—

Ehkki meede annab olulise panuse regionaalarengusse (155 otseselt ja umbes 30 kaudselt tekkivat töökohta), tundub ka selle negatiivne mõju oluline.

| — | Abisaaja tooteturg on graafika trükieelse töötlemise seadmed, eelkõige CtP (computer-to-plate – arvutist trükiplaadile) süsteemi protsessorid. Komisjon märkis, et abi tuleb anda ettevõtjale, kelle Euroopa turuosa on umbes [...] %. Glunz&Jensen lähimad Euroopa konkurendid ja nende turuosad on: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgia [...] %, E-graf, Itaalia [...] %, Haase, Saksamaa [...] % and Ovit, Itaalia [...] %. Võttes arvesse abisaaja turuosa, jõudis komisjon seisukohale, et kavandataval meetmel võib olla suur mõju konkurentsile asjaomasel väga spetsiifilisel turul, kus abisaaja tegutseb. |
| --- | --- |

—

Abisaaja tooteturg on graafika trükieelse töötlemise seadmed, eelkõige CtP (computer-to-plate – arvutist trükiplaadile) süsteemi protsessorid. Komisjon märkis, et abi tuleb anda ettevõtjale, kelle Euroopa turuosa on umbes [...] %. Glunz&Jensen lähimad Euroopa konkurendid ja nende turuosad on: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgia [...] %, E-graf, Itaalia [...] %, Haase, Saksamaa [...] % and Ovit, Itaalia [...] %. Võttes arvesse abisaaja turuosa, jõudis komisjon seisukohale, et kavandataval meetmel võib olla suur mõju konkurentsile asjaomasel väga spetsiifilisel turul, kus abisaaja tegutseb.

| — | Peale selle on projekt seotud tootmistegevuse ja seadmete ümberpaigutamisega Taanist ja Ühendkuningriigist. Seetõttu et Thetfordi tehas Ühendkuningriigis oli vaid tootmiskoht, suleti see 2006. aasta lõpus pärast tootmise ümberpaigutamist Slovakkiasse. Ettevõtja veebisaidil leiduva teabe kohaselt koondati Thetfordis 77 töötajat. Taanis asuv ettevõte hakkab tulevikus tegelema peamiselt müügi, klienditeeninduse, uurimis- ja arendustegevuse ning katsetehase käitamisega. Seega mõjutab ümberpaigutamine olulisel määral liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

Peale selle on projekt seotud tootmistegevuse ja seadmete ümberpaigutamisega Taanist ja Ühendkuningriigist. Seetõttu et Thetfordi tehas Ühendkuningriigis oli vaid tootmiskoht, suleti see 2006. aasta lõpus pärast tootmise ümberpaigutamist Slovakkiasse. Ettevõtja veebisaidil leiduva teabe kohaselt koondati Thetfordis 77 töötajat. Taanis asuv ettevõte hakkab tulevikus tegelema peamiselt müügi, klienditeeninduse, uurimis- ja arendustegevuse ning katsetehase käitamisega. Seega mõjutab ümberpaigutamine olulisel määral liikmesriikide vahelist kaubandust.

IV.   SLOVAKI VABARIIGI JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (19) | Komisjon ei saanud Slovakkia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon ei saanud Slovakkia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi.

V.   MEETME HINDAMINE

V.1.   Meetme õiguspärasus

| (20) | Teatades abimeetmest, millel on peatamisklausel kuni komisjonipoolse heakskiitmiseni, on Slovakkia ametiasutused järginud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud korda. |
| --- | --- |

(20)

Teatades abimeetmest, millel on peatamisklausel kuni komisjonipoolse heakskiitmiseni, on Slovakkia ametiasutused järginud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud korda.

V.2.   Meetme riigiabile omased tunnused

| (21) | Komisjon leiab, et meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel, mis nimetati juba algotsuses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon leiab, et meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel, mis nimetati juba algotsuses.

V.2.1.   Riigi vahendite olemasolu

| (22) | Kavandatava vabastuse tõttu ettevõtte tulumaksust on asi seotud riigi vahenditega. |
| --- | --- |

(22)

Kavandatava vabastuse tõttu ettevõtte tulumaksust on asi seotud riigi vahenditega.

V.2.2.   Majanduslik eelis

| (23) | Meede vabastaks abisaaja kuludest, mida ta tavalistes turuoludes peaks kandma. Seega annaks meede ettevõtjale eelise muude ettevõtjate ees. |
| --- | --- |

(23)

Meede vabastaks abisaaja kuludest, mida ta tavalistes turuoludes peaks kandma. Seega annaks meede ettevõtjale eelise muude ettevõtjate ees.

V.2.3.   Valikulisus

| (24) | Meede on valikuline, sest see on seotud vaid ühe ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(24)

Meede on valikuline, sest see on seotud vaid ühe ettevõtjaga.

