# Úradný vestník L 137/2008

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 137 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5127. mája 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 137

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5127. mája 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 455/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 752/2007 o spravovaní určitých obmedzení dovozu určitých výrobkov z ocele z Ukrajiny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 456/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 2 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 457/2008 z 23. mája 2008 týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry | 4 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 458/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi | 6 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 455/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 752/2007 o spravovaní určitých obmedzení dovozu určitých výrobkov z ocele z Ukrajiny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 456/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

2

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 457/2008 z 23. mája 2008 týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry

4

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 458/2008 z 26. mája 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi

6

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ODPORÚČANIA |
| | | Rada |
| | | 2008/390/ES |
| | * | Odporúčanie Rady zo 14. mája 2008 o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (2008 – 2010) | 13 |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 79 – Jednotné ustanovenia pre homologizáciu vozidiel z hľadiska mechanizmu riadenia | 25 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ODPORÚČANIA

Rada

2008/390/ES

*

Odporúčanie Rady zo 14. mája 2008 o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (2008 – 2010)

13

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 79 – Jednotné ustanovenia pre homologizáciu vozidiel z hľadiska mechanizmu riadenia

25

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ |
| | * | Jednotná akcia Rady 2008/391/SZBP z 26. mája 2008, ktorou sa mení a dopĺňa jednotná akcia 2008/131/SZBP, ktorou sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan | 52 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

*

Jednotná akcia Rady 2008/391/SZBP z 26. mája 2008, ktorou sa mení a dopĺňa jednotná akcia 2008/131/SZBP, ktorou sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan

52

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 455/2008

z 26. mája 2008,

ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 752/2007 o spravovaní určitých obmedzení dovozu určitých výrobkov z ocele z Ukrajiny

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (1), (ďalej len „DPS“) nadobudla platnosť 1. marca 1998. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (1), (ďalej len „DPS“) nadobudla platnosť 1. marca 1998.

| (2) | V článku 22 ods. 1 DPS sa stanovuje, že obchod s určitými výrobkami z ocele sa riadi hlavou III tejto dohody s výnimkou jej článku 14 a ustanoveniami dohody o množstvových opatreniach. |
| --- | --- |

(2)

V článku 22 ods. 1 DPS sa stanovuje, že obchod s určitými výrobkami z ocele sa riadi hlavou III tejto dohody s výnimkou jej článku 14 a ustanoveniami dohody o množstvových opatreniach.

| (3) | Európske spoločenstvo a vláda Ukrajiny uzatvorili takúto dohodu o obchode s určitými výrobkami z ocele (2) (ďalej len „dohoda“) 18. júna 2007. |
| --- | --- |

(3)

Európske spoločenstvo a vláda Ukrajiny uzatvorili takúto dohodu o obchode s určitými výrobkami z ocele (2) (ďalej len „dohoda“) 18. júna 2007.

| (4) | S cieľom vykonať túto dohodu prijala Rada 30. mája 2007 nariadenie (ES) č. 752/2007 o spravovaní určitých obmedzení dovozu určitých výrobkov z ocele z Ukrajiny (3). |
| --- | --- |

(4)

S cieľom vykonať túto dohodu prijala Rada 30. mája 2007 nariadenie (ES) č. 752/2007 o spravovaní určitých obmedzení dovozu určitých výrobkov z ocele z Ukrajiny (3).

| (5) | V článku 10 ods. 4 dohody sa stanovuje, že v prípade, že Ukrajina pristúpi k Svetovej obchodnej organizácii pred uplynutím lehoty, na ktorú bola dohoda uzavretá, platnosť tejto dohody zaniká a množstvové limity sa ku dňu pristúpenia zrušia. |
| --- | --- |

(5)

V článku 10 ods. 4 dohody sa stanovuje, že v prípade, že Ukrajina pristúpi k Svetovej obchodnej organizácii pred uplynutím lehoty, na ktorú bola dohoda uzavretá, platnosť tejto dohody zaniká a množstvové limity sa ku dňu pristúpenia zrušia.

| (6) | Ukrajina sa stala členom Svetovej obchodnej organizácie 16. mája 2008. |
| --- | --- |

(6)

Ukrajina sa stala členom Svetovej obchodnej organizácie 16. mája 2008.

| (7) | V tento deň sa nariadenie, ktorým sa dohoda vykonáva, stalo bezpredmetné. |
| --- | --- |

(7)

V tento deň sa nariadenie, ktorým sa dohoda vykonáva, stalo bezpredmetné.

| (8) | V záujme jasnosti je preto potrebné nariadenie (ES) č. 752/2007 zrušiť, |
| --- | --- |

(8)

V záujme jasnosti je preto potrebné nariadenie (ES) č. 752/2007 zrušiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 752/2007 sa týmto zrušuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. mája 2008

Za Radu

predseda

D. RUPEL

---

(1)  Ú. v. ES L 49, 19.2.1998, s. 3.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 178, 6.7.2007, s. 24.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 178, 6.7.2007, s. 1.

3

---

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/2

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 456/2008

z 26. mája 2008,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007 ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovacia a zéleniny (1), najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 1580/2007 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 1580/2007 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 27. mája 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. mája 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. mája 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 46,4 |
| MK | 69,4 |
| TN | 105,3 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 76,9 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | EG | 216,7 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 165,2 |
| 0805 10 20 | EG | 68,4 |
| IL | 62,2 |
| MA | 55,0 |
| MX | 62,0 |
| TN | 52,0 |
| TR | 74,2 |
| US | 68,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | AR | 127,7 |
| TR | 163,7 |
| US | 148,0 |
| ZA | 159,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0808 10 80 | AR | 99,9 |
| BR | 88,1 |
| CL | 95,3 |
| CN | 85,0 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 116,9 |
| US | 105,8 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 20 95 | US | 433,9 |
| ZZ | 433,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

46,4

MK

69,4

TN

105,3

TR

86,3

ZZ

76,9

0707 00 05

JO

162,5

TR

119,9

ZZ

141,2

0709 90 70

EG

216,7

TR

113,6

ZZ

165,2

0805 10 20

EG

68,4

IL

62,2

MA

55,0

MX

62,0

TN

52,0

TR

74,2

US

68,3

ZZ

63,2

0805 50 10

AR

127,7

TR

163,7

US

148,0

ZA

159,8

ZZ

149,8

0808 10 80

AR

99,9

BR

88,1

CL

95,3

CN

85,0

MK

65,0

NZ

116,9

US

105,8

UY

101,5

ZA

96,6

ZZ

94,9

0809 20 95

US

433,9

ZZ

433,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/4

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 457/2008

z 23. mája 2008

týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o tarifnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry priloženej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry priloženej k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (2) | Nariadenie (EHS) č. 2658/87 stanovuje všeobecné pravidlá pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa taktiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá sa na kombinovanej nomenklatúre celkovo alebo čiastočne zakladá, alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie, a ktorá je stanovená v osobitných ustanoveniach Spoločenstva s ohľadom na uplatňovania tarifných a iných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie (EHS) č. 2658/87 stanovuje všeobecné pravidlá pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa taktiež uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá sa na kombinovanej nomenklatúre celkovo alebo čiastočne zakladá, alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie delenie, a ktorá je stanovená v osobitných ustanoveniach Spoločenstva s ohľadom na uplatňovania tarifných a iných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom.

| (3) | Podľa vyššie uvedených všeobecných pravidiel by mal byť tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe zatriedený pod kód KN, uvedený v stĺpci 2, na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3 tabuľky. |
| --- | --- |

(3)

Podľa vyššie uvedených všeobecných pravidiel by mal byť tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe zatriedený pod kód KN, uvedený v stĺpci 2, na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3 tabuľky.

| (4) | Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať po dobu troch mesiacov, podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné zabezpečiť, aby sa na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov s ohľadom na zatriedenie tovaru do kombinovanej nomenklatúry, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, mohol držiteľ naďalej odvolávať po dobu troch mesiacov, podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).

| (5) | Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia tohto nariadenia sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe je v kombinovanej nomenklatúre zatriedený pod kód KN uvedený v stĺpci 2 tabuľky.

Článok 2

Na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, je možné odvolávať sa naďalej po dobu troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia (EHS) č. 2913/92.

Článok 3

Toto nariadenie nadobudne účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom svojom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. mája 2008

Za Komisiu

László KOVÁCS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 360/2008 (Ú. v. EÚ L 111, 23.4.2008, s. 9).

1

(2)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

| Opis tovaru | Zatriedenie
  (kód KN) | Dôvody |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Výrobok pozostávajúci z kremennej platničky potiahnutej chrómom a plastom meniacim sa pôsobením svetla (photoresist) s celkovými rozmermi 15 cm (D) × 15 cm (Š) × 0,6 cm (V), (tzv. „polotovar fotomasky“).
  Na to, aby sa výrobok stal „fotomaskou“ používanou pri výrobe polovodičov, musí sa exponovať a vyvolať. |

Opis tovaru

Zatriedenie

(kód KN)

Dôvody

(1)

(2)

(3)

1.

Výrobok pozostávajúci z kremennej platničky potiahnutej chrómom a plastom meniacim sa pôsobením svetla (photoresist) s celkovými rozmermi 15 cm (D) × 15 cm (Š) × 0,6 cm (V), (tzv. „polotovar fotomasky“).

Na to, aby sa výrobok stal „fotomaskou“ používanou pri výrobe polovodičov, musí sa exponovať a vyvolať.

3701 99 00

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1, 3 a) a 6 pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry a znením číselných kódov KN 3701 a 3701 99 00.

Tento výrobok sa má zatriediť do položky 3701, pretože je to neexponovaná fotografická platňa pokrytá svetlocitlivým materiálom (pozri vysvetlivky harmonizovaného systému k položke 3701).

| 2. | Výrobok pozostávajúci z kremennej platničky potiahnutej chrómom s celkovými rozmermi 15 cm (D) × 15 cm (Š) × 0,6 cm (V), na ktorej sa vyrobia schémy obvodov rovnakým spôsobom ako v prípade exponovaných a vyvolaných fotografických platní (tzv. „fotomaska“).
  Tento výrobok sa používa pri výrobe polovodičových doštičiek na fotografický prenos schém obvodov na doštičky. |
| --- | --- |

2.

Výrobok pozostávajúci z kremennej platničky potiahnutej chrómom s celkovými rozmermi 15 cm (D) × 15 cm (Š) × 0,6 cm (V), na ktorej sa vyrobia schémy obvodov rovnakým spôsobom ako v prípade exponovaných a vyvolaných fotografických platní (tzv. „fotomaska“).

Tento výrobok sa používa pri výrobe polovodičových doštičiek na fotografický prenos schém obvodov na doštičky.

3705 90 90

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1, 3 a) a 6 pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry, poznámkou 2 k 37 kapitole a znením číselných kódov KN 3705, 3705 90 a 3705 90 90.

Zatriedenie do položky 8486 je vylúčené, pretože „fotomaska“ nie je neoddeliteľnou súčasťou stroja používaného na výrobu polovodičových kryštálov alebo doštičiek, ale je to samostatne použiteľný a vymeniteľný nástroj s charakteristickými vlastnosťami.

Výrobok sa má zatriediť do položky 3705, pretože je to exponovaná a vyvolaná fotografická platňa druhu používaného na premietanie statickej snímky na doštičku.

| 3. | Zariadenie určené na zintenzívnenie množstva prirodzeného svetla v miestnosti, pozostávajúce z prizmatickej šošovky kupoly, systému rúrok a rozptyľovacích šošoviek.
  Zariadenie zachytáva svetlo pomocou kupoly na streche a cez vnútorný odrazový systém ho vedie k stropu miestnosti, kde sa svetlo rozptýli. |
| --- | --- |

3.

Zariadenie určené na zintenzívnenie množstva prirodzeného svetla v miestnosti, pozostávajúce z prizmatickej šošovky kupoly, systému rúrok a rozptyľovacích šošoviek.

Zariadenie zachytáva svetlo pomocou kupoly na streche a cez vnútorný odrazový systém ho vedie k stropu miestnosti, kde sa svetlo rozptýli.

9013 80 90

Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 pre interpretáciu kombinovanej nomenklatúry a znením číselných kódov KN 9013, 9013 80 a 9013 80 90.

Zatriedenie do položky 9405 ako svietidlo alebo jeho časť a súčasť je vylúčené, pretože zariadenie nevytvára svetlo, ale zachytáva, prenáša a rozptyľuje denné svetlo použitím optických prostriedkov.

Preto sa výrobok zatrieďuje do položky 9013 ako optický prístroj.

---

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/6

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 458/2008

z 26. mája 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002 z 20. decembra 2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi (1), a najmä na jeho články 19 a 20,

keďže:

| (1) | Predsedníctvo certifikačnej schémy Kimberleyského procesu svojím oznámením z 20. novembra 2007 rozhodlo o doplnení Konžskej republiky do zoznamu účastníkov od 8. novembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Predsedníctvo certifikačnej schémy Kimberleyského procesu svojím oznámením z 20. novembra 2007 rozhodlo o doplnení Konžskej republiky do zoznamu účastníkov od 8. novembra 2007.

| (2) | Príloha II by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(2)

Príloha II by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (3) | Bulharsko, Nemecko a Rumunsko informovali Komisiu o úpravách v kontaktných údajoch svojich orgánov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

Bulharsko, Nemecko a Rumunsko informovali Komisiu o úpravách v kontaktných údajoch svojich orgánov Spoločenstva.

| (4) | Príloha III by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(4)

Príloha III by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 2368/2002 sa týmto nahrádza prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 2368/2002 sa týmto nahrádza prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. mája 2008

Za Komisiu

Benita FERRERO-WALDNER

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 28. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1226/2007 (Ú. v. EÚ L 277, 20.10.2007, s. 7).

1

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA II

Zoznam účastníkov certifikačnej schémy Kimberleyského procesu a ich náležite určené príslušné orgány, ako je uvedené v článkoch 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 a 20

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

Luanda

Angola

ARMÉNSKO

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

Yerevan

Armenia

AUSTRÁLIA

| Community Protection Section |
| --- |
| Australian Customs Section |
| Customs House, 5 Constitution Avenue |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Community Protection Section

Australian Customs Section

Customs House, 5 Constitution Avenue

Canberra ACT 2601

Australia

| Minerals Development Section |
| --- |
| Department of Industry, Tourism and Resources |
| GPO Box 9839 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Minerals Development Section

Department of Industry, Tourism and Resources

GPO Box 9839

Canberra ACT 2601

Australia

BANGLADÉŠ

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Export Promotion Bureau |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Ministry of Commerce

Export Promotion Bureau

Dhaka

Bangladesh

BIELORUSKO

| Department of Finance |
| --- |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Department of Finance

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSWANA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRAZÍLIA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco ‚U’ — 3o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco ‚U’ — 3o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANADA

| | Medzinárodne:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Medzinárodne:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | Pre vzor kanadského certifikátu KP:





  Stewardship Division |
| --- | --- |
| International and Domestic Market Policy Division |
| Mineral and Metal Policy Branch |
| Minerals and Metals Sector |
| Natural Resources Canada |
| 580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6 |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Pre vzor kanadského certifikátu KP:

Stewardship Division

International and Domestic Market Policy Division

Mineral and Metal Policy Branch

Minerals and Metals Sector

Natural Resources Canada

580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

| | Všeobecné informácie:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 10th Floor, Area A-7 |
| 580 Booth Street |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Všeobecné informácie:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

10th Floor, Area A-7

580 Booth Street

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

| Independent Diamond Valuators (IDV) |
| --- |
| Immeuble SOCIM, 2ème étage |
| BP 1613 Bangui |
| Central African Republic |

Independent Diamond Valuators (IDV)

Immeuble SOCIM, 2ème étage

BP 1613 Bangui

Central African Republic

ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing |
| People’s Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing

People’s Republic of China

HONKONG, osobitná administratívna oblasť Čínskej ľudovej republiky

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA

| Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONŽSKÁ REPUBLIKA

| Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

POBREŽIE SLONOVINY

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| BP V 91 |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministry of Mines and Energy

BP V 91

Abidjan

Côte d’Ivoire

CHORVÁTSKO

| Ministry of Economy |
| --- |
| Zagreb |
| Republic of Croatia |

Ministry of Economy

Zagreb

Republic of Croatia

EURÓPSKE SPOLOČENSTVO

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

B-1049 Brussels

Belgium

GHANA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GUINEA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GUYANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg |
| Mumbai 400 004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg

Mumbai 400 004

India

INDONÉZIA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IZRAEL

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| P.O. Box 3007 |
| 52130 Ramat Gan |
| Israel |

Ministry of Industry and Trade

P.O. Box 3007

52130 Ramat Gan

Israel

JAPONSKO

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-11-1, Shibakoen Minato-ku |
| 105-8519 Tokyo |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-11-1, Shibakoen Minato-ku

105-8519 Tokyo

Japan

| Mineral and Natural Resources Division |
| --- |
| Agency for Natural Resources and Energy |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo |
| Japan |

Mineral and Natural Resources Division

Agency for Natural Resources and Energy

Ministry of Economy, Trade and Industry

1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo

Japan

KÓREJSKÁ REPUBLIKA

| UN Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Government Complex Building |
| 77 Sejong-ro, Jongro-gu |
| Seoul |
| Korea |

UN Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Government Complex Building

77 Sejong-ro, Jongro-gu

Seoul

Korea

| Trade Policy Division |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Enterprise |
| 1 Joongang-dong, Kwacheon-City |
| Kyunggi-do |
| Korea |

Trade Policy Division

Ministry of Commerce, Industry and Enterprise

1 Joongang-dong, Kwacheon-City

Kyunggi-do

Korea

LAOSKÁ ĽUDOVODEMOKRATICKÁ REPUBLIKA

| Department of Foreign Trade, |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Foreign Trade,

Ministry of Commerce

Vientiane

Laos

LIBANON

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Beirut

Lebanon

LESOTHO

| Commission of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Commission of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBÉRIA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAJZIA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MAURÍCIUS

| Ministry of Commerce and Co-operatives |
| --- |
| Import Division |
| 2nd Floor, Anglo-Mauritius House |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Ministry of Commerce and Co-operatives

Import Division

2nd Floor, Anglo-Mauritius House

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

NAMÍBIA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

NÓRSKO

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

NOVÝ ZÉLAND

| | Úrad vydávajúci certifikát:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Úrad vydávajúci certifikát:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

| | Úrad pre dovoz a vývoz:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Úrad pre dovoz a vývoz:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

RUSKÁ FEDERÁCIA

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SIERRA LEONE

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SINGAPUR

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

JUŽNÁ AFRIKA

| South African Diamond Board |
| --- |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond Board

240 Commissioner Street

Johannesburg

South Africa

SRÍ LANKA

| Trade Information Service |
| --- |
| Sri Lanka Export Development Board |
| 42 Nawam Mawatha |
| Colombo 2 |
| Sri Lanka |

Trade Information Service

Sri Lanka Export Development Board

42 Nawam Mawatha

Colombo 2

Sri Lanka

ŠVAJČIARSKO

| State Secretariat for Economic Affairs |
| --- |
| Export Control Policy and Sanctions |
| Effingerstrasse 1 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs

Export Control Policy and Sanctions

Effingerstrasse 1

3003 Berne

Switzerland

TAIWAN, PENGHU, KINMEN A MATSU, samostatné colné územie

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

Taiwan

TANZÁNIA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

THAJSKO

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Department of Foreign Trade |
| 44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi |
| Muang District |
| Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Ministry of Commerce

Department of Foreign Trade

44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi

Muang District

Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| Directorate General — Mines and Geology |
| --- |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Directorate General — Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TURECKO

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Undersecretariat of Treasury |
| Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu |
| İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek |
| Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu

İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek

Ankara

Turkey

UKRAJINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev |
| 04119 Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev

04119 Ukraine

| International Department |
| --- |
| Diamond Factory ‚Kristall’ |
| 600 Letiya Street 21 |
| 21100 Vinnitsa |
| Ukraine |

International Department

Diamond Factory ‚Kristall’

600 Letiya Street 21

21100 Vinnitsa

Ukraine

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

| Dubai Metals and Commodities Centre |
| --- |
| PO Box 63 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

Dubai Metals and Commodities Centre

PO Box 63

Dubai

United Arab Emirates

SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ

| U.S. Department of State |
| --- |
| 2201 C St., N.W. |
| Washington D.C. |
| United States of America |

U.S. Department of State

2201 C St., N.W.

Washington D.C.

United States of America

VENEZUELA

| Ministry of Basic Industries and Mines |
| --- |
| Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9 |
| Caracas |
| Venezuela |

Ministry of Basic Industries and Mines

Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9

Caracas

Venezuela

VIETNAM

| Export-Import Management Department |
| --- |
| Ministry of Trade of Vietnam |
| 31 Trang Tien |
| Hanoi 10.000 |
| Vietnam |

Export-Import Management Department

Ministry of Trade of Vietnam

31 Trang Tien

Hanoi 10.000

Vietnam

ZIMBABWE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe“. |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe“.

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA III

Zoznam príslušných orgánov členských štátov a ich úlohy, ako sú uvedené v článkoch 2 a 19

BELGICKO

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel.: (32-3) 206 94 70 |
| Fax: (32-3) 206 94 90 |
| E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel.: (32-3) 206 94 70

Fax: (32-3) 206 94 90

E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

V Belgicku sa kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov požadované nariadením (ES) č. 2368/2002 a colné odbavenie uskutočňujú iba prostredníctvom tohto orgánu:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BULHARSKO

| Ministry of Finance |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Tel.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15 |
| Fax: (359-2) 98 12 498 |
| E-mail: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Tel.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15

Fax: (359-2) 98 12 498

E-mail: feedback@minfin.bg

ČESKÁ REPUBLIKA

V Českej republike sa kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov požadované nariadením (ES) č. 2368/2002 a colné odbavenie uskutočňujú iba prostredníctvom tohto orgánu:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793 |
| Fax: (420-2) 61 33 38 70 |
| E-mail: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793

Fax: (420-2) 61 33 38 70

E-mail: diamond@cs.mfcr.cz

NEMECKO

V Nemecku sa kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov požadované nariadením (ES) č. 2368/2002 vrátane vydávania certifikátov Spoločenstva uskutočňujú iba prostredníctvom tohto orgánu:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel.: (49-6781) 56 27-0 |
| Fax: (49-6781) 56 27-19 |
| E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel.: (49-6781) 56 27-0

Fax: (49-6781) 56 27-19

E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de

Na účely článku 5 ods. 3, článkov 6, 9, 10, článku 14 ods. 3, článkov 15 a 17 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú najmä povinností podávať správy Komisii, bude ako príslušný nemecký orgán konať tento orgán:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82 |
| Fax: (49-911) 376 22 70 |
| E-mail: diamondcert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82

Fax: (49-911) 376 22 70

E-mail: diamondcert@ofdn.bfinv.de

RUMUNSKO

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1 |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România, |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Tel.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Fax: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România,

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Tel.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Fax: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Tel.: (44-207) 008 6903 |
| Fax: (44-207) 008 3905 |
| E-mail: GDO@gtnet.gov.uk“ |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Tel.: (44-207) 008 6903

Fax: (44-207) 008 3905

E-mail: GDO@gtnet.gov.uk“

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ODPORÚČANIA

Rada

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/13

---

ODPORÚČANIE RADY

zo 14. mája 2008

o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (2008 – 2010)

(2008/390/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 99 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

so zreteľom na diskusiu v Európskej rade 13. a 14. marca 2008,

keďže uznesenie o odporúčaní Komisie bolo prijaté Európskym parlamentom,

TÝMTO ODPORÚČA:

ODDIEL A

MAKROEKONOMICKÉ POLITIKY PRE RAST A ZAMESTNANOSŤ

A.1.   Makroekonomické politiky, ktoré vytvárajú podmienky pre vyšší rast a zamestnanosť

Zabezpečenie hospodárskej stability na zvýšenie zamestnanosti a rastového potenciálu

Na podporu vyváženého hospodárskeho rastu a plné uplatnenie súčasného rastového potenciálu sú nevyhnutné kvalitné makroekonomické politiky a štrukturálne reformy na produktovom, pracovnom a kapitálovom trhu. K rastu a zamestnanosti môžu prispieť aj menové politiky prostredníctvom zabezpečovania cenovej stability (bez toho, aby sa ohrozilo plnenie tohto cieľa) aj podporovaním iných všeobecných hospodárskych politík. Pre nové členské štáty bude dôležité, aby menová politika a politika výmenných kurzov prispievali k dosiahnutiu konvergencie. Režimy výmenných kurzov tvoria významnú súčasť celkového rámca hospodárskej a menovej politiky a mali by sa orientovať na dosiahnutie reálnej a trvalo udržateľnej nominálnej konvergencie. Tieto snahy by sa vo vhodnej etape po pristúpení mali posilniť účasťou v systéme mechanizmu výmenných kurzov (ERM II).

Zabezpečenie zdravej rozpočtovej pozície umožní úplné a symetrické pôsobenie automatických rozpočtových stabilizátorov v priebehu cyklu zamerané na stabilizáciu produkcie okolo úrovne potenciálu. Pre členské štáty, ktoré už dosiahli stabilnú rozpočtovú pozíciu, je úlohou túto pozíciu udržať. Pre ostatné členské štáty je dôležité (najmä ak sa zlepšia ekonomické podmienky) prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov, a tým sa vyhnúť procyklickej politike a dostať sa pred nasledujúcim hospodárskym oslabením do pozície, v ktorej je zabezpečený dostatočný priestor pre úplné pôsobenie automatických stabilizátorov v priebehu daného cyklu. Konkrétne by členské štáty, ktoré sú členmi eurozóny a systému ERM II a ktoré zatiaľ nesplnili svoje strednodobé rozpočtové ciele (MTO), mali dosiahnuť v súlade so správou o reforme Paktu stability a rastu schválenou na zasadnutí Európskej rady 22. marca 2005 ako štandard ročnú mieru úpravy v cyklickom vyjadrení bez jednorazových a dočasných opatrení vo výške 0,5 % HDP.

Strednodobé rozpočtové ciele jednotlivých členských štátov sa líšia v závislosti od rôznych hospodárskych a rozpočtových pozícií a vývoja. V súlade s reformou Paktu stability a rastu v roku 2005 sa MTO prehodnotia, aby sa v nich lepšie zohľadnilo fiškálne zaťaženie vyplývajúce zo starnutia populácie. Vhodne doplniť pakt a podporiť dosahovanie cieľov by malo (tiež v súlade s reformou v roku 2005) aj zavedenie a posilnenie vnútroštátnych rozpočtových pravidiel a inštitúcií vrátane mechanizmov monitorovania.

Ďalšia náročná úloha makroekonomickej politiky niektorých štátov vyplýva z toho, že musia fungovať v prostredí rýchleho ekonomického dobiehania, čo je v rôznej miere spojené s vonkajším deficitom, rýchlym rastom úverov a rozvojom finančného sektora. V záujme tlmenia vonkajších a vnútorných nerovnováh je dôležitá fiškálna zdržanlivosť, účinný finančný dohľad a podpora konkurencieschopnosti. Jedným z dôležitých spôsobov udržania zahraničného deficitu v pásme, v ktorom možno zabezpečiť stabilné financovanie činností z vonkajších zdrojov, je obozretná fiškálna politika. Okrem prínosu pre zdravú rozpočtovú pozíciu má zdržanlivosť vo fiškálnej oblasti vplyv aj na zníženie rizika zvýšenia domáceho dopytu s následkom pretrvávajúcej vysokej inflácie a výskytu makrofinančných rizík, ktoré by mohli spôsobiť výkyvy reálnych výmenných kurzov a dlhotrvajúcu stratu konkurencieschopnosti. Zásadnou úlohou štrukturálnych reforiem a vhodnej koordinácie politík je pomôcť hospodárstvam, aby odolali prípadnému nepriaznivému vývoju svetovej ekonomiky.

Usmernenie 1. Zabezpečiť hospodársku stabilitu pre trvalo udržateľný rast

| 1. | V súlade s Paktom stability a rastu by členské štáty mali plniť svoje strednodobé rozpočtové ciele. Pokiaľ tento cieľ ešte nesplnili, mali by prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na jeho dosiahnutie. Členské štáty by sa mali vyhýbať procyklickým fiškálnym politikám. Okrem toho je nevyhnutné, aby členské štáty s nadmerným deficitom podnikali účinné kroky na jeho odstránenie. |
| --- | --- |

1.

V súlade s Paktom stability a rastu by členské štáty mali plniť svoje strednodobé rozpočtové ciele. Pokiaľ tento cieľ ešte nesplnili, mali by prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na jeho dosiahnutie. Členské štáty by sa mali vyhýbať procyklickým fiškálnym politikám. Okrem toho je nevyhnutné, aby členské štáty s nadmerným deficitom podnikali účinné kroky na jeho odstránenie.

| 2. | Členské štáty vykazujúce deficit bežného účtu, ktorý predstavuje riziko, že bude neudržateľný, by mali pracovať na jeho odstránení prostredníctvom štrukturálnych reforiem, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a v prípade potreby aj prostredníctvom fiškálnej politiky. Pozri aj integrované usmernenie Prispievať k dynamickej a fungujúcej EMÚ (č. 6). |
| --- | --- |

2.

Členské štáty vykazujúce deficit bežného účtu, ktorý predstavuje riziko, že bude neudržateľný, by mali pracovať na jeho odstránení prostredníctvom štrukturálnych reforiem, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a v prípade potreby aj prostredníctvom fiškálnej politiky. Pozri aj integrované usmernenie Prispievať k dynamickej a fungujúcej EMÚ (č. 6).

Zabezpečiť hospodársku a fiškálnu udržateľnosť ako základ zvýšenia zamestnanosti

Pokiaľ sa vo väčšom rozsahu nezmenia politiky a správanie, starnutie populácie v Európe prinesie riziká pre dlhodobú udržateľnosť ekonomiky Európskej únie spôsobené znížením rastu potenciálnej produkcie na obyvateľa z dôvodu zníženia podielu obyvateľstva v produktívnom veku a zvýšením výdavkov na financovanie systémov dôchodkového, sociálneho a zdravotného zabezpečenia, ako aj dlhodobej starostlivosti. A pokiaľ sa nebudú tieto otázky riešiť včas, potenciálny vývoj by mohol viesť k podstatnému zvýšeniu dlhového zaťaženia. Ako sa ukázalo v správe Komisie o udržateľnosti, viaceré členské štáty sú vystavené vysokému riziku nezachovania trvalej udržateľnosti a mnoho ďalších strednému riziku.

Členské štáty by mali riešiť hospodárske dôsledky starnutia populácie v súlade s overenou trojdielnou stratégiou riešenia rozpočtových dôsledkov starnutia. Tá pozostáva jednak z vhodnej kombinácie politík zameraných na dosiahnutie uspokojivého tempa znižovania zadlženia (vrátane splnenia MTO) a na vytvorenie stimulov na zvýšenie mier zamestnanosti a ponuky pracovných síl s cieľom kompenzovať vplyv budúceho poklesu podielu osôb v produktívnom veku a jednak z reforiem dôchodkových systémov a systémov zdravotnej starostlivosti. Dôležité je tiež modernizovať systémy sociálneho zabezpečenia s cieľom zaistiť, aby boli finančne životaschopné, stimulovali obyvateľstvo v produktívnom veku na aktívnu účasť na trhu práce a zároveň podporovali plnenie vlastných cieľov z hľadiska dostupnosti a primeranosti. Lepšia interakcia medzi systémami sociálnej ochrany a trhmi práce môže odstrániť rušivé vplyvy a podnietiť predĺženie produktívneho veku na základe predĺženia priemernej dĺžky života. Presadzovanie politík v oblasti zdravia vrátane preventívnej zdravotnej starostlivosti by mohlo napomôcť zvýšenie podielu časti života prežitého v dobrom zdraví, a tým podporiť udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti.

Usmernenie 2. Zabezpečiť hospodársku a fiškálnu udržateľnosť ako základ zvýšenia zamestnanosti

Členské štáty by mali v súvislosti s prognózovanými nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva:

| 1. | dosiahnuť uspokojivé tempo znižovania štátneho dlhu s cieľom posilniť verejné financie; |
| --- | --- |

1.

dosiahnuť uspokojivé tempo znižovania štátneho dlhu s cieľom posilniť verejné financie;

| 2. | zreformovať a posilniť systémy dôchodkového a sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti na zaistenie ich finančnej životaschopnosti, sociálnej primeranosti a dostupnosti; |
| --- | --- |

2.

zreformovať a posilniť systémy dôchodkového a sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti na zaistenie ich finančnej životaschopnosti, sociálnej primeranosti a dostupnosti;

| 3. | prijať opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce a ponuky pracovných síl najmä medzi ženami, mladými a staršími pracovníkmi a podporovať celoživotný prístup k práci, aby sa v hospodárstve zvýšil počet odpracovaných hodín. |
| --- | --- |

3.

prijať opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce a ponuky pracovných síl najmä medzi ženami, mladými a staršími pracovníkmi a podporovať celoživotný prístup k práci, aby sa v hospodárstve zvýšil počet odpracovaných hodín.

Pozri aj integrované usmernenie Podporovať celoživotný prístup k práci (č. 18 a 4, 19 a 21).

Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť

Dobre navrhnuté daňové a výdavkové systémy, ktoré podporujú efektívne prideľovanie zdrojov, sú nevyhnutným predpokladom, aby bol verejný sektor schopný plne prispievať k rastu a zamestnanosti. To možno dosiahnuť presmerovaním výdavkov v prospech kategórií zvyšujúcich rast, ako je výskum a vývoj, fyzická infraštruktúra, environmentálne neškodné technológie, ľudský kapitál a znalosti, a to bez toho, aby sa ohrozilo plnenie cieľov hospodárskej stability a trvalej udržateľnosti. Verejné zdroje sa musia využívať čo najefektívnejšie a najúčinnejšie. Členské štáty môžu pomôcť pri regulácii výdavkových kategórií pomocou vhodných rozpočtových inštitúcií a fiškálnych rámcov, ako je uplatňovanie výdavkových pravidiel a využívanie výkonového rozpočtovania, ktorým sa dôraz presúva od míňania prostriedkov na skutočné dosahovanie výsledkov, a zavedením hodnotiacich mechanizmov, ktorými sa zabezpečí, že jednotlivé reformné opatrenia a celkové reformné balíky sú dobre navrhnuté. Kľúčové priority ekonomiky EÚ sa musia klásť na zaručenie, že daňové štruktúry a ich vzájomné pôsobenie so systémom sociálnych dávok motivujú k práci a investíciám, presadzovanie vyššieho rastu prostredníctvom vyššej zamestnanosti a investícií a zlepšenie efektívnosti a účinnosti výdavkov s cieľom skvalitniť verejné financie.

Usmernenie 3. Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť

Členské štáty by mali bez toho, aby boli dotknuté usmernenia o hospodárskej stabilite a trvalej udržateľnosti, presmerovať zloženie verejných výdavkov v prospech kategórií, ktoré v súlade s lisabonskou stratégiou zvyšujú rast, prispôsobiť daňovú štruktúru na posilnenie rastového potenciálu, zabezpečiť zavedenie mechanizmov hodnotenia vzťahu medzi verejnými výdavkami a dosahovaním cieľov politík a zabezpečiť celkový jednotný charakter súborov reformných opatrení.

Pozri aj integrované usmernenie Podporovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov a posilňovať synergie medzi ochranou životného prostredia a rastom (č. 11).

Zabezpečiť, aby vývoj miezd prispieval k rastu a stabilite a dopĺňal štrukturálne reformy

Vývoj miezd môže prispievať k stabilným makroekonomickým podmienkam a takej kombinácii politík, ktorá je priaznivá pre zamestnanosť. To si vyžaduje, aby zvyšovanie reálnych miezd bolo v súlade s príslušnou mierou rastu produktivity v strednodobom rámci a mierou ziskovosti, ktorá umožňuje investície zvyšujúce produktivitu, kapacitu a zamestnanosť. Toto si vyžaduje, aby dočasné faktory, napríklad výkyvy produktivity spôsobené cyklickými faktormi alebo jednorazové zvýšenia celkovej miery inflácie, nespôsobovali neudržateľný rast miezd a aby vývoj miezd odzrkadľoval podmienky na miestnych trhoch práce. V krajinách s klesajúcimi podielmi na trhu je potrebná zdržanlivosť v oblasti miezd a reformy zamerané na rast produktivity, aby sa upravili náklady na jednotku práce s cieľom obnoviť konkurencieschopnosť. Tieto záležitosti je potrebné zohľadniť aj v rámci nepretržitého dialógu a výmeny informácií medzi menovými a fiškálnymi orgánmi a sociálnymi partnermi prostredníctvom makