# Euroopa Liidu L 146/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 146 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide5. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 146

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide5. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 496/2008, 4. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 497/2008, 4. juuni 2008, millega avatakse teatavaid Montenegrost pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 498/2008, 4. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2008, 4. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1501/95 ja määrust (EÜ) nr 800/1999 seoses põllumajandustoodetele eksporditoetuse andmise tingimustega | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 496/2008, 4. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 497/2008, 4. juuni 2008, millega avatakse teatavaid Montenegrost pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 498/2008, 4. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2008, 4. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1501/95 ja määrust (EÜ) nr 800/1999 seoses põllumajandustoodetele eksporditoetuse andmise tingimustega

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/413/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. mai 2008, millega antakse luba α-tsüklodekstriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1954 all) | 12 |
| | | 2008/414/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. mai 2008, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Küprosel 2007. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1974 all) | 16 |
| | | 2008/415/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. mai 2008, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2007. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2169 all) | 17 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/416/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 10. aprill 2008, intellektuaalomandi haldamise kohta teadmussiirde käigus ning ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide tegevusjuhis
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1329 all)

   (
  1
  ) | 19 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/413/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. mai 2008, millega antakse luba α-tsüklodekstriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1954 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1954 all)

12

2008/414/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. mai 2008, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Küprosel 2007. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1974 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1974 all)

16

2008/415/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. mai 2008, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2007. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2169 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2169 all)

17

SOOVITUSED

Komisjon

2008/416/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 10. aprill 2008, intellektuaalomandi haldamise kohta teadmussiirde käigus ning ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide tegevusjuhis
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1329 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1329 all)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 496/2008,

4. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 4. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 139,2 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 132,2 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 85,8 |
| CA | 61,8 |
| CL | 90,1 |
| CN | 96,5 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 109,6 |
| TR | 85,9 |
| US | 100,8 |
| UY | 107,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 10 00 | TR | 176,2 |
| ZZ | 176,2 |
| 0809 20 95 | TR | 523,0 |
| US | 204,8 |
| ZZ | 363,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

70,2

ZZ

52,1

0707 00 05

MK

30,3

TR

121,8

ZZ

76,1

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

131,9

IL

134,6

TR

144,8

US

139,2

UY

61,8

ZA

132,2

ZZ

124,1

0808 10 80

AR

104,4

BR

85,8

CA

61,8

CL

90,1

CN

96,5

MK

50,7

NZ

109,6

TR

85,9

US

100,8

UY

107,4

ZA

88,1

ZZ

89,2

0809 10 00

TR

176,2

ZZ

176,2

0809 20 95

TR

523,0

US

204,8

ZZ

363,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 497/2008,

4. juuni 2008,

millega avatakse teatavaid Montenegrost pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 140/2008 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping („stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”) kirjutati alla Luxembourgis 15. oktoobril 2007. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on ratifitseerimisel. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping („stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”) kirjutati alla Luxembourgis 15. oktoobril 2007. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on ratifitseerimisel.

| (2) | 15. oktoobril 2007 sõlmiti kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping Euroopa Ühenduse ja Montenegro Vabariigi vahel (2) („vaheleping”), mis kiideti heaks nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsusega 2007/855/EÜ. (3) Vahelepinguga on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandust ning kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Vaheleping jõustub 1. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

(2)

15. oktoobril 2007 sõlmiti kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping Euroopa Ühenduse ja Montenegro Vabariigi vahel (2) („vaheleping”), mis kiideti heaks nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsusega 2007/855/EÜ. (3) Vahelepinguga on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandust ning kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Vaheleping jõustub 1. jaanuaril 2008.

| (3) | Vahelepingus ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et teatavaid Montenegrost pärit kalu ja kalandustooteid võib ühendusse importida ühenduse tariifikvootide piires ja kohaldades tollimaksu vähendatud või nullmäära. |
| --- | --- |

(3)

Vahelepingus ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et teatavaid Montenegrost pärit kalu ja kalandustooteid võib ühendusse importida ühenduse tariifikvootide piires ja kohaldades tollimaksu vähendatud või nullmäära.

| (4) | Vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga ettenähtud tariifikvoodid kehtestatakse üheks aastaks ja neid kohaldatakse määramata aja jooksul. On vaja avada ühenduse tariifikvoodid 2008. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks ning sätestada nende ühine haldamissüsteem. |
| --- | --- |

(4)

Vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga ettenähtud tariifikvoodid kehtestatakse üheks aastaks ja neid kohaldatakse määramata aja jooksul. On vaja avada ühenduse tariifikvoodid 2008. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks ning sätestada nende ühine haldamissüsteem.

| (5) | Kõnealune ühine haldamine peaks tagama, et kõikidel ühenduse importijatel on võrdne ja pidev ligipääs nimetatud tariifikvootidele ning et nende kvootide jaoks sätestatud määrasid kohaldataks järjepidevalt kogu kõnealuste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni kvootide ammendumiseni. Süsteemi tõhususe tagamiseks tuleks liikmesriikidele anda õigus kasutada kvoodimahtu määral, mis vastab tegelikule impordile. On vaja liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd ning komisjonil peab eelkõige olema võimalik jälgida kvootide ammendamise ulatust ja teavitada sellest liikmesriike. Kiiruse ja tulemuslikkuse huvides peaks liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus toimuma võimalikult suures ulatuses elektroonilise andmeedastuse teel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune ühine haldamine peaks tagama, et kõikidel ühenduse importijatel on võrdne ja pidev ligipääs nimetatud tariifikvootidele ning et nende kvootide jaoks sätestatud määrasid kohaldataks järjepidevalt kogu kõnealuste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni kvootide ammendumiseni. Süsteemi tõhususe tagamiseks tuleks liikmesriikidele anda õigus kasutada kvoodimahtu määral, mis vastab tegelikule impordile. On vaja liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd ning komisjonil peab eelkõige olema võimalik jälgida kvootide ammendamise ulatust ja teavitada sellest liikmesriike. Kiiruse ja tulemuslikkuse huvides peaks liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus toimuma võimalikult suures ulatuses elektroonilise andmeedastuse teel.

| (6) | Käesoleva määrusega avatud kvoote tuleks seega hallata vastavalt tollideklaratsioonide kuupäevade järjekorras kasutamiseks loodud tariifsete soodustustega tariifikvootide haldamise süsteemile, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (4) |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega avatud kvoote tuleks seega hallata vastavalt tollideklaratsioonide kuupäevade järjekorras kasutamiseks loodud tariifsete soodustustega tariifikvootide haldamise süsteemile, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (4)

| (7) | Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule ning vahelepingule tuleks töödeldud või konserveeritud sardiinide ja töödeldud või konserveeritud anšooviste tariifikvoodi mahte alates vahelepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 1. jaanuarist suurendada 250 tonnini, tingimusel et eelmise aasta kvoodist on kõnealuse aasta 31. detsembriks kasutatud vähemalt 80 %. Kui rakendatakse suurendatud kvoodimahte, peaksid need kehtima ajani, mil stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning vahelepingu osapooled lepivad kokku teisiti. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule ning vahelepingule tuleks töödeldud või konserveeritud sardiinide ja töödeldud või konserveeritud anšooviste tariifikvoodi mahte alates vahelepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 1. jaanuarist suurendada 250 tonnini, tingimusel et eelmise aasta kvoodist on kõnealuse aasta 31. detsembriks kasutatud vähemalt 80 %. Kui rakendatakse suurendatud kvoodimahte, peaksid need kehtima ajani, mil stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning vahelepingu osapooled lepivad kokku teisiti.

| (8) | Kuna vaheleping jõustub 1. jaanuaril 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning selle kohaldamist peaks jätkama ka pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Kuna vaheleping jõustub 1. jaanuaril 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning selle kohaldamist peaks jätkama ka pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu jõustumist.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Montenegrost pärinevate ja lisas loetletud kalade ja kalandustoodete suhtes, mis suunatakse ühenduses vabasse ringlusse, kohaldatakse tollimaksu vähendatud või nullmäära kõnealuses lisas sätestatud iga-aastaste ühenduse tariifikvootide mahus ja piires.

Kõnealuste soodusmäärade kohaldamiseks peab nende kaupadega kaasas olema Montenegroga sõlmitud vahelepingu 3. protokolliga või Montenegroga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu 3. protokolliga ettenähtud päritolutõend.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

2.   Liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus tariifikvootide haldamise kohta toimub võimalikult suures ulatuses elektroonilise andmeedastuse teel.

Artikkel 3

1.   Lisas järjekorranumbrite 09.1524 ja 09.1525 all nimetatud töödeldud või konserveeritud sardiinide ja töödeldud või konserveeritud anšooviste tariifikvoote 2012. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks suurendatakse alates 1. jaanuarist 2012 250 tonnini.

2.   Lõikes 1 nimetatud kvootide suurendamist võib kohaldada ainult juhul, kui eelmiseks aastaks avatud tariifikvootide mahust on vahelepingu jõustumisele järgneval neljandal aastal kasutatud vähemalt 80 %.

Artikkel 4

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 345, 28.12.2007, lk 2.

2

(3)  ELT L 345, 28.12.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

4

---

LISA

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide „ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

KALA JA KALANDUSTOOTED

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kauba kirjeldus | Iga-aastane tariifikvoodi maht (netokaal tonnides) | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1516 | 0301 91 10 | | Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Onchorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 19 15 | |
| 0304 19 17 | |
| ex 0304 19 19 | 30 |
| ex 0304 19 91 | 10 |
| 0304 29 15 | |
| 0304 29 17 | |
| ex 0304 29 19 | 30 |
| ex 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1518 | 0301 93 00 | | Karpkalalised: elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 10 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 19 19 | 20 |
| ex 0304 19 91 | 20 |
| ex 0304 29 19 | 20 |
| ex 0304 99 21 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1520 | ex 0301 99 80 | 80 | Merikogerlased (Dentex dentex ja Pagellus spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 19 39 | 80 |
| ex 0304 19 99 | 77 |
| ex 0304 29 99 | 50 |
| ex 0304 99 99 | 20 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1522 | ex 0301 99 80 | 22 | Kiviahvenad (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 19 39 | 85 |
| ex 0304 19 99 | 79 |
| ex 0304 29 99 | 60 |
| ex 0304 99 99 | 70 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1524 | 1604 13 11 | | Töödeldud või konserveeritud sardiinid | 200 tonni (1) | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1525 | 1604 16 00 | | Töödeldud või konserveeritud anšoovised | 200 tonni (1) | 12,5 % |
| 1604 20 40 | |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kauba kirjeldus

Iga-aastane tariifikvoodi maht (netokaal tonnides)

Kvoodi tollimaksumäär

09.1516

0301 91 10

Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Onchorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

20 tonni

Tollimaksuvaba

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

30

ex 0304 19 91

10

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

30

ex 0304 99 21

11, 12, 20

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1518

0301 93 00

Karpkalalised: elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

10 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

20

ex 0304 19 91

20

ex 0304 29 19

20

ex 0304 99 21

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1520

ex 0301 99 80

80

Merikogerlased (Dentex dentex ja Pagellus spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

20 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

80

ex 0304 19 99

77

ex 0304 29 99

50

ex 0304 99 99

20

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1522

ex 0301 99 80

22

Kiviahvenad (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

20 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 19 39

85

ex 0304 19 99

79

ex 0304 29 99

60

ex 0304 99 99

70

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1524

1604 13 11

Töödeldud või konserveeritud sardiinid

200 tonni (1)

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1525

1604 16 00

Töödeldud või konserveeritud anšoovised

200 tonni (1)

12,5 %

1604 20 40

---

(1)  Alates 1. jaanuarist 2012 suurendatakse 2012. aasta ja sellele järgnevate aastate kvoodimahtu 250 tonnini, tingimusel et eelmise aasta kvoodist on kõnealuse aasta 31. detsembriks kasutatud vähemalt 80 %. Kui rakendatakse suurendatud kvoodimahtu, kehtib see ajani, mil lepingu osapooled lepivad kokku teisiti.

---

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 498/2008,

4. juuni 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1182/2007, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad, muudetakse direktiive 2001/112/EÜ ja 2001/113/EÜ ning määrusi (EMÜ) nr 827/68, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 2826/2000, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 318/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2202/96, (1) eelkõige selle artikli 35 lõiget 4 ja artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 XVII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. juunist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 273, 17.10.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 352/2008 (ELT L 109, 19.4.2008, lk 9).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

„XVII LISA

TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, II PEATÜKK, 2. JAGU

Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Käivitusperiood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | 1. oktoober–31. mai | 638 044 |
| 78.0020 | 1. juuni–30. september | 181 614 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurgid | 1. mai–31. oktoober | 70 873 |
| 78.0075 | 1. november–30. aprill | 46 491 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokid | 1. november–30. juuni | 19 799 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kabatšokid | 1. jaanuar–31. detsember | 117 360 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinid | 1. detsember–31. mai | 454 253 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinid | 1. november–veebruari lõpp | 606 155 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid | 1. november–veebruari lõpp | 104 626 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sidrunid | 1. juuni–31. detsember | 335 545 |
| 78.0160 | 1. jaanuar–31. mai | 64 453 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Lauaviinamarjad | 21.juuli–20. november | 89 754 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Õunad | 1. jaanuar–31. august | 886 383 |
| 78.0180 | 1. september–31. detsember | 81 237 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Pirnid | 1. jaanuar–30. aprill | 257 029 |
| 78.0235 | 1. juuli–31. detsember | 37 083 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosid | 1. juuni–31. juuli | 4 199 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsid, muud kui hapukirsid | 21. mai–10. august | 151 059 |
| 78.0270 | 0809 30 | Virsikud, k.a nektariinid | 11. juuni–30. september | 39 144 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Ploomid | 11. juuni–30. september | 7 658” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Käivitusperiood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

1. oktoober–31. mai

638 044

78.0020

1. juuni–30. september

181 614

78.0065

0707 00 05

Kurgid

1. mai–31. oktoober

70 873

78.0075

1. november–30. aprill

46 491

78.0085

0709 90 80

Artišokid

1. november–30. juuni

19 799

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

1. jaanuar–31. detsember

117 360

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

1. detsember–31. mai

454 253

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

1. november–veebruari lõpp

606 155

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid

1. november–veebruari lõpp

104 626

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

1. juuni–31. detsember

335 545

78.0160

1. jaanuar–31. mai

64 453

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

21.juuli–20. november

89 754

78.0175

0808 10 80

Õunad

1. jaanuar–31. august

886 383

78.0180

1. september–31. detsember

81 237

78.0220

0808 20 50

Pirnid

1. jaanuar–30. aprill

257 029

78.0235

1. juuli–31. detsember

37 083

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

1. juuni–31. juuli

4 199

78.0265

0809 20 95

Kirsid, muud kui hapukirsid

21. mai–10. august

151 059

78.0270

0809 30

Virsikud, k.a nektariinid

11. juuni–30. september

39 144

78.0280

0809 40 05

Ploomid

11. juuni–30. september

7 658”

---

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 499/2008,

4. juuni 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1501/95 ja määrust (EÜ) nr 800/1999 seoses põllumajandustoodetele eksporditoetuse andmise tingimustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 63,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (2) eriti selle artiklit 167 ja artiklit 170 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 162 võib töödeldud või töötlemata kujul eksporditavatel toodetel, mis on loetletud kõnealuses artiklis, olla õigus eksporditoetusele, kui need vastavad kõnesoleva määruse artiklis 167 sätestatud konkreetsetele tingimustele. Lisaks sellele võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõike 7 alusel kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimusi ühe või mitme toote puhul. Need tingimused on praegu sätestatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 loetletud sektorite turu ühist korraldust käsitlevates nõukogu määrustes. Kuna kõnealused määrused tunnistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 kohaselt kehtetuks, tuleks alates määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 204 kõnesoleva määruse kohaldamise alguseks sätestatud kuupäevadest kehtestada horisontaalsätted. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 162 võib töödeldud või töötlemata kujul eksporditavatel toodetel, mis on loetletud kõnealuses artiklis, olla õigus eksporditoetusele, kui need vastavad kõnesoleva määruse artiklis 167 sätestatud konkreetsetele tingimustele. Lisaks sellele võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõike 7 alusel kehtestada eksporditoetuse andmise lisatingimusi ühe või mitme toote puhul. Need tingimused on praegu sätestatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 loetletud sektorite turu ühist korraldust käsitlevates nõukogu määrustes. Kuna kõnealused määrused tunnistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 kohaselt kehtetuks, tuleks alates määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 204 kõnesoleva määruse kohaldamise alguseks sätestatud kuupäevadest kehtestada horisontaalsätted.

| (2) | Horisontaalsätted on juba olemas komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad. (3) Seepärast on asjakohane määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõikes 7 osutatud tingimuste kehtestamiseks kõnealust määrust kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Horisontaalsätted on juba olemas komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad. (3) Seepärast on asjakohane määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 167 lõikes 7 osutatud tingimuste kehtestamiseks kõnealust määrust kohandada.

| (3) | Nõukogu määrustega linnuliha-, muna-, sealiha- ja riisisektori turu ühise korralduse kohta võimaldati eksporditoetuse kohaldamist selliste väljastpoolt ühendust pärit olevate toodete suhtes, mida imporditi ja seejärel eksporditi, ilma et neid oleks piisavalt töödeldud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 24 tähenduses. Sel juhul piirdutakse toetuse puhul vaid tasutud imporditollimaksudega ja lisaks peab asjaomane eksportija tõendama, et imporditav ja eksporditav toode on üks ja sama. Kuna sellise eeskirja kohaldamine on tülikas ja otstarbetu, ei tuleks seda lihtsustamise ja ühtlustamise seisukohast edasi kohaldada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrustega linnuliha-, muna-, sealiha- ja riisisektori turu ühise korralduse kohta võimaldati eksporditoetuse kohaldamist selliste väljastpoolt ühendust pärit olevate toodete suhtes, mida imporditi ja seejärel eksporditi, ilma et neid oleks piisavalt töödeldud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 24 tähenduses. Sel juhul piirdutakse toetuse puhul vaid tasutud imporditollimaksudega ja lisaks peab asjaomane eksportija tõendama, et imporditav ja eksporditav toode on üks ja sama. Kuna sellise eeskirja kohaldamine on tülikas ja otstarbetu, ei tuleks seda lihtsustamise ja ühtlustamise seisukohast edasi kohaldada.

| (4) | Ühenduse päritolu lugemine eksporditoetuse kohaldamise eelduseks on oluline kaitsemeede ühenduse eelarve kuritarvitamise vastu. Eelkõige on selle eesmärk hoida ära kaubanduse kõrvalekaldeid selliste imporditoimingute näol, millel puudub kauba ELi turule toomisega seotud kaubanduslik eesmärk, vaid mis on ajendatud üksnes võimalusest saada seoses eksportimisega antavat eksporditoetust. Kõnealune kaitsemeede on kehtinud teravilja, riisi, veise- ja vasikaliha, piima ja piimatoodete, sealiha, munade ning linnuliha suhtes ja peaks kehtima edasi. Ühenduse eelarve kuritarvitamise vastase pideva kaitse huvides on vajalik kõiki määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 162 loetletud sektoreid hõlmav horisontaalsäte. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse päritolu lugemine eksporditoetuse kohaldamise eelduseks on oluline kaitsemeede ühenduse eelarve kuritarvitamise vastu. Eelkõige on selle eesmärk hoida ära kaubanduse kõrvalekaldeid selliste imporditoimingute näol, millel puudub kauba ELi turule toomisega seotud kaubanduslik eesmärk, vaid mis on ajendatud üksnes võimalusest saada seoses eksportimisega antavat eksporditoetust. Kõnealune kaitsemeede on kehtinud teravilja, riisi, veise- ja vasikaliha, piima ja piimatoodete, sealiha, munade ning linnuliha suhtes ja peaks kehtima edasi. Ühenduse eelarve kuritarvitamise vastase pideva kaitse huvides on vajalik kõiki määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 162 loetletud sektoreid hõlmav horisontaalsäte.

| (5) | Suhkruturu järjestikuste ühiste korraldustega on ühenduse rafineerimistehaste varustamiseks kehtestatud kogu ühenduse turule juurdepääsu eriline sooduskord, millega lubatakse rafineerimistööstusel eritingimustel importida AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa protokollis nr 3 osalevatest AKV riikidest, Indiast ja teistest riikidest pärinevaid teatavaid toor-roosuhkru koguseid vastavalt kõnealuste riikidega sõlmitud lepingutele. Kõnealust impordi sooduskorda on rakendatud suhkruturu ühise korralduse raames. Seepärast on nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (5) artikli 27 lõike 12 punktis b sätestatud, et kõnealuse korra raames imporditud toodetele tuleb anda toetust. Sama lähenemisviisi järgides otsustas nõukogu, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 318/2006 (6) kehtestatud suhkrusektori turgude ühise korralduse raames ei pea toetuse saamiseks tõendama ühenduse päritolu. Seepärast ei peaks ühenduse päritolu nõuet kohaldama suhkrusektori suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Suhkruturu järjestikuste ühiste korraldustega on ühenduse rafineerimistehaste varustamiseks kehtestatud kogu ühenduse turule juurdepääsu eriline sooduskord, millega lubatakse rafineerimistööstusel eritingimustel importida AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa protokollis nr 3 osalevatest AKV riikidest, Indiast ja teistest riikidest pärinevaid teatavaid toor-roosuhkru koguseid vastavalt kõnealuste riikidega sõlmitud lepingutele. Kõnealust impordi sooduskorda on rakendatud suhkruturu ühise korralduse raames. Seepärast on nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (5) artikli 27 lõike 12 punktis b sätestatud, et kõnealuse korra raames imporditud toodetele tuleb anda toetust. Sama lähenemisviisi järgides otsustas nõukogu, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 318/2006 (6) kehtestatud suhkrusektori turgude ühise korralduse raames ei pea toetuse saamiseks tõendama ühenduse päritolu. Seepärast ei peaks ühenduse päritolu nõuet kohaldama suhkrusektori suhtes.

| (6) | Tulenevalt mõne toote eksporditoetuse tühistamisest lühenes selliste toodete nimekiri, mille toetused tuleb kinnitada koostisaine põhjal, kui liittoode vastab toetuse tingimustele. Seepärast on kõnealusel juhul asjakohane märkida vaid nimekirja jäänud tooteid. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt mõne toote eksporditoetuse tühistamisest lühenes selliste toodete nimekiri, mille toetused tuleb kinnitada koostisaine põhjal, kui liittoode vastab toetuse tingimustele. Seepärast on kõnealusel juhul asjakohane märkida vaid nimekirja jäänud tooteid.

| (7) | Teraviljasektori puhul on ühenduse päritolu nõue juba sätestatud komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) artiklis 12. Läbipaistvuse ja otstarbekohasuse huvides tuleks kõnealune nõue asendada horisontaalsättega, millega kehtestatakse ühenduse päritolu nõue. |
| --- | --- |

(7)

Teraviljasektori puhul on ühenduse päritolu nõue juba sätestatud komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) artiklis 12. Läbipaistvuse ja otstarbekohasuse huvides tuleks kõnealune nõue asendada horisontaalsättega, millega kehtestatakse ühenduse päritolu nõue.

| (8) | Määrusi (EÜ) nr 1501/95 ja (EÜ) nr 800/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määrusi (EÜ) nr 1501/95 ja (EÜ) nr 800/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artikkel 12 jäetakse välja.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 800/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Ilma et see piiraks ühenduse määrustega teatavate toodete puhul ette nähtud konkreetsete erandite kohaldamist, sätestatakse käesolevas määruses eksporditoetuste (edaspidi „toetused”) süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad:






  a) | määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 osutatud sektorite toodete suhtes; (8) |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Ilma et see piiraks ühenduse määrustega teatavate toodete puhul ette nähtud konkreetsete erandite kohaldamist, sätestatakse käesolevas määruses eksporditoetuste (edaspidi „toetused”) süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad:

a)

määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 osutatud sektorite toodete suhtes; (8)

| b) | mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 63. (9) |
| --- | --- |

b)

mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 63. (9)

| 2. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Toetust antakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 osutatud toodetele, mis sõltumata tolliolukorrast pakendamise suhtes on ühenduse piires vabas ringluses ja ühenduse päritolu.
  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punkti a alapunktis iii ning punktis b osutatud suhkrutoodetele võib aga toetust anda juhul, kui need on üksnes vabas ringluses.
  2.   Toetuse saamiseks on tooted ühenduse päritolu, kui need on täielikult ühenduses valmistatud või kui nende viimane oluline töötlemine toimus ühenduses vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklite 23 või 24 sätetele.
  Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei vasta järgmistest materjalidest saadud tooted toetuse saamise tingimustele:






  a) | ühenduse päritolu materjalid, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Toetust antakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 osutatud toodetele, mis sõltumata tolliolukorrast pakendamise suhtes on ühenduse piires vabas ringluses ja ühenduse päritolu.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punkti a alapunktis iii ning punktis b osutatud suhkrutoodetele võib aga toetust anda juhul, kui need on üksnes vabas ringluses.

2.   Toetuse saamiseks on tooted ühenduse päritolu, kui need on täielikult ühenduses valmistatud või kui nende viimane oluline töötlemine toimus ühenduses vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklite 23 või 24 sätetele.

Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei vasta järgmistest materjalidest saadud tooted toetuse saamise tingimustele:

a)

ühenduse päritolu materjalid, ja

| b) | artiklis 1 osutatud määrustega hõlmatud, kolmandatest riikidest imporditud põllumajandussaadused, mida ei ole ühenduses oluliselt töödeldud. |
| --- | --- |

b)

artiklis 1 osutatud määrustega hõlmatud, kolmandatest riikidest imporditud põllumajandussaadused, mida ei ole ühenduses oluliselt töödeldud.

3.   Kui toetuse andmise tingimus on ühenduse päritolu, deklareerivad eksportijad päritolu, nagu on määratletud lõikes 2, vastavalt kehtivatele ühenduse eeskirjadele.

4.   Kui eksporditakse liittooteid, millel on õigus toetusele nende ühe või mitme koostisaine tõttu, antakse kõnealusele koostisainele või kõnealustele koostisainetele toetust olenevalt sellest, kas see vastab või need vastavad lõikega 1 ette nähtud tingimustele.

Toetust antakse ka siis, kui koostisaine või koostisained, millele toetust taotletakse, olid algselt ühenduse päritolu ja/või vabas ringluses vastavalt lõikes 1 sätestatule ega ole enam vabas ringluses ainult teistesse toodetesse lisamise tõttu.

5.   Lõike 4 kohaldamisel loetakse koostisaine alusel kinnitatud toetusteks toetusi, mida kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

| a) | teravilja-, muna-, riisi- ja suhkrusektori ning piima- ja piimatoodete sektori tooted, mida eksporditakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 II lisas osutatud kauba kujul; (10) |
| --- | --- |

a)

teravilja-, muna-, riisi- ja suhkrusektori ning piima- ja piimatoodete sektori tooted, mida eksporditakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 II lisas osutatud kauba kujul; (10)

| b) | CN-koodi 1701 alla kuuluv valge suhkur ja toorsuhkur, CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos ning CN-koodide 1702 60 95 ja 1702 90 95 alla kuuluvad peedi- ja suhkruroosiirup, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodetes; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi 1701 alla kuuluv valge suhkur ja toorsuhkur, CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluv isoglükoos ning CN-koodide 1702 60 95 ja 1702 90 95 alla kuuluvad peedi- ja suhkruroosiirup, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodetes;

| c) | piim ja piimatooted ning suhkur, eksporditud toodetena, mis kuuluvad CN-koodide 0402 10 91 kuni 99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31 kuni 39, 0403 90 31 kuni 39, 0403 90 61 kuni 69, 0404 10 26 kuni 38, 0404 10 72 kuni 84 ja 0404 90 81 kuni 89 alla, ning eksporditud toodetena, mis kuuluvad CN-koodi 0406 30 alla ja mis ei ole liikmesriikide päritolu tooted ega liikmesriikides vabas ringluses olevad kolmandatest riikidest pärit tooted. |
| --- | --- |

c)

piim ja piimatooted ning suhkur, eksporditud toodetena, mis kuuluvad CN-koodide 0402 10 91 kuni 99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31 kuni 39, 0403 90 31 kuni 39, 0403 90 61 kuni 69, 0404 10 26 kuni 38, 0404 10 72 kuni 84 ja 0404 90 81 kuni 89 alla, ning eksporditud toodetena, mis kuuluvad CN-koodi 0406 30 alla ja mis ei ole liikmesriikide päritolu tooted ega liikmesriikides vabas ringluses olevad kolmandatest riikidest pärit tooted.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse:

| a) | teravilja-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, piima- ja piimatoodete-, muna- ning linnulihasektori suhtes alates 1. juulist 2008; |
| --- | --- |

a)

teravilja-, veise- ja vasikaliha-, sealiha-, piima- ja piimatoodete-, muna- ning linnulihasektori suhtes alates 1. juulist 2008;

| b) | riisisektori suhtes alates 1. septembrist 2008; |
| --- | --- |

b)

riisisektori suhtes alates 1. septembrist 2008;

| c) | suhkrusektori suhtes alates 1. oktoobrist 2008. |
| --- | --- |

c)

suhkrusektori suhtes alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 361/2008 (ELT L 121, 7.5.2008, lk 1).

2

(3)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 159/2008 (ELT L 48, 22.2.2008, lk 19).

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

4

(5)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrus on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).

5

(6)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse määrusega (EÜ) nr 1234/2007 alates 1. oktoobrist 2008.

6

(7)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

7

(8)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

8

(9)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.”.

9

(10)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.”.

10

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/12

---

KOMISJONI OTSUS,

26. mai 2008,

millega antakse luba α-tsüklodekstriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1954 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2008/413/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Wacker Chemie esitas 12. oktoobril 2004 Belgia pädevale ametiasutusele taotluse tuua toidu uuendkoostisosana turule α-tsüklodekstriin. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Wacker Chemie esitas 12. oktoobril 2004 Belgia pädevale ametiasutusele taotluse tuua toidu uuendkoostisosana turule α-tsüklodekstriin.

| (2) | 29. juunil 2005 esitas Belgia pädev toiduhindamisasutus esmase hindamisaruande. Aruandes jõuti järeldusele, et α-tsüklodekstriini kasutamine inimtoiduna on ohutu. |
| --- | --- |

(2)

29. juunil 2005 esitas Belgia pädev toiduhindamisasutus esmase hindamisaruande. Aruandes jõuti järeldusele, et α-tsüklodekstriini kasutamine inimtoiduna on ohutu.

| (3) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 28. septembril 2005. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 28. septembril 2005.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega toote turustamise kohta põhjendatud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega toote turustamise kohta põhjendatud vastuväiteid.

| (5) | Seepärast konsulteeriti 28. oktoobril 2006 Euroopa Toiduohutusametiga. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast konsulteeriti 28. oktoobril 2006 Euroopa Toiduohutusametiga.

| (6) | 6. juulil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet vastu dokumendi „Dieettoitude, toitumise ja allergia teaduskomisjoni arvamus komisjoni päringu kohta α-tsüklodekstriini kasutamise ohutuse suhtes”. |
| --- | --- |

(6)

6. juulil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet vastu dokumendi „Dieettoitude, toitumise ja allergia teaduskomisjoni arvamus komisjoni päringu kohta α-tsüklodekstriini kasutamise ohutuse suhtes”.

| (7) | Teaduskomisjon tegi arvamuses järelduse, et kavandatud kasutustasemel ja eeldataval α-tsüklodekstriini tarbimisel ei teki probleeme ohutusega. |
| --- | --- |

(7)

Teaduskomisjon tegi arvamuses järelduse, et kavandatud kasutustasemel ja eeldataval α-tsüklodekstriini tarbimisel ei teki probleeme ohutusega.

| (8) | Hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et α-tsüklodekstriin vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et α-tsüklodekstriin vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud α-tsüklodekstriini võib turustada ühenduses toidu uuendkoostisosana.

Artikkel 2

Toidu koostisosade loetelus esitatakse nimetus „α-tsüklodekstriin”, kui toit seda ainet sisaldab.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Wacker, Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, Zielstattstrasse 20, D–81379 München.

Brüssel, 26. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

---

LISA

α-TSÜKLODEKSTRIINI ANDMED

Sünonüümid

α-tsüklodekstriin, α-dekstriin, tsükloheksaamüloos, tsüklomaltoheksaoos, α-tsükloamüloos

Määratlus

Mitteredutseeriv tsükliline sahhariid, mis koosneb kuuest α-1,4-sidemetega seotud D-glükopüranosüüljäägist, mis tekivad tsüklodekstriinglükosüültranferaasi (SGTase, EC 2.4.1.19) toimel hüdrolüüsitud tärklisesse. α-tsüklodekstriini võib saada ja eraldada ühel järgmistest meetoditest: α-tsüklodekstriini ja 1-dekanooli kompleksi sadestamine, lahustamine vees kõrgel temperatuuril ja ümbersadestamine, kompleksimoodustaja eemaldamine auruga ja α-tsüklodekstriini kristallimine lahusest; või kromatograafia ioonvahetajal või geelfiltratsioon, millele järgneb α-tsüklodekstriini kristallimine puhastatud emalahusest; või membraaneraldusmeetodid, nagu ultrafiltratsioon või pöördosmoos.

Keemiline nimetus

tsükloheksaamüloos

CASi number

10016-20-3

Keemiline valem

(C6H10O5)6

Struktuurivalem

Image

Valemijärgne molekulmass

972,85

Sisaldus

vähemalt 98 % kuivainest

Kirjeldus

Valge või peaaegu valge värvusega peaaegu lõhnatu kristalliline tahke aine.

Omadused

Identifitseerimine

| Sulamisvahemik | Laguneb temperatuuril üle 278 °C |
| --- | --- |
| Lahustuvus | Lahustub hästi vees; etanoolis lahustub halvasti |
| Eripöörang | [α]D
  25: vahemikus +145° kuni +151° (üheprotsendiline lahus) |
| Kromatograafia | Näidise suure piigi retentsiooniaeg vedelikkromatogrammil (mis saadakse määramismeetodis kirjeldatud tingimustel) vastab α-tsüklodekstriini võrdlusaine (saadaval äriühingust Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Germany, või Wacker Biochem Group, Adrian, MI, USA) piigile. |

Sulamisvahemik

Laguneb temperatuuril üle 278 °C

Lahustuvus

Lahustub hästi vees; etanoolis lahustub halvasti

Eripöörang

[α]D
  25: vahemikus +145° kuni +151° (üheprotsendiline lahus)

Kromatograafia

Näidise suure piigi retentsiooniaeg vedelikkromatogrammil (mis saadakse määramismeetodis kirjeldatud tingimustel) vastab α-tsüklodekstriini võrdlusaine (saadaval äriühingust Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Germany, või Wacker Biochem Group, Adrian, MI, USA) piigile.

Puhtus

| Vesi | Mitte üle 11 % (Karl Fischeri meetodiga) |
| --- | --- |
| Kompleksimoodustaja | Mitte üle 20 mg/kg |
| (1-dekanool) jääk |
| Taandajad | Mitte üle 0,5 % (ümber arvutatuna glükoosile) |
| Sulfaattuhk | Mitte üle 0,1 % |
| Plii | Mitte üle 0,5 mg/kg |

Vesi

Mitte üle 11 % (Karl Fischeri meetodiga)

Kompleksimoodustaja

Mitte üle 20 mg/kg

(1-dekanool) jääk

Taandajad

Mitte üle 0,5 % (ümber arvutatuna glükoosile)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Plii

Mitte üle 0,5 mg/kg

Määramismeetod

Vedelikkromatograafiaga, kasutades järgmisi tingimusi.

Proovi lahus: 10milliliitrilisse mõõtekolbi kaalutakse täpselt 100 mg uuritavat proovi ja lisatakse 8 ml deioniseeritud vett. Proov lahustatakse täielikult ultrahelivannis (10–15 min) ja lahjendatakse märgini puhastatud deioniseeritud veega. Filtritakse läbi 0,45mikromeetrise filtri.

Võrdlusaine lahus: 10milliliitrilisse mõõtekolbi kaalutakse täpselt 100 mg α-tsüklodekstriini ja lisatakse 8 ml deioniseeritud vett. Proov lahustatakse täielikult ultrahelivannis ja lahjendatakse märgini puhastatud deioniseeritud veega.

Kromatograafia: vedelikkromatograaf, mis on varustatud murdumisnäitajadetektoriga ja integreeriva salvestusseadmega.

Kolonn ja täidis: Nucleosil-100-NH2 (10 μm) (Macherey & Nagel Co. Düren, Germany) või samalaadne.

Pikkus: 250 mm

Läbimõõt: 4 mm

Temperatuur: 40 °C

Liikuv faas: atsetonitriil/vesi (67/33, maht/maht)

Voolukiirus: 2,0 ml/min

Sissesüstitav ruumala: 10 μl

Määramise käik: proovi lahus süstitakse kromatograafi, salvestatakse kromatogramm ja mõõdetakse α-tsüklodekstriini piigi pindala. α-tsüklodekstriini protsendiline sisaldus proovi lahuses arvutatakse järgmisel viisil:

α-tsüklodekstriini % kuivaines = 100 × (AS/AR) (WR/WS),

kus

| | As ja AR on α-tsüklodekstriini piikide pindalad vastavalt proovi ja võrdlusaine lahuse puhul, |
| --- | --- |

As ja AR on α-tsüklodekstriini piikide pindalad vastavalt proovi ja võrdlusaine lahuse puhul,

| | Ws ja WR on vastavalt uuritava proovi ja võrdlusaine massid milligrammides pärast veesisalduse arvessevõtmist. |
| --- | --- |

Ws ja WR on vastavalt uuritava proovi ja võrdlusaine massid milligrammides pärast veesisalduse arvessevõtmist.

---

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/16

---

KOMISJONI OTSUS,

26. mai 2008,

ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Küprosel 2007. aastal suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks võetud meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1974 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(2008/414/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Küprosel esines 2007. aastal suu- ja sõrataudi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. |
| --- | --- |

(1)

Küprosel esines 2007. aastal suu- ja sõrataudi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele.

| (2) | Et vältida haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus kooskõlas otsusega 90/424/EMÜ rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi, mis on tehtud seoses haiguse vastu võitlemiseks võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(2)

Et vältida haiguse levikut ja aidata kaasa selle võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks ühendus kooskõlas otsusega 90/424/EMÜ rahaliselt toetama liikmesriigi abikõlblikke kulutusi, mis on tehtud seoses haiguse vastu võitlemiseks võetud meetmetega.

| (3) | Ühenduse rahalise toetuse maksmist suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete rakendamiseks reguleeritakse komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ. (2) |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse rahalise toetuse maksmist suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete rakendamiseks reguleeritakse komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ. (2)

| (4) | 7. jaanuaril 2008 esitas Küpros selle haiguse likvideerimiseks tehtud kulutuste viimase hinnangulise brutosumma. |
| --- | --- |

(4)

7. jaanuaril 2008 esitas Küpros selle haiguse likvideerimiseks tehtud kulutuste viimase hinnangulise brutosumma.

| (5) | Küprose ametiasutused on täielikult täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 11 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6. |
| --- | --- |

(5)

Küprose ametiasutused on täielikult täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 11 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.

| (6) | Ühenduse rahalise toetuse maksmisel peab olema tagatud, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad ettenähtud tähtajaks kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse rahalise toetuse maksmisel peab olema tagatud, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad ettenähtud tähtajaks kogu vajaliku teabe.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus

1.   Küprosele võib anda ühenduse rahalist toetust kulude katmiseks, mida nimetatud liikmesriik pidi kandma seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktidele i–iv ja punktile b suu- ja sõrataudi vastu võitlemiseks 2007. aastal.

2.   Ühenduse rahaline abi moodustab 60 % ühendusepoolse rahastamise tingimustele vastavatest kulutustest, millele on viidatud lõikes 1. Seda makstakse määrusega (EÜ) nr 349/2005 ette nähtud tingimuste kohaselt.

Artikkel 2

Maksekord

Artiklis 1 sätestatud ühenduse rahalise toetuse esimene osamakse on 185 000 eurot.

Artikkel 3

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 26. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

2

---

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/17

---

KOMISJONI OTSUS,

28. mai 2008,

ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Ühendkuningriigis 2007. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2169 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2008/415/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 3a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Kõnealuse otsuse artikli 3a kohaselt võivad liikmesriigid saada ühenduse rahalist toetust, et katta kulutused seoses lindude gripi likvideerimiseks võetud teatavate meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust veterinaariaalaste erimeetmete, sealhulgas erakorraliste meetmete suhtes. Kõnealuse otsuse artikli 3a kohaselt võivad liikmesriigid saada ühenduse rahalist toetust, et katta kulutused seoses lindude gripi likvideerimiseks võetud teatavate meetmetega.

| (2) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud eeskirjad selle kohta, millise protsendi ulatuses võib liikmesriigi tehtud kulusid katta ühenduse rahalisest toetusest. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikes 3 on sätestatud eeskirjad selle kohta, millise protsendi ulatuses võib liikmesriigi tehtud kulusid katta ühenduse rahalisest toetusest.

| (3) | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses sõnaselgelt sätestada, et Ühendkuningriigile rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ, (2) ei hõlma pärast otsuse 90/424/EMÜ muutmist otsusega 2006/53/EÜ (3) enam lindude grippi. Seetõttu on vaja käesolevas otsuses sõnaselgelt sätestada, et Ühendkuningriigile rahalise toetuse andmine on seotud määrusega (EÜ) nr 349/2005 kehtestatud teatavatest eeskirjadest kinnipidamisega.

| (4) | 2007. aastal esines Ühendkuningriigis lindude gripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse eluslindudele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Ühendkuningriik meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(4)

2007. aastal esines Ühendkuningriigis lindude gripi puhanguid. Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse eluslindudele. Otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõike 2 kohaselt võttis Ühendkuningriik meetmeid haiguspuhangute vastu võitlemiseks.

| (5) | Ühendkuningriik on täiel määral täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik on täiel määral täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja artikli 3a lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.

| (6) | Ühendkuningriik on 13. detsembril 2007 edastanud komisjonile teabe kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikke andmeid hüvitamis- ja tegevuskulude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on 13. detsembril 2007 edastanud komisjonile teabe kulude kohta ning jätkuvalt esitanud vajalikke andmeid hüvitamis- ja tegevuskulude kohta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus Ühendkuningriigile

1.   Ühendkuningriigile võib anda ühenduse rahalist toetust kulude katmiseks, mis nimetatud liikmesriigil tuli kanda seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3a lõikele 2 lindude gripi vastu võitlemiseks 2007. aastal.

2.   Käesolevas otsuses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 349/2005 artikleid 2–5, artikleid 7 ja 8, artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 10 mutatis mutandis.

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 28. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

2

(3)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.

3

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 5.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/19

---

KOMISJONI SOOVITUS,

10. aprill 2008,

intellektuaalomandi haldamise kohta teadmussiirde käigus ning ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide tegevusjuhis

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1329 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/416/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 165,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni strateegia taaskäivitamisel 2005. aastal rõhutasid riigipead ja valitsusjuhid, et riiklike teadusorganisatsioonide, kaasa arvatud ülikoolid, ja tööstusettevõtjate vaheliste sidemete parandamine võib olla ülioluline ideede ringluse ja kasutamise hõlbustamiseks dünaamilises teadmistepõhises ühiskonnas ning konkurentsivõime ja heaolu edendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni strateegia taaskäivitamisel 2005. aastal rõhutasid riigipead ja valitsusjuhid, et riiklike teadusorganisatsioonide, kaasa arvatud ülikoolid, ja tööstusettevõtjate vaheliste sidemete parandamine võib olla ülioluline ideede ringluse ja kasutamise hõlbustamiseks dünaamilises teadmistepõhises ühiskonnas ning konkurentsivõime ja heaolu edendamiseks.

| (2) | Tuleb teha jõupingutusi, et paremini muundada teadmisi sotsiaal-majanduslikeks hüvedeks. Seepärast peaksid riiklikud teadusorganisatsioonid levitama ja tõhusamalt ära kasutama riigi rahastatud teadustöö tulemusi, et teisendada neid uuteks toodeteks ja teenusteks. Selle teostamise vahenditeks on eelkõige tööstusettevõtjate ja teadlaste koostöö – ühine või lepinguline uurimistöö, mida tehakse või rahastatakse koos erasektoriga –, litsentsimine ja teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete (spin-offs) rajamine. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb teha jõupingutusi, et paremini muundada teadmisi sotsiaal-majanduslikeks hüvedeks. Seepärast peaksid riiklikud teadusorganisatsioonid levitama ja tõhusamalt ära kasutama riigi rahastatud teadustöö tulemusi, et teisendada neid uuteks toodeteks ja teenusteks. Selle teostamise vahenditeks on eelkõige tööstusettevõtjate ja teadlaste koostöö – ühine või lepinguline uurimistöö, mida tehakse või rahastatakse koos erasektoriga –, litsentsimine ja teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete (spin-offs) rajamine.

| (3) | Riigi rahastatud teadustöö tulemuste tõhus kasutamine sõltub intellektuaalomandi (s.o teadmised kõige laiemas tähenduses, mis hõlmavad näiteks leiutisi, tarkvara, andmebaase ja mikroorganisme, olenemata sellest, kas need on kaitstud selliste õiguslike vahenditega nagu patendid) õigest haldamisest, ettevõtluskultuuri ja selleks vajalike oskuste väljaarendamisest riiklikes teadusorganisatsioonides ning ka riikliku ja erasektori paremast suhtlemisest ja koostööst. |
| --- | --- |

(3)

Riigi rahastatud teadustöö tulemuste tõhus kasutamine sõltub intellektuaalomandi (s.o teadmised kõige laiemas tähenduses, mis hõlmavad näiteks leiutisi, tarkvara, andmebaase ja mikroorganisme, olenemata sellest, kas need on kaitstud selliste õiguslike vahenditega nagu patendid) õigest haldamisest, ettevõtluskultuuri ja selleks vajalike oskuste väljaarendamisest riiklikes teadusorganisatsioonides ning ka riikliku ja erasektori paremast suhtlemisest ja koostööst.

| (4) | Riiklike teadusorganisatsioonide tõhus kaasamine intellektuaalomandi haldamisse ja teadmussiirdesse on oluline sotsiaal-majanduslike hüvede loomiseks ning üliõpilaste ja teadlaste kaasamiseks uurimistöösse ning täiendavate vahendite saamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Riiklike teadusorganisatsioonide tõhus kaasamine intellektuaalomandi haldamisse ja teadmussiirdesse on oluline sotsiaal-majanduslike hüvede loomiseks ning üliõpilaste ja teadlaste kaasamiseks uurimistöösse ning täiendavate vahendite saamiseks.

| (5) | Liikmesriigid on viimastel aastatel teinud algatusi teadmussiirde hõlbustamiseks riigi tasandil, kuid olulised erinevused liikmesriikide regulatiivse raamistiku, meetmete ja tavade vahel ning ka riiklike teadusorganisatsioonide erinevad intellektuaalomandi halduse normid takistavad või ohustavad riikidevahelist teadmussiiret Euroopa tasandil ja Euroopa teadusruumi teokstegemist. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid on viimastel aastatel teinud algatusi teadmussiirde hõlbustamiseks riigi tasandil, kuid olulised erinevused liikmesriikide regulatiivse raamistiku, meetmete ja tavade vahel ning ka riiklike teadusorganisatsioonide erinevad intellektuaalomandi halduse normid takistavad või ohustavad riikidevahelist teadmussiiret Euroopa tasandil ja Euroopa teadusruumi teokstegemist.

| (6) | Pärast komisjoni 2007. aasta teatist, (1) milles esitati lähenemisviisid Euroopa teadmussiirde ühise raamistiku loomiseks, kutsus Euroopa Ülemkogu 2007. aasta juunis komisjoni seepärast üles töötama välja juhised intellektuaalomandi haldamiseks riiklikes teadusorganisatsioonides ja esitama need soovitusena liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(6)

Pärast komisjoni 2007. aasta teatist, (1) milles esitati lähenemisviisid Euroopa teadmussiirde ühise raamistiku loomiseks, kutsus Euroopa Ülemkogu 2007. aasta juunis komisjoni seepärast üles töötama välja juhised intellektuaalomandi haldamiseks riiklikes teadusorganisatsioonides ja esitama need soovitusena liikmesriikidele.

| (7) | Käesoleva soovituse eesmärk on anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele poliitikasuunised riiklike suuniste ja raamistike väljatöötamiseks või ajakohastamiseks ning riiklikele teadusorganisatsioonidele tegevusjuhised intellektuaalomandi ja teadmussiirde parema haldamise ja juhtimise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva soovituse eesmärk on anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele poliitikasuunised riiklike suuniste ja raamistike väljatöötamiseks või ajakohastamiseks ning riiklikele teadusorganisatsioonidele tegevusjuhised intellektuaalomandi ja teadmussiirde parema haldamise ja juhtimise kohta.

| (8) | Koostöö teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelise teadmussiirde meetmed peaksid tuginema selgetele ja ühesugustele soovitustele ja tavadele, mis tagavad kõigi osalevate partnerite huvidele vastava võrdse ja õiglase juurdepääsu rahvusvahelise teaduskoostööga loodud intellektuaaomandile. Lisatud tegevusjuhiseid tuleks kasutada alusmaterjalina selles kontekstis. |
| --- | --- |

(8)

Koostöö teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelise teadmussiirde meetmed peaksid tuginema selgetele ja ühesugustele soovitustele ja tavadele, mis tagavad kõigi osalevate partnerite huvidele vastava võrdse ja õiglase juurdepääsu rahvusvahelise teaduskoostööga loodud intellektuaaomandile. Lisatud tegevusjuhiseid tuleks kasutada alusmaterjalina selles kontekstis.

| (9) | On esitatud arvukalt häid tavasid, mis peaksid aitama liikmesriikidel rakendada seda soovitust. Iga liikmesriik peab ise valima enda jaoks kõige tõhusamad menetlused ja tavad, mis kõige paremini tagavad soovituse põhimõtete järgimise, kuna ühes liikmesriigis hästi toimivad meetodid ei tarvitse olla sama tõhusad teises liikmesriigis. Arvesse tuleks võtta ka praegusi ühenduse ja OECD tasandi suuniseid. |
| --- | --- |

(9)

On esitatud arvukalt häid tavasid, mis peaksid aitama liikmesriikidel rakendada seda soovitust. Iga liikmesriik peab ise valima enda jaoks kõige tõhusamad menetlused ja tavad, mis kõige paremini tagavad soovituse põhimõtete järgimise, kuna ühes liikmesriigis hästi toimivad meetodid ei tarvitse olla sama tõhusad teises liikmesriigis. Arvesse tuleks võtta ka praegusi ühenduse ja OECD tasandi suuniseid.

| (10) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid jälgima käesoleva soovituse rakendamist ja mõju ning toetama teadmussiirde-alaste parimate kogemuste vahetamist, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid jälgima käesoleva soovituse rakendamist ja mõju ning toetama teadmussiirde-alaste parimate kogemuste vahetamist,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL JÄRGMIST:

| 1. | tagada, et kõik riiklikud teadusorganisatsioonid seaksid teadmussiirde oma strateegiliseks ülesandeks; |
| --- | --- |

1.

tagada, et kõik riiklikud teadusorganisatsioonid seaksid teadmussiirde oma strateegiliseks ülesandeks;

| 2. | kutsuda riiklikke teadusorganisatsioone üles, et nad I lisas esitatud tegevusjuhistele toetudes kehtestaksid ja avaldaksid oma intellektuaalomandi haldamise meetmed ja korra; |
| --- | --- |

2.

kutsuda riiklikke teadusorganisatsioone üles, et nad I lisas esitatud tegevusjuhistele toetudes kehtestaksid ja avaldaksid oma intellektuaalomandi haldamise meetmed ja korra;

| 3. | toetada teadmussiirdega seotud suutlikkuse ja oskuste arendamist riiklikes teadusorganisatsioonides ning meetmeid eelkõige teaduse ja tehnoloogia valdkonna üliõpilaste harimiseks intellektuaalomandi, teadmussiirde ja ettevõtluse alal ning nende sellealaste oskuste arendamiseks; |
| --- | --- |

3.

toetada teadmussiirdega seotud suutlikkuse ja oskuste arendamist riiklikes teadusorganisatsioonides ning meetmeid eelkõige teaduse ja tehnoloogia valdkonna üliõpilaste harimiseks intellektuaalomandi, teadmussiirde ja ettevõtluse alal ning nende sellealaste oskuste arendamiseks;

| 4. | edendada riigi vahenditega loodud teadmiste laialdast levitamist, soodustades avatud juurdepääsu uurimistulemustele, samas võimaldades vajaduse korral asjaomase intellektuaalomandi kaitset; |
| --- | --- |

4.

edendada riigi vahenditega loodud teadmiste laialdast levitamist, soodustades avatud juurdepääsu uurimistulemustele, samas võimaldades vajaduse korral asjaomase intellektuaalomandi kaitset;

| 5. | teha koostööd ja võtta meetmeid intellektuaalomandiõiguste vastavate omandirežiimide ühtlustamiseks, et hõlbustada piiriülest koostööd ja teadmussiiret teadus- ja arendustegevuses; |
| --- | --- |

5.

teha koostööd ja võtta meetmeid intellektuaalomandiõiguste vastavate omandirežiimide ühtlustamiseks, et hõlbustada piiriülest koostööd ja teadmussiiret teadus- ja arendustegevuses;

| 6. | kasutada käesolevas soovituses esitatud põhimõtteid alusena, millele toetudes luua või kohandada oma juhiseid ja eeskirju riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomandi haldamiseks ja teadmussiirdeks, aga ka teaduskoostöölepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega või muudeks teadmussiirde edendamise meetmeteks ning uue asjakohase poliitika või rahastamise abikavade väljatöötamisel, järgides samas riigiabi eeskirju; |
| --- | --- |

6.

kasutada käesolevas soovituses esitatud põhimõtteid alusena, millele toetudes luua või kohandada oma juhiseid ja eeskirju riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomandi haldamiseks ja teadmussiirdeks, aga ka teaduskoostöölepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega või muudeks teadmussiirde edendamise meetmeteks ning uue asjakohase poliitika või rahastamise abikavade väljatöötamisel, järgides samas riigiabi eeskirju;

| 7. | võtta meetmeid tegevusjuhiste võimalikult laialdaseks rakendamiseks kas otse või teadusuuringuid rahastavate riiklike või piirkondlike asutuste kehtestatud eeskirjade kaudu; |
| --- | --- |

7.

võtta meetmeid tegevusjuhiste võimalikult laialdaseks rakendamiseks kas otse või teadusuuringuid rahastavate riiklike või piirkondlike asutuste kehtestatud eeskirjade kaudu;

| 8. | tagada kõigi osalevate partnerite huvidele vastav liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest pärit osaliste võrdne ja õiglane kohtlemine seoses rahvusvaheliste teadusprojektide intellektuaalomandiga ja sellele juurdepääsu küsimustega; |
| --- | --- |

8.

tagada kõigi osalevate partnerite huvidele vastav liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest pärit osaliste võrdne ja õiglane kohtlemine seoses rahvusvaheliste teadusprojektide intellektuaalomandiga ja sellele juurdepääsu küsimustega;

| 9. | määrata liikmesriigis kontaktpunkt, mille ülesanne peaks olema koordineerida teadmussiirde meetmeid riiklike teadusorganisatsioonide ja erasektori vahel, sealhulgas lahendada riikidevahelisi küsimusi koostöös teiste liikmesriikide samalaadsete kontaktpunktidega; |
| --- | --- |

9.

määrata liikmesriigis kontaktpunkt, mille ülesanne peaks olema koordineerida teadmussiirde meetmeid riiklike teadusorganisatsioonide ja erasektori vahel, sealhulgas lahendada riikidevahelisi küsimusi koostöös teiste liikmesriikide samalaadsete kontaktpunktidega;

| 10. | uurida ja kasutada II lisas esitatud parimaid tavasid, võttes arvesse liikmesriigi asjaolusid; |
| --- | --- |

10.

uurida ja kasutada II lisas esitatud parimaid tavasid, võttes arvesse liikmesriigi asjaolusid;

| 11. | teavitada komisjoni 15. juuliks 2010 ja pärast seda iga kahe aasta järel käesoleva soovituse põhjal võetud meetmetest ja nende mõjust. |
| --- | --- |

11.

teavitada komisjoni 15. juuliks 2010 ja pärast seda iga kahe aasta järel käesoleva soovituse põhjal võetud meetmetest ja nende mõjust.

Brüssel, 10. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  KOM(2007) 182.

1

---

I LISA

Ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide tegevusjuhis intellektuaalomandi haldamiseks teadmussiirde käigus

Käesolevas tegevusjuhises on esitatud kolm peamist põhimõtete rühma.

Intellektuaalomandi sisepoliitika põhimõtted hõlmavad peamisi põhimõtteid, mida riiklikud teadusorganisatsioonid peaksid rakendama, et tõhusalt hallata oma või teistega ühisest teadus- ja arendustööst tulenevat intellektuaalomandit.

Teadmussiirde poliitika põhimõtted täiendavad intellektuaalomandi sisepoliitika põhimõtteid, olles konkreetsemalt seotud sellise intellektuaalomandi aktiivse siirde ja kasutamisega, olenemata sellest, kas omand on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või mitte.

Ühiste ja lepinguliste teadusuuringute poliitika põhimõtteid rakendatakse kõikide teadusuuringute puhul, mida riiklik teadusorganisatsioon teeb või rahastab koos erasektoriga, eriti ühiste teadusuuringute puhul (kus kõik osalised täidavad teadus- ja arendustegevusega seotud ülesandeid) ja lepinguliste teadusuuringute puhul (kus eraettevõtja sõlmib riikliku teadusorganisatsiooniga teadus- ja arendustegevuse lepingu).

Intellektuaalomandi sisepoliitika põhimõtted

| 1. | Arendada välja intellektuaalomandi sisepoliitika kui riikliku teadusorganisatsiooni pikaajalise strateegia ja ülesannete osa ning avaldada see nii oma töötajatele kui ka teistele, määrates üheainsa vastutava kontaktpunkti. |
| --- | --- |

1.

Arendada välja intellektuaalomandi sisepoliitika kui riikliku teadusorganisatsiooni pikaajalise strateegia ja ülesannete osa ning avaldada see nii oma töötajatele kui ka teistele, määrates üheainsa vastutava kontaktpunkti.

| 2. | Selle poliitikaga tuleks ette näha selged eeskirjad nii töötajaile kui ka üliõpilastele eelkõige järgmistes küsimustes: võimalikku majanduslikku huvi pakkuvate ideede avaldamine, uurimistulemuste omandiõigus, uurimisprotokollide säilitamine, huvide konfliktide käsitlemine ja koostöö kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

2.

Selle poliitikaga tuleks ette näha selged eeskirjad nii töötajaile kui ka üliõpilastele eelkõige järgmistes küsimustes: võimalikku majanduslikku huvi pakkuvate ideede avaldamine, uurimistulemuste omandiõigus, uurimisprotokollide säilitamine, huvide konfliktide käsitlemine ja koostöö kolmandate isikutega.

| 3. | Edendada intellektuaalomandi kindlakstegemist, kasutamist ja vajaduse korral kaitsmist, arvestades riikliku teadusasutuse strateegiat ja ülesandeid ning sotsiaal-majanduslike hüvede maksimeerimist. Selleks võib vastu võtta erinevad strateegiad, mis sõltuvalt teaduse/tehnika konkreetsest valdkonnast võivad erineda, näiteks „üldkasutatavuse” või „avatud innovatsiooni” lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.

Edendada intellektuaalomandi kindlakstegemist, kasutamist ja vajaduse korral kaitsmist, arvestades riikliku teadusasutuse strateegiat ja ülesandeid ning sotsiaal-majanduslike hüvede maksimeerimist. Selleks võib vastu võtta erinevad strateegiad, mis sõltuvalt teaduse/tehnika konkreetsest valdkonnast võivad erineda, näiteks „üldkasutatavuse” või „avatud innovatsiooni” lähenemisviisi.

| 4. | Näha ette sobivad stiimulid, millega tagatakse, et kõik asjaomased töötajad osalevad aktiivselt intellektuaalomandi sisepoliitika rakendamises. Sellised stiimulid ei peaks olema üksnes rahalised, vaid peaksid hõlmama ka edutamist, kusjuures hindamismenetlustes võetakse lisaks akadeemilistele kriteeriumidele arvesse ka intellektuaalomandit ja teadmussiiret. |
| --- | --- |

4.

Näha ette sobivad stiimulid, millega tagatakse, et kõik asjaomased töötajad osalevad aktiivselt intellektuaalomandi sisepoliitika rakendamises. Sellised stiimulid ei peaks olema üksnes rahalised, vaid peaksid hõlmama ka edutamist, kusjuures hindamismenetlustes võetakse lisaks akadeemilistele kriteeriumidele arvesse ka intellektuaalomandit ja teadmussiiret.

| 5. | Kaaluda riiklike teadusorganisatsioonide ühtsete intellektuaalomandiportfellide loomist näiteks konkreetsetes tehnoloogiavaldkondades ja vajaduse korral patentide/intellektuaalomandi puulide loomist, millesse kuuluks ka teiste riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomand. See võiks hõlbustada selle omandi kasutamist, luues kriitilise massi ja vähendades kolmandate isikute tehingukulusid. |
| --- | --- |

5.

Kaaluda riiklike teadusorganisatsioonide ühtsete intellektuaalomandiportfellide loomist näiteks konkreetsetes tehnoloogiavaldkondades ja vajaduse korral patentide/intellektuaalomandi puulide loomist, millesse kuuluks ka teiste riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomand. See võiks hõlbustada selle omandi kasutamist, luues kriitilise massi ja vähendades kolmandate isikute tehingukulusid.

| 6. | Suurendada intellektuaalomandi ja teadmussiirde alast teadlikkust ja põhilisi oskusi üliõpilaste ja teadlaste koolitamisega ning tagada, et intellektuaalomandi ja teadmussiirde haldamise eest vastutavatel töötajatel oleksid vajalikud oskused ja et nad saaksid vajalikku koolitust. |
| --- | --- |

6.

Suurendada intellektuaalomandi ja teadmussiirde alast teadlikkust ja põhilisi oskusi üliõpilaste ja teadlaste koolitamisega ning tagada, et intellektuaalomandi ja teadmussiirde haldamise eest vastutavatel töötajatel oleksid vajalikud oskused ja et nad saaksid vajalikku koolitust.

| 7. | Arendada välja ja avaldada teadus- ja arendustegevuse tulemuste avaldamise ja levitamise poliitika, mis edendaks selliste tulemuste laialdast levitamist (näiteks avalikkusele kättesaadavates väljaannetes), lubades aga võimalikke viivitusi, kui kavandatakse intellektuaalomandi kaitsmist, kuid neid viivitusi peaks olema võimalikult vähe. |
| --- | --- |

7.

Arendada välja ja avaldada teadus- ja arendustegevuse tulemuste avaldamise ja levitamise poliitika, mis edendaks selliste tulemuste laialdast levitamist (näiteks avalikkusele kättesaadavates väljaannetes), lubades aga võimalikke viivitusi, kui kavandatakse intellektuaalomandi kaitsmist, kuid neid viivitusi peaks olema võimalikult vähe.

Teadmussiirdepoliitika põhimõtted

| 8. | Riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemuste kasutamise edendamiseks ja sotsiaal-majandusliku kasu suurendamiseks kaaluda kõiki võimalikke kasutamismeetodeid (nagu litsentsimine ja teadusasutuste baasil tegutsevate ettevõtete (spin-off) loomine) ning kasutamispartnereid (teadusasutuse baasil tegutsevad või olemasolevad ettevõtted, muud riiklikud teadusorganisatsioonid, investorid või innovatsiooni tugiteenistused või -asutused) ja valida kõige sobivamad. |
| --- | --- |

8.

Riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemuste kasutamise edendamiseks ja sotsiaal-majandusliku kasu suurendamiseks kaaluda kõiki võimalikke kasutamismeetodeid (nagu litsentsimine ja teadusasutuste baasil tegutsevate ettevõtete (spin-off) loomine) ning kasutamispartnereid (teadusasutuse baasil tegutsevad või olemasolevad ettevõtted, muud riiklikud teadusorganisatsioonid, investorid või innovatsiooni tugiteenistused või -asutused) ja valida kõige sobivamad.

| 9. | Kuigi ettenägelik intellektuaalomandi ja teadmussiirde poliitika võib luua riiklikule teadusorganisatsioonile lisatulusid, ei tuleks seda siiski pidada peamiseks eesmärgiks. |
| --- | --- |

9.

Kuigi ettenägelik intellektuaalomandi ja teadmussiirde poliitika võib luua riiklikule teadusorganisatsioonile lisatulusid, ei tuleks seda siiski pidada peamiseks eesmärgiks.

| 10. | Tagada, et riiklikel teadusorganisatsioonidel oleks juurdepääs erialastele teadmussiirde teenustele, mis hõlmavad õigus-, finants-, ärialast nõustamist ning intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise alast nõustamist, või neil oleksid endal olemas kõnealused töötajad lisaks tehnikaharidusega töötajatele. |
| --- | --- |

10.

Tagada, et riiklikel teadusorganisatsioonidel oleks juurdepääs erialastele teadmussiirde teenustele, mis hõlmavad õigus-, finants-, ärialast nõustamist ning intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise alast nõustamist, või neil oleksid endal olemas kõnealused töötajad lisaks tehnikaharidusega töötajatele.

| 11. | Arendada välja ja avaldada litsentsimispoliitika, et ühtlustada riiklikus teadusorganisatsioonis kasutatavad menetlused ja tagada õiglus kõigis tehingutes. Eelkõige tuleks eriti väljaspool Euroopat asuvate kolmandate isikute aspektist hoolikalt hinnata riiklikele teadusorganisatsioonidele kuuluva intellektuaalomandi üleandmist ja ainulitsentside andmist. (1) Kasutamiseks välja antud litsentsidega peaks kaasnema asjakohane rahaline või muu hüvitis. |
| --- | --- |

11.

Arendada välja ja avaldada litsentsimispoliitika, et ühtlustada riiklikus teadusorganisatsioonis kasutatavad menetlused ja tagada õiglus kõigis tehingutes. Eelkõige tuleks eriti väljaspool Euroopat asuvate kolmandate isikute aspektist hoolikalt hinnata riiklikele teadusorganisatsioonidele kuuluva intellektuaalomandi üleandmist ja ainulitsentside andmist. (1) Kasutamiseks välja antud litsentsidega peaks kaasnema asjakohane rahaline või muu hüvitis.

| 12. | Töötada välja ja avaldada teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete loomise poliitika, mis lubaks riiklikel teadusorganisatsioonidel vajaduse korral osaleda teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete loomises ning innustaks neid seda tegema ning mis täpsustaks riikliku teadusorganisatsiooni ja selle baasil tegutseva ettevõtte vahelisi suhteid pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

12.

Töötada välja ja avaldada teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete loomise poliitika, mis lubaks riiklikel teadusorganisatsioonidel vajaduse korral osaleda teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete loomises ning innustaks neid seda tegema ning mis täpsustaks riikliku teadusorganisatsiooni ja selle baasil tegutseva ettevõtte vahelisi suhteid pikemas perspektiivis.

| 13. | Kehtestada selged põhimõtted teadmussiirdest saadavate rahaliste tulude jagamise kohta riikliku uurimisorganisatsiooni, selle allüksuse ja leiutajate vahel. |
| --- | --- |

13.

Kehtestada selged põhimõtted teadmussiirdest saadavate rahaliste tulude jagamise kohta riikliku uurimisorganisatsiooni, selle allüksuse ja leiutajate vahel.

| 14. | Jälgida intellektuaalomandi kaitse ja teadmussiirde alast tegevust ning sellega seotud saavutusi ning avaldada neid korrapäraselt. Riikliku teadusorganisatsiooni uurimistulemused, teadustöö kogemused ja intellektuaalomandi õigused tuleks seada erasektori jaoks nähtavamale kohale, et edendada nende kasutamist. |
| --- | --- |

14.

Jälgida intellektuaalomandi kaitse ja teadmussiirde alast tegevust ning sellega seotud saavutusi ning avaldada neid korrapäraselt. Riikliku teadusorganisatsiooni uurimistulemused, teadustöö kogemused ja intellektuaalomandi õigused tuleks seada erasektori jaoks nähtavamale kohale, et edendada nende kasutamist.

Ühiste ja lepinguliste teadusuuringute poliitika põhimõtted (2)

| 15. | Ühiseid ja lepingulisi teadusuuringuid käsitlevad eeskirjad peaksid vastama kõigi osaliste ülesannetele. Neis tuleks arvesse võtta erarahastamise taset ja need peaksid vastama teadusuuringute eesmärkidele, eriti aitama saavutada teadustöö suurimat ärilist ja sotsiaal-majanduslikku mõju, need peaksid toetama riikliku teadusorganisatsiooni eesmärki kaasata teadusuuringute toetamiseks raha erasektorist ja säilitada intellektuaalomandi seisund, mis võimaldab teha edasist akadeemilist ja ühist teadustööd, samuti peaksid need vältima teadus- ja arendustegevuse tulemuste leviku pidurdamist. |
| --- | --- |

15.

Ühiseid ja lepingulisi teadusuuringuid käsitlevad eeskirjad peaksid vastama kõigi osaliste ülesannetele. Neis tuleks arvesse võtta erarahastamise taset ja need peaksid vastama teadusuuringute eesmärkidele, eriti aitama saavutada teadustöö suurimat ärilist ja sotsiaal-majanduslikku mõju, need peaksid toetama riikliku teadusorganisatsiooni eesmärki kaasata teadusuuringute toetamiseks raha erasektorist ja säilitada intellektuaalomandi seisund, mis võimaldab teha edasist akadeemilist ja ühist teadustööd, samuti peaksid need vältima teadus- ja arendustegevuse tulemuste leviku pidurdamist.

| 16. | Intellektuaalomandi küsimused tuleks selgitada juhtkonna tasandil ja uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist. Intellektuaalomandiga seotud küsimused hõlmavad projekti raames loodud intellektuaalomandi (edaspidi „uus teadmus”) õiguse andmist, osalistele enne projekti algust kuuluva intellektuaalomandi kindlaksmääramist (edaspidi „senine teadmus”) ja projekti teostamiseks või kasutamiseks vajalikule uuele ja senisele teadmusele juurdepääsu õiguste (3) kindlaksmääramist ning tulude jagamist. |
| --- | --- |

16.

Intellektuaalomandi küsimused tuleks selgitada juhtkonna tasandil ja uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist. Intellektuaalomandiga seotud küsimused hõlmavad projekti raames loodud intellektuaalomandi (edaspidi „uus teadmus”) õiguse andmist, osalistele enne projekti algust kuuluva intellektuaalomandi kindlaksmääramist (edaspidi „senine teadmus”) ja projekti teostamiseks või kasutamiseks vajalikule uuele ja senisele teadmusele juurdepääsu õiguste (3) kindlaksmääramist ning tulude jagamist.

| 17. | Ühisuurimisprojekti korral peaks uue teadmuse omandiõigus jääma selle loonud osalisele, kuid eelnevalt sõlmitud lepinguga võib seda anda eri osalistele, et vajalikul viisil kajastada nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid. Lepingulise uurimistöö korral kuulub riiklikus teadusasutuses loodud uue teadmuse omandiõigus erasektori osalisele. Uurimistöö projekt ei peaks mõjutama senise teadmuse omandiõigust. |
| --- | --- |

17.

Ühisuurimisprojekti korral peaks uue teadmuse omandiõigus jääma selle loonud osalisele, kuid eelnevalt sõlmitud lepinguga võib seda anda eri osalistele, et vajalikul viisil kajastada nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid. Lepingulise uurimistöö korral kuulub riiklikus teadusasutuses loodud uue teadmuse omandiõigus erasektori osalisele. Uurimistöö projekt ei peaks mõjutama senise teadmuse omandiõigust.

| 18. | Juurdepääsuõigused (3) tuleks selgitada osaliste vahel uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist. Kui see on vajalik uurimisprojekti teostamiseks või ühe osalise uue teadmuse kasutamiseks, peaksid juurdepääsuõigused teiste osaliste uuele ja senisele teadmusele olema kättesaadavad tingimustel, mis peaksid vajalikul viisil kajastama nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid. |
| --- | --- |

18.

Juurdepääsuõigused (3) tuleks selgitada osaliste vahel uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist. Kui see on vajalik uurimisprojekti teostamiseks või ühe osalise uue teadmuse kasutamiseks, peaksid juurdepääsuõigused teiste osaliste uuele ja senisele teadmusele olema kättesaadavad tingimustel, mis peaksid vajalikul viisil kajastama nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid.

---

(1)  Mitmesuguseid kasutusalasid võimaldavate teadus- ja arendustegevuse tulemuste puhul tuleks vältida ainulitsentside andmist ilma konkreetset valdkonda piiritlemata. Lisaks peaksid riiklikud teadusorganisatsioonid tagama vajalikud õigused teadustulemuste levitamise ja edasise uurimistegevuse hõlbustamiseks.

(2)  Kui riiklik teadusorganisatsioon sõlmib koostöölepingu või võtab ette ühise uurimistöö ettevõtjast partneriga, eeldab komisjon iseenesest (see tähendab ilma teatamisnõudeta), et riikliku teadusorganisatsiooni kaudu ei anta ettevõtjale kaudset riigiabi, kui on täidetud tingimused, mis on esitatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, eriti selle punktid 3.2.1 ja 3.2.2).

(3)  Juurdepääsuõigused tähendavad osaliste poolt üksteisele antud õigusi, erinevalt kolmandatele isikutele antavatest litsentsidest. Juurdepääsuõigustega määratakse kindlaks, millised osalised võivad kasutada milliseid uue teadmuse/senise teadmuse osi uurimistööks ja/või rakendamiseks ning millistel tingimustel.

---

II LISA

Riigiasutuste kindlakstehtud tavad, mis hõlbustavad intellektuaalomandi haldamist ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide teadmussiirde käigus

Teadmussiire kui riiklike teadusorganisatsioonide strateegiline ülesanne

| 1. | Liikmesriigis on teadmussiire ülikoolide ja tööstusettevõtjate vahel muudetud nii riigi kui ka piirkonna tasandil kõigi teadusuuringuid riiklikult rahastavate asutuste alaliseks poliitiliseks ja töökorralduslikuks prioriteediks. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigis on teadmussiire ülikoolide ja tööstusettevõtjate vahel muudetud nii riigi kui ka piirkonna tasandil kõigi teadusuuringuid riiklikult rahastavate asutuste alaliseks poliitiliseks ja töökorralduslikuks prioriteediks.

| 2. | Kõnealune valdkond kuulub selgelt selle ministeeriumi vastutusalasse, kelle ülesanne on koordineerida teiste ministeeriumide teadmussiirdealgatusi. |
| --- | --- |

2.

Kõnealune valdkond kuulub selgelt selle ministeeriumi vastutusalasse, kelle ülesanne on koordineerida teiste ministeeriumide teadmussiirdealgatusi.

| 3. | Iga ministeerium ja piirkondlik valitsusasutus, kes võtab teadmussiirdemeetmeid, määrab ametniku nende meetmete tulemuste jälgimiseks. Need ametnikud kohtuvad korrapäraselt, et vahetada teavet ja arutada teadmussiirde hõlbustamist. |
| --- | --- |

3.

Iga ministeerium ja piirkondlik valitsusasutus, kes võtab teadmussiirdemeetmeid, määrab ametniku nende meetmete tulemuste jälgimiseks. Need ametnikud kohtuvad korrapäraselt, et vahetada teavet ja arutada teadmussiirde hõlbustamist.

Intellektuaalomandi haldamise põhimõtted

| 4. | Edendatakse riikliku rahastamisega loodud intellektuaalomandi korralikku haldamist; seda tehakse vastavalt kindlaksmääratud põhimõtetele, võttes arvesse tööstusettevõtjate õigustatud huvisid (näiteks ajutised konfidentsiaalsuspiirangud). |
| --- | --- |

4.

Edendatakse riikliku rahastamisega loodud intellektuaalomandi korralikku haldamist; seda tehakse vastavalt kindlaksmääratud põhimõtetele, võttes arvesse tööstusettevõtjate õigustatud huvisid (näiteks ajutised konfidentsiaalsuspiirangud).

| 5. | Teaduspoliitikas tõstetakse esile erasektori arvestamist, et aidata kindlaks määrata tehnoloogiavajadusi ja edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse ning hoogustada riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemuste kasutamist. |
| --- | --- |

5.

Teaduspoliitikas tõstetakse esile erasektori arvestamist, et aidata kindlaks määrata tehnoloogiavajadusi ja edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse ning hoogustada riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemuste kasutamist.

Teadmussiirdega seotud suutlikkus ja oskused

| 6. | Riiklikel teadusorganisatsioonidel ja nende töötajatel on piisavad vahendid ja stiimulid osalemiseks teadmussiirdega seotud tegevuses. |
| --- | --- |

6.

Riiklikel teadusorganisatsioonidel ja nende töötajatel on piisavad vahendid ja stiimulid osalemiseks teadmussiirdega seotud tegevuses.

| 7. | Võetakse meetmeid koolitatud inimeste (nagu tehnosiirde ametnikud) kättesaadavuse tagamiseks ja nende riiklikes teadusorganisatsioonides tööle asumise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

7.

Võetakse meetmeid koolitatud inimeste (nagu tehnosiirde ametnikud) kättesaadavuse tagamiseks ja nende riiklikes teadusorganisatsioonides tööle asumise hõlbustamiseks.

| 8. | Kättesaadavaks on tehtud näidislepingud ja otsustamist abistav vahend, mis aitab valida kõige sobivama lepingu, arvestades paljusid parameetreid. |
| --- | --- |

8.

Kättesaadavaks on tehtud näidislepingud ja otsustamist abistav vahend, mis aitab valida kõige sobivama lepingu, arvestades paljusid parameetreid.

| 9. | Enne uute teadmussiirde hoogustamise vahendite (nagu mobiilsus- või rahastamiskavad) kehtestamist konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas VKEde ja suurettevõtjatega ning ka riiklike teadusorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

9.

Enne uute teadmussiirde hoogustamise vahendite (nagu mobiilsus- või rahastamiskavad) kehtestamist konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas VKEde ja suurettevõtjatega ning ka riiklike teadusorganisatsioonidega.

| 10. | Edendatakse riiklike teadusorganisatsioonide vahendite ühendamist kohalikul ja piirkonna tasandil, kui üksikutel teadusorganisatsioonidel ei ole uurimisvahendite kriitilist massi, mis võimaldaks neil iseseisvalt luua teadmussiirde osakonda või võtta tööle intellektuaalomandi haldaja. |
| --- | --- |

10.

Edendatakse riiklike teadusorganisatsioonide vahendite ühendamist kohalikul ja piirkonna tasandil, kui üksikutel teadusorganisatsioonidel ei ole uurimisvahendite kriitilist massi, mis võimaldaks neil iseseisvalt luua teadmussiirde osakonda või võtta tööle intellektuaalomandi haldaja.

| 11. | Käivitatakse toetuskavasid teadusasutuse baasil teadusuuringutega tegelevate ettevõtete loomiseks; kavades nähakse ette ettevõtluskoolitus ja neid iseloomustavad riiklike teadusorganisatsioonide tugevad sidemed kohalike ettevõtlusinkubaatorite, rahastajate, ettevõtlust toetavate ametitega jne. |
| --- | --- |

11.

Käivitatakse toetuskavasid teadusasutuse baasil teadusuuringutega tegelevate ettevõtete loomiseks; kavades nähakse ette ettevõtluskoolitus ja neid iseloomustavad riiklike teadusorganisatsioonide tugevad sidemed kohalike ettevõtlusinkubaatorite, rahastajate, ettevõtlust toetavate ametitega jne.

| 12. | Teadmussiirde toetamiseks ning ettevõtjate ja riiklike teadusorganisatsioonide vaheliste sidemete loomiseks, sealhulgas ekspertide palkamiseks, eraldatakse riigieelarve vahendeid. |
| --- | --- |

12.

Teadmussiirde toetamiseks ning ettevõtjate ja riiklike teadusorganisatsioonide vaheliste sidemete loomiseks, sealhulgas ekspertide palkamiseks, eraldatakse riigieelarve vahendeid.

Ühtsus riikidevahelises koostöös

| 13. | Riikidevahelise teadmussiirde edendamiseks ja koostöö hõlbustamiseks teistes riikides asuvate osalistega on riiklikus teadusorganisatsioonis loodud intellektuaalomandi omanik määratletud selgete eeskirjadega ja kõnealune teave koos kõigi rahastamistingimustega, mis võivad teadmussiiret mõjutada, tehakse kergesti kättesaadavaks. Enamikus liikmesriikides peetakse riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomandi kuuluvuse määramisel vaikimisi kehtivaks institutsioonilist omandiõigust, vastandina „professori eesõigusele”. |
| --- | --- |

13.

Riikidevahelise teadmussiirde edendamiseks ja koostöö hõlbustamiseks teistes riikides asuvate osalistega on riiklikus teadusorganisatsioonis loodud intellektuaalomandi omanik määratletud selgete eeskirjadega ja kõnealune teave koos kõigi rahastamistingimustega, mis võivad teadmussiiret mõjutada, tehakse kergesti kättesaadavaks. Enamikus liikmesriikides peetakse riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomandi kuuluvuse määramisel vaikimisi kehtivaks institutsioonilist omandiõigust, vastandina „professori eesõigusele”.

| 14. | Rahvusvahelise teaduskoostöö lepingute allakirjutamisel nähakse mõlema riigi rahastatavate projektide tingimustes ette kõigi osaliste jaoks ühesugused õigused, eriti seoses intellektuaalomandile juurdepääsuga ja kaasnevate kasutamispiirangutega. |
| --- | --- |

14.

Rahvusvahelise teaduskoostöö lepingute allakirjutamisel nähakse mõlema riigi rahastatavate projektide tingimustes ette kõigi osaliste jaoks ühesugused õigused, eriti seoses intellektuaalomandile juurdepääsuga ja kaasnevate kasutamispiirangutega.

Teadmiste levitamine

| 15. | Teadusuuringute riikliku rahastamise asutused rakendavad avatud juurdepääsu riiklike vahenditega valminud eelneva eksperthindamisega teaduslikele publikatsioonidele. |
| --- | --- |

15.

Teadusuuringute riikliku rahastamise asutused rakendavad avatud juurdepääsu riiklike vahenditega valminud eelneva eksperthindamisega teaduslikele publikatsioonidele.

| 16. | Kooskõlas OECD riiklikult rahastatavatele teadusuuringute andmetele juurdepääsu käsitlevate põhimõtete ja suunistega edendatakse avatud juurdepääsu teaduslikele andmetele, võttes arvesse ärilisest kasutamisest tingitud piiranguid. |
| --- | --- |

16.

Kooskõlas OECD riiklikult rahastatavatele teadusuuringute andmetele juurdepääsu käsitlevate põhimõtete ja suunistega edendatakse avatud juurdepääsu teaduslikele andmetele, võttes arvesse ärilisest kasutamisest tingitud piiranguid.

| 17. | Seoses avaliku juurdepääsu poliitikaga arendatakse riiklike vahenditega teadusuuringute tulemuste arhiveerimise võimalusi (nagu Interneti-põhised arhiivid). |
| --- | --- |

17.

Seoses avaliku juurdepääsu poliitikaga arendatakse riiklike vahenditega teadusuuringute tulemuste arhiveerimise võimalusi (nagu Interneti-põhised arhiivid).

Rakendamise järelevalve

| 18. | Luuakse vajalikud mehhanismid, et jälgida riiklike teadusorganisatsioonide teadmussiirde alast tegevust ja teha sellest kokkuvõtteid, kasutades selleks näiteks iga riikliku teadusorganisatsiooni aastaaruannete esitamist. Kõnealune teave koos parimate tavadega tehakse kättesaadavaks ka teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

18.

Luuakse vajalikud mehhanismid, et jälgida riiklike teadusorganisatsioonide teadmussiirde alast tegevust ja teha sellest kokkuvõtteid, kasutades selleks näiteks iga riikliku teadusorganisatsiooni aastaaruannete esitamist. Kõnealune teave koos parimate tavadega tehakse kättesaadavaks ka teistele liikmesriikidele.

---