V.2.4.   Konkurentsi ja kaubanduse moonutamine

| (25) | Meede mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust, sest i) abisaaja tegutseb valdkonnas, kus toimib tugev ühendusesisene kaubandus ja ii) ümberpaigutamine Taanist ja Ühendkuningriigist mõjutab tugevasti majandusharu kaubavoogusid. |
| --- | --- |

(25)

Meede mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust, sest i) abisaaja tegutseb valdkonnas, kus toimib tugev ühendusesisene kaubandus ja ii) ümberpaigutamine Taanist ja Ühendkuningriigist mõjutab tugevasti majandusharu kaubavoogusid.

V.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (26) | Kuivõrd meede on abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust ühisturuga hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid arvestades. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, mis käsitlevad üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei saa käesoleval juhul kohaldada. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või meetmena, mis on mõeldud abinõuks tõsise häire kõrvaldamiseks Slovakkia majanduses, mis on ettenähtud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Samuti ei ole selle eesmärk ka edendada kultuuri ja säilitada kultuuripärandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. |
| --- | --- |

(26)

Kuivõrd meede on abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust ühisturuga hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid arvestades. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, mis käsitlevad üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei saa käesoleval juhul kohaldada. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või meetmena, mis on mõeldud abinõuks tõsise häire kõrvaldamiseks Slovakkia majanduses, mis on ettenähtud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Samuti ei ole selle eesmärk ka edendada kultuuri ja säilitada kultuuripärandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d.

| (27) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Prešovi piirkond (Ida-Slovakkias) on nimetatud erandi alusel abikõlblik piirkond. |
| --- | --- |

(27)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Prešovi piirkond (Ida-Slovakkias) on nimetatud erandi alusel abikõlblik piirkond.

| (28) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud otsuse III osas), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Slovakkia või huvitatud isikute märkuste puudumisel võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(28)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud otsuse III osas), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Slovakkia või huvitatud isikute märkuste puudumisel võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust.

VI.   KOKKUVÕTE

| (29) | Komisjon leiab, et meede, millest Slovaki Vabariik teada andis, ei ole (nagu eespool lõigetes 6 kuni 9 selgitatud) kokkusobiv ühisturuga ühegi EÜ asutamislepingus sätestatud erandi kohaselt, ning see tuleb seetõttu keelata. Slovakkia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(29)

Komisjon leiab, et meede, millest Slovaki Vabariik teada andis, ei ole (nagu eespool lõigetes 6 kuni 9 selgitatud) kokkusobiv ühisturuga ühegi EÜ asutamislepingus sätestatud erandi kohaselt, ning see tuleb seetõttu keelata. Slovakkia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatatud maksuvabastus on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Riigiabi, mida Slovaki Vabariik kavatseb ettevõtja Glunz&Jensen s.r.o. suhtes rakendada summas 42 miljonit Slovakkia krooni (umbes 1,15 miljonit eurot), ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Seetõttu ei tohi riigiabi rakendada.

Artikkel 2

Slovaki Vabariik peab teavitama komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 11. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 189, 14.8.2007, lk 2.

1

(2)  Idem.

2

(3)  SK 72/2003 – Slovaki Vabariik – „Slovaki Vabariigi regionaalabi kava”; C(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Väljendatuna 2007. aasta väärtuses ja arvutatud, vastavalt teavitamise ajal kehtinud viitemäärale 5,62 %.

4

(5)  Zįkon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

Zįkon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

(6)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

6

(7)  Konfidentsiaalne teave.

7

(8)  2005.–2006. aasta aruanne, saadaval Glunz&Jenseni veebisaidil.

8

(9)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

9

(10)  2008 tundub olevat trükiviga abisaaja abitaotluses. Kõigis muudes dokumentides on projekti lõpuaastana märgitud 2009.

10

(11)  Maksuvabastuse vormis riigiabi taotluse 3. punkt.

11

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/43

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2007/716/EÜ seoses teatavate Bulgaaria liha- ja piimasektori ettevõtetega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2931 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/552/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/716/EÜ (2) on sätestatud teatavate Bulgaaria liha- ja piimasektori ettevõtete suhtes üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 ettenähtud struktuuriliste nõuete täitmiseks. Kuni kehtib kõnealuste ettevõtete üleminekuaeg, tuleks nendest ettevõtetest pärit tooteid viia ainult kodumaisele turule või kasutada edasiseks töötlemiseks üleminekujärgus olevates Bulgaaria ettevõtetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/716/EÜ (2) on sätestatud teatavate Bulgaaria liha- ja piimasektori ettevõtete suhtes üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 ettenähtud struktuuriliste nõuete täitmiseks. Kuni kehtib kõnealuste ettevõtete üleminekuaeg, tuleks nendest ettevõtetest pärit tooteid viia ainult kodumaisele turule või kasutada edasiseks töötlemiseks üleminekujärgus olevates Bulgaaria ettevõtetes.

| (2) | Otsust 2007/716/EÜ on muudetud komisjoni otsustega 2008/290/EÜ (3) ja 2008/330/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2007/716/EÜ on muudetud komisjoni otsustega 2008/290/EÜ (3) ja 2008/330/EÜ.

| (3) | Vastavalt Bulgaaria pädeva asutuse ametlikule avaldusele on teatavad liha- ja piimasektori ettevõtted lõpetanud oma tegevuse või viinud lõpule oma ajakohastamisprotsessi ja on nüüd ühenduse õigusaktidega täielikus kooskõlas. Seepärast tuleks kõnealused ettevõtted jätta välja üleminekujärgus olevate ettevõtete loetelust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Bulgaaria pädeva asutuse ametlikule avaldusele on teatavad liha- ja piimasektori ettevõtted lõpetanud oma tegevuse või viinud lõpule oma ajakohastamisprotsessi ja on nüüd ühenduse õigusaktidega täielikus kooskõlas. Seepärast tuleks kõnealused ettevõtted jätta välja üleminekujärgus olevate ettevõtete loetelust.

| (4) | Seepärast tuleks otsuse 2007/716/EÜ lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsuse 2007/716/EÜ lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud ettevõtted jäetakse välja otsuse 2007/716/EÜ lisast.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  ELT L 289, 7.11.2007, lk 14. Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/330/EÜ (ELT L 114, 26.4.2008, lk 94).

2

(3)  ELT L 96, 9.4.2008, lk 35.

3

---

LISA

Ettevõtted, mis jäetakse välja otsuse 2007/716/EÜ lisast

Lihatöötlemisettevõtted

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi | Linn/tänav või küla/piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

Linn/tänav või küla/piirkond

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Piimatöötlemisettevõtted

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi | Linn/tänav või küla/piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

Linn/tänav või küla/piirkond

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/45

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuni 2008,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/377/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3223 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/553/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Slovakkias on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid. |
| --- | --- |

(1)

Slovakkias on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid.

| (2) | Komisjon võttis 8. mail 2008. aastal vastu otsuse 2008/377/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias, (2) et tugevdada meetmeid, mida Slovakkia võttis kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks. (3) |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 8. mail 2008. aastal vastu otsuse 2008/377/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias, (2) et tugevdada meetmeid, mida Slovakkia võttis kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks. (3)

| (3) | Slovakkia esitatud teabest ilmneb, et sigade klassikalise katku puhangud selles liikmesriigis on kõrvaldatud ning epidemioloogilise uurimise tulemused näitavad, et sigade klassikaline katk ei ole edasi levinud. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia esitatud teabest ilmneb, et sigade klassikalise katku puhangud selles liikmesriigis on kõrvaldatud ning epidemioloogilise uurimise tulemused näitavad, et sigade klassikaline katk ei ole edasi levinud.

| (4) | Otsus 2008/377/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Otsus 2008/377/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2008/377/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  ELT L 130, 20.5.2008, lk 18. Otsust on muudetud otsusega 2008/419/EÜ (ELT L 147, 6.6.2008, lk 65).

2

(3)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26)

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 178/46

---

Europoli 2009. aasta eelarve (1)

(2008/554/JSK)

Europol

| Jaotis
  Peatükk
  Artikkel | Kirjeldus | 2007. a tulem
  (eurodes) | 2008. a eelarve
  (eurodes) | 2009. a eelarve
  (eurodes) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TULUD | | | | |
| 10 | Toetused | | | | |
| 100 | Liikmesriikide toetused | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | 2009. aastaks ette nähtud summast kasutatakse esialgu 7 700 000 eurot. Olenemata finantsmääruse artikli 38 lõikest 1 kasutatakse seda summat ainult sel juhul, kui haldusnõukogu niiviisi ühehäälselt otsustab. |
| 101 | Eelarveaasta saldo, t–2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Peatükk 10 kokku | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Muud tulud | | | | |
| 110 | Intressid | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Laekumised Europoli töötajate maksustamisest | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Mitmesugused tulud | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Peatükk 11 kokku | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Kolmandate isikute poolne rahastamine | | | | |
| 121 | Projektide rahastamine Euroopa Komisjoni ja teiste huvitatud isikute poolt | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 321). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt. |
| 122 | Muu rahastamine kolmandate isikute poolt | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 322). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt. |
| | Peatükk 12 kokku | — | p.m. | p.m. | |
| | JAOTIS 1 KOKKU | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | PERSONAL | | | | |
| 20 | Palgakulud | | | | Vaata A lisa. Selle peatüki alla kuuluvad ka muudest asutustest palgatud ajutine tööjõud, juhul kui selline tööjõud täidab vaba töökoha, ning praktikandid. |
| 200 | Europoli töötajad | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Kohalikud töötajad | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Sellest summast 650 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 202 | Palkade korrigeerimine | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Peatükk 20 kokku | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Muud personaliga seonduvad kulud | | | | |
| 210 | Töölevärbamine | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Europoli töötajate koolitus | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Sellest summast 30 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| | Peatükk 21 kokku | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | JAOTIS 2 KOKKU | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Sellest summast 5 025 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 3 | MUUD KULUD | | | | |
| 30 | Põhitegevuse kulud | | | | |
| 300 | Koosolekud | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 301 | Tõlketööd | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Trükikulud | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Sellest summast 11 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 303 | Sõidukulud | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Sellest summast 86 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 304 | Koolitus, nõustamine (mitte info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Sellest summast 40 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 305 | Ekspertide väljaõpe | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Tehnilised seadmed | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Tegevustoetused | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Peatükk 30 kokku | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Sellest summast 147 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 31 | Üldine toetus | | | | |
| 310 | Hoonete kulud | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Sellest summast 12 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 311 | Sõidukid | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentatsioon ja avalikud allikad | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Sellest summast 1 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 315 | Subsiidiumid | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 316 | Muud hanked | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Muud jooksvad kulud | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Sellest summast 25 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 318 | Uus hoone | 269 799 | — | — | Alates 2008. aastast on uue hoone jaoks ette nähtud assigneeringud järjepidevuse tagamiseks kirjendatud eelarve nendesse artiklitesse, mille alla asjakohased kulud kuuluvad. |
| | Peatükk 31 kokku | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Sellest summast 48 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 32 | Kolmandate isikute poolt finantseeritavad kulud | | | | |
| 321 | Projektikulude rahastamine Euroopa Komisjoni ja teiste huvitatud isikute poolt | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 121). Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt. See artikkel on ette nähtud Euroopa Liidu programmidest rahastatavate projektidega seonduvateks kuludeks. |
| 322 | Muude kolmandate isikute poolt rahastatavad kulud | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16, võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 122). Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt. |
| | Peatükk 32 kokku | — | p.m. | p.m. | |
| | JAOTIS 3 KOKKU | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Sellest summast 800 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 4 | ASUTUSED JA ORGANID | | | | |
| 40 | Palgakulud | | | | Vaata A lisa. Selle peatüki alla kuuluvad ka muudest asutustest palgatud ajutine tööjõud, juhul kui selline tööjõud täidab vaba töökoha, ning praktikandid. |
| 400 | Europoli töötajad | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Kohalikud töötajad | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Palkade korrigeerimine | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Peatükk 40 kokku | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Muud jooksvad kulud | | | | |
| 410 | Haldusnõukogu | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Sellest summast 450 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 411 | Ühine järelevalveasutus | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Sellest summast 210 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 412 | Apellatsioonikulud | — | p.m. | p.m. | Apellatsioonikuludeks on 2004. ja 2005. aasta eelarvest moodustatud asjaomane fond. Fondis olev summa (praegu 170 000 eurot) vaadatakse igal aastal uuesti üle. |
| 413 | Finantskontrolör | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Ühine auditikomisjon | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Politseijuhtide rakkerühm | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Peatükk 41 kokku | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | JAOTIS 4 KOKKU | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Sellest summast 660 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 6 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh Europoli arvutisüsteem TECS) | | | | |
| 62 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia | | | | |
| 620 | Infotehnoloogia | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Sellest summast 625 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 621 | Kommunikatsioonitehnoloogia | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Sellest summast 210 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 622 | Nõustamine | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Sellest summast 80 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 623 | Analüüsi-, kontakt-, indekseerimis- ja turvasüsteemid | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Sellest summast 300 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| 624 | Infosüsteem | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Peatükk 62 kokku | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | JAOTIS 6 KOKKU | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Sellest summast 1 215 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa. |
| | A OSA TULUD KOKKU | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | A OSA KULUD KOKKU | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | SALDO | 6 035 992 | — | — | |

Jaotis

Peatükk

Artikkel

Kirjeldus

2007. a tulem

(eurodes)

2008. a eelarve

(eurodes)

2009. a eelarve

(eurodes)

Märkused

1

TULUD

10

Toetused

100

Liikmesriikide toetused

51 936 872

51 374 870

55 685 934

2009. aastaks ette nähtud summast kasutatakse esialgu 7 700 000 eurot. Olenemata finantsmääruse artikli 38 lõikest 1 kasutatakse seda summat ainult sel juhul, kui haldusnõukogu niiviisi ühehäälselt otsustab.

101

Eelarveaasta saldo, t–2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Peatükk 10 kokku

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Muud tulud

110

Intressid

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Laekumised Europoli töötajate maksustamisest

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Mitmesugused tulud

50 340

100 000

55 000

Peatükk 11 kokku

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Kolmandate isikute poolne rahastamine

121

Projektide rahastamine Euroopa Komisjoni ja teiste huvitatud isikute poolt

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 321). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt.

122

Muu rahastamine kolmandate isikute poolt

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 322). See artikkel võib sisaldada ka osalejate toetusi. Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt.

Peatükk 12 kokku

—

p.m.

p.m.

JAOTIS 1 KOKKU

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

PERSONAL

20

Palgakulud

Vaata A lisa. Selle peatüki alla kuuluvad ka muudest asutustest palgatud ajutine tööjõud, juhul kui selline tööjõud täidab vaba töökoha, ning praktikandid.

200

Europoli töötajad

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Kohalikud töötajad

541 421

655 000

1 345 000

Sellest summast 650 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

202

Palkade korrigeerimine

—

380 000

395 000

Peatükk 20 kokku

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Muud personaliga seonduvad kulud

210

Töölevärbamine

423 037

490 000

520 000

211

Europoli töötajate koolitus

551 851

460 000

720 000

Sellest summast 30 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

Peatükk 21 kokku

974 888

950 000

1 240 000

JAOTIS 2 KOKKU

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Sellest summast 5 025 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

3

MUUD KULUD

30

Põhitegevuse kulud

300

Koosolekud

650 702

710 000

762 500

Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

301

Tõlketööd

911 112

500 000

669 000

302

Trükikulud

177 695

160 000

212 000

Sellest summast 11 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

303

Sõidukulud

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Sellest summast 86 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

304

Koolitus, nõustamine (mitte info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal)

118 089

550 000

429 000

Sellest summast 40 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

305

Ekspertide väljaõpe

50 308

65 000

79 500

306

Tehnilised seadmed

23 088

5 000

23 000

307

Tegevustoetused

120 659

150 000

150 000

Peatükk 30 kokku

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Sellest summast 147 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

31

Üldine toetus

310

Hoonete kulud

889 158

860 000

1 040 000

Sellest summast 12 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

311

Sõidukid

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentatsioon ja avalikud allikad

250 618

280 000

300 000

Sellest summast 1 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

315

Subsiidiumid

468 298

480 000

545 000

Sellest summast 10 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

316

Muud hanked

42 964

100 000

25 000

317

Muud jooksvad kulud

377 873

450 000

465 000

Sellest summast 25 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

318

Uus hoone

269 799

—

—

Alates 2008. aastast on uue hoone jaoks ette nähtud assigneeringud järjepidevuse tagamiseks kirjendatud eelarve nendesse artiklitesse, mille alla asjakohased kulud kuuluvad.

Peatükk 31 kokku

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Sellest summast 48 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

32

Kolmandate isikute poolt finantseeritavad kulud

321

Projektikulude rahastamine Euroopa Komisjoni ja teiste huvitatud isikute poolt

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 121). Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt. See artikkel on ette nähtud Euroopa Liidu programmidest rahastatavate projektidega seonduvateks kuludeks.

322

Muude kolmandate isikute poolt rahastatavad kulud

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16, võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 122). Europoli enda osamaksed projektide toetuseks rahastatakse muude artiklite arvelt.

Peatükk 32 kokku

—

p.m.

p.m.

JAOTIS 3 KOKKU

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Sellest summast 800 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

4

ASUTUSED JA ORGANID

40

Palgakulud

Vaata A lisa. Selle peatüki alla kuuluvad ka muudest asutustest palgatud ajutine tööjõud, juhul kui selline tööjõud täidab vaba töökoha, ning praktikandid.

400

Europoli töötajad

866 391

960 000

1 000 000

401

Kohalikud töötajad

—

p.m.

p.m.

402

Palkade korrigeerimine

—

10 000

10 000

Peatükk 40 kokku

866 391

970 000

1 010 000

41

Muud jooksvad kulud

410

Haldusnõukogu

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Sellest summast 450 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

411

Ühine järelevalveasutus

376 705

600 000

610 000

Sellest summast 210 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

412

Apellatsioonikulud

—

p.m.

p.m.

Apellatsioonikuludeks on 2004. ja 2005. aasta eelarvest moodustatud asjaomane fond. Fondis olev summa (praegu 170 000 eurot) vaadatakse igal aastal uuesti üle.

413

Finantskontrolör

7 083

10 000

13 000

414

Ühine auditikomisjon

35 943

45 000

45 000

415

Politseijuhtide rakkerühm

42 186

100 000

50 000

Peatükk 41 kokku

2 417 802

2 590 000

3 108 000

JAOTIS 4 KOKKU

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Sellest summast 660 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

6

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh Europoli arvutisüsteem TECS)

62

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

620

Infotehnoloogia

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Sellest summast 625 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

621

Kommunikatsioonitehnoloogia

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Sellest summast 210 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

622

Nõustamine

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Sellest summast 80 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

623

Analüüsi-, kontakt-, indekseerimis- ja turvasüsteemid

2 729 818

985 000

1 960 000

Sellest summast 300 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

624

Infosüsteem

551

95 000

50 000

Peatükk 62 kokku

12 620 405

10 625 000

10 675 000

JAOTIS 6 KOKKU

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Sellest summast 1 215 000 eurot esialgu ei kasutata. Vaata artiklit 100 ja C lisa.

A OSA TULUD KOKKU

64 977 077

63 921 000

65 408 000

A OSA KULUD KOKKU

58 941 085

63 921 000

65 408 000

SALDO

6 035 992

—

—

Asukohariik

| Jaotis
  Peatükk
  Artikkel | Kirjeldus | 2007. a tulem
  (eurodes) | 2008. a eelarve
  (eurodes) | 2009. a eelarve
  (eurodes) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | ASUKOHARIIGI TULUD | | | | |
| 70 | Toetused | | | | |
| 700 | Asukohariigi toetus, turvalisus | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt peatükki 80). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega. |
| 701 | Asukohariigi toetus, hooned | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 810). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega. |
| 702 | Eelarveaasta saldo, t–2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Peatükk 70 kokku | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Muud tulud | | | | |
| 711 | Mitmesugused tulud | — | p.m. | p.m. | |
| | Peatükk 71 kokku | — | p.m. | p.m. | |
| | JAOTIS 7 KOKKU | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | ASUKOHARIIGI KULUD | | | | |
| 80 | Turvalisus | | | | |
| 800 | Turvakulud | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 700). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega. |
| | Peatükk 80 kokku | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Hoonete kulud | | | | |
| 810 | Asukohariigi kulud, hooned | — | p.m. | p.m. | Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 701). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega. |
| | Peatükk 81 kokku | — | p.m. | p.m. | |
| | JAOTIS 8 KOKKU | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | C OSA TULUD KOKKU | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | C OSA KULUD KOKKU | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | C OSA SALDO | 115 110 | — | — | |
| Märkus: ümardamise tõttu võivad 2007. aasta kogusummad üksiksummade summast erineda. |

Jaotis

Peatükk

Artikkel

Kirjeldus

2007. a tulem

(eurodes)

2008. a eelarve

(eurodes)

2009. a eelarve

(eurodes)

Märkused

7

ASUKOHARIIGI TULUD

70

Toetused

700

Asukohariigi toetus, turvalisus

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt peatükki 80). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega.

701

Asukohariigi toetus, hooned

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 810). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega.

702

Eelarveaasta saldo, t–2

266 348

111 128

162 515

Peatükk 70 kokku

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Muud tulud

711

Mitmesugused tulud

—

p.m.

p.m.

Peatükk 71 kokku

—

p.m.

p.m.

JAOTIS 7 KOKKU

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

ASUKOHARIIGI KULUD

80

Turvalisus

800

Turvakulud

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 700). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega.

Peatükk 80 kokku

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Hoonete kulud

810

Asukohariigi kulud, hooned

—

p.m.

p.m.

Olenemata Europoli konventsiooni artiklist 35 ja finantsmääruse artiklist 16 võib haldusnõukogu, tegutsedes ühehäälselt ja direktori ettepanekul, muuta assigneeringute summat, tingimusel et tulude kogusumma katab kulude kogusumma (vt artiklit 701). Direktori ettepanek peab olema kooskõlas Europoli ja asukohariigi vahelise kokkuleppega.

Peatükk 81 kokku

—

p.m.

p.m.

JAOTIS 8 KOKKU

2 344 890

2 524 000

2 593 000

C OSA TULUD KOKKU

2 460 000

2 524 000

2 593 000

C OSA KULUD KOKKU

2 344 890

2 524 000

2 593 000

C OSA SALDO

115 110

—

—

Märkus: ümardamise tõttu võivad 2007. aasta kogusummad üksiksummade summast erineda.

---

(1)  Nõukogu poolt vastu võetud 5. juunil 2008.

---

A LISA

2009. aasta ametikohtade loetelu

Jaotis 2

| Palgaskaala aste | 2008. a eelarve | Ümberpaigutamised 2008. a | Uued ametikohad | 2009. a eelarve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Kokku | 425 | — | 11 | 436 |

Palgaskaala aste

2008. a eelarve

Ümberpaigutamised 2008. a

Uued ametikohad

2009. a eelarve

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Kokku

425

—

11

436

Jaotis 4

| Palgaskaala aste | 2008. a eelarve | Ümberpaigutamised 2008. a | Uued ametikohad | 2009. a eelarve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Kokku | 8 | — | — | 8 |

Palgaskaala aste

2008. a eelarve

Ümberpaigutamised 2008. a

Uued ametikohad

2009. a eelarve

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Kokku

8

—

—

8

Jaotis 2 ja jaotis 4 kokku

| Palgaskaala aste | 2008. a eelarve | Ümberpaigutamised 2008. a | Uued ametikohad | 2009. a eelarve projekt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 433 | — | 11 | 444 |

Palgaskaala aste

2008. a eelarve

Ümberpaigutamised 2008. a

Uued ametikohad

2009. a eelarve projekt

Kokku

433

—

11

444

---

(1)  Nende palgaastmete ametikohad täidetakse kohaliku tööjõuga sel määral, mil see on ette nähtud personalieeskirjadega.

(2)  Nende palgaastmete ametikohad täidetakse kohaliku tööjõuga sel määral, mil see on ette nähtud personalieeskirjadega.

---

B LISA

| | 2007. a rahva-majanduse kogutulu
  miljonites eurodes | 2007. a rahva-majanduse kogutulu osakaal 27 liikmesriigi kogutulus
  % | 2007. a rahva-majanduse kogutulu osakaal 25 liikmesriigi kogutulus
  % | 27 liikmesriigi 2007. a saldo
  eurodes | Rumeenia ja Bulgaaria 5/12 osa
  eurodes | Rumeenia ja Bulgaaria 7/12 saldo 25 liikmesriigile ümberjaotamiseks
  eurodes | Tegelik 7/12 saldo 25 liikmesriigile ümberjaotamiseks
  eurodes | Kõigi 27 liikmesriigi 2007. a korrigeeritud saldo
  eurodes | 2009. aasta toetused enne 2007. a mahaarvamisi
  2007. a korrigeeritud saldo
  eurodes | 2009. aasta toetused pärast 2007. a mahaarvamisi
  2007. a korrigeeritud saldo
  eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Austria | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgia | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulgaaria (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Küpros | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Tšehhi Vabariik | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Taani | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Eesti | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Soome | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Prantsusmaa | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Saksamaa | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Kreeka | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Ungari | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Iirimaa | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Itaalia | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Läti | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Leedu | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luksemburg | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Madalmaad | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Poola | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugal | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Rumeenia (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovakkia | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Sloveenia | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Hispaania | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Rootsi | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Ühendkuningriik | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Kõik kokku | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | 2007. a saldo | 6 672 066 |
| 2009. a muud tulud | 3 050 000 |
| Tulud kokku | 65 408 000 |
| Märkused. Rahvamajanduse kogutulu summade allikaks on tabel 3, mida on kasutatud ELi 2007. aasta kogueelarve koostamisel ning mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas3. augustil 2007 (L 203, lk 46). Eespool esitatud arvutuses kasutatud rahvamajanduse kogutulu summade ja 2007. aasta rahvamajanduse kogutulu tegelike summade vahelised erinevused parandatakse 2011. aasta eelarve koostamisel. Europoli konventsiooni asendamisel nõukogu otsusega rahvamajanduse kogutulu summad ajakohastatakse ning vajaduse korral korrigeeritakse neid enne liikmesriikidele 2010. aastal 2008. ja 2009. aasta saldo tagastamist. |

2007. a rahva-majanduse kogutulu

miljonites eurodes

2007. a rahva-majanduse kogutulu osakaal 27 liikmesriigi kogutulus

%

2007. a rahva-majanduse kogutulu osakaal 25 liikmesriigi kogutulus

%

27 liikmesriigi 2007. a saldo

eurodes

Rumeenia ja Bulgaaria 5/12 osa

eurodes

Rumeenia ja Bulgaaria 7/12 saldo 25 liikmesriigile ümberjaotamiseks

eurodes

Tegelik 7/12 saldo 25 liikmesriigile ümberjaotamiseks

eurodes

Kõigi 27 liikmesriigi 2007. a korrigeeritud saldo

eurodes

2009. aasta toetused enne 2007. a mahaarvamisi

2007. a korrigeeritud saldo

eurodes

2009. aasta toetused pärast 2007. a mahaarvamisi

2007. a korrigeeritud saldo

eurodes

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Austria

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgia

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulgaaria (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Küpros

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Tšehhi Vabariik

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Taani

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Eesti

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Soome

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Prantsusmaa

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Saksamaa

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Kreeka

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Ungari

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Iirimaa

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Itaalia

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Läti

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Leedu

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luksemburg

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Madalmaad

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Poola

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugal

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Rumeenia (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovakkia

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Sloveenia

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Hispaania

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Rootsi

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Ühendkuningriik

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Kõik kokku

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

2007. a saldo

6 672 066

2009. a muud tulud

3 050 000

Tulud kokku

65 408 000

Märkused. Rahvamajanduse kogutulu summade allikaks on tabel 3, mida on kasutatud ELi 2007. aasta kogueelarve koostamisel ning mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas3. augustil 2007 (L 203, lk 46). Eespool esitatud arvutuses kasutatud rahvamajanduse kogutulu summade ja 2007. aasta rahvamajanduse kogutulu tegelike summade vahelised erinevused parandatakse 2011. aasta eelarve koostamisel. Europoli konventsiooni asendamisel nõukogu otsusega rahvamajanduse kogutulu summad ajakohastatakse ning vajaduse korral korrigeeritakse neid enne liikmesriikidele 2010. aastal 2008. ja 2009. aasta saldo tagastamist.

---

(1)  Tuleb märkida, et kuna Rumeenia ja Bulgaaria panustasid 2007. aasta eelarvesse ja sellega seotud 2007. aasta saldosse vaid osaliselt, võib 2009. aasta toetuste vähendamiseks esitada nõudeid ainult 5/12 ulatuses. Ülejäänud 7/12, mis on 8 345 eurot Bulgaaria puhul ja 34 232 eurot Rumeenia puhul, tuleb jaotada ümber teistele liikmesriikidele olenevalt nende rahvamajanduse kogutulu kaalutud summast.

---

C LISA

Täpsemad andmed summade kohta, mille eraldamiseks on nõutav haldusnõukogu ühehäälne heakskiit

| Eelarve jaotiste kaupa |
| --- |
| Jaotis | Kirjeldus | Summa
  (EUR) |
| 2 | Personal | 5 025 000 |
| 3 | Muud kulud | 800 000 |
| 4 | Asutused ja organid | 660 000 |
| 6 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh Europoli arvutisüsteem TECS) | 1 215 000 |
| | Kokku | 7 700 000 |

Eelarve jaotiste kaupa

Jaotis

Kirjeldus

Summa

(EUR)

2

Personal

5 025 000

3

Muud kulud

800 000

4

Asutused ja organid

660 000

6

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh Europoli arvutisüsteem TECS)

1 215 000

Kokku

7 700 000

---

D LISA

Täpsemad andmed 2009. aasta eelarve esialgsete ja hiljem eraldatavate toetuste kohta

| | 2009. a toetused pärast 2007. a mahaarvamisi 2007. a korrigeeritud saldo
  eurodes | Toetuse võimalik eraldamine seotud ebakindlate asjaoludega olenevalt haldusnõukogu ühehäälsest otsusest
  eurodes | Täiendava toetuse võimalik eraldamine seotud eelarve jaotiste 2, 3 ja 4 10 %-ga (v.a nõukogu otsuse eelnõu ja uue peakorteri programmid) olenevalt haldusnõukogu ühehäälsest otsusest
  eurodes | 2009. a esialgne toetus
  eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = B lisa J tulp | b = 2 540 000 × B lisa b tulp | c = 5 160 000 × B lisa b tulp | d = a – b – c |
| Austria | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgia | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulgaaria (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Küpros | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Tšehhi Vabariik | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Taani | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Eesti | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Soome | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Prantsusmaa | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Saksamaa | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Kreeka | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Ungari | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Iirimaa | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Itaalia | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Läti | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Leedu | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luksemburg | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Madalmaad | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Poola | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugal | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Rumeenia (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovakkia | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Sloveenia | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Hispaania | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Rootsi | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Ühendkuningriik | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Kõik kokku | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

2009. a toetused pärast 2007. a mahaarvamisi 2007. a korrigeeritud saldo

eurodes

Toetuse võimalik eraldamine seotud ebakindlate asjaoludega olenevalt haldusnõukogu ühehäälsest otsusest

eurodes

Täiendava toetuse võimalik eraldamine seotud eelarve jaotiste 2, 3 ja 4 10 %-ga (v.a nõukogu otsuse eelnõu ja uue peakorteri programmid) olenevalt haldusnõukogu ühehäälsest otsusest

eurodes

2009. a esialgne toetus

eurodes

a = B lisa J tulp

b = 2 540 000 × B lisa b tulp

c = 5 160 000 × B lisa b tulp

d = a – b – c

Austria

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgia

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulgaaria (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Küpros

70 402

3 214

6 529

60 659

Tšehhi Vabariik

524 160

23 927

48 608

451 626

Taani

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Eesti

59 346

2 709

5 503

51 134

Soome

803 343

36 671

74 497

692 174

Prantsusmaa

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Saksamaa

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Kreeka

967 131

44 148

89 686

833 297

Ungari

417 819

19 073

38 746

360 000

Iirimaa

743 884

33 957

68 984

640 943

Itaalia

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Läti

79 289

3 619

7 353

68 317

Leedu

116 325

5 310

10 787

100 228

Luksemburg

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Madalmaad

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Poola

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugal

734 855

33 545

68 146

633 164

Rumeenia (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovakkia

216 077

9 864

20 038

186 176

Sloveenia

145 080

6 623

13 454

125 003

Hispaania

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Rootsi

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Ühendkuningriik

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Kõik kokku

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Tuleb märkida, et kuna Rumeenia ja Bulgaaria panustasid 2007. aasta eelarvesse ja sellega seotud 2007. aasta saldosse vaid osaliselt, võib 2009. aasta toetuste vähendamiseks esitada nõudeid ainult 5/12 ulatuses. Ülejäänud 7/12, mis on 8 345 eurot Bulgaaria puhul ja 34 232 eurot Rumeenia puhul, tuleb jaotada ümber teistele liikmesriikidele olenevalt nende rahvamajanduse kogutulu kaalutud summast.

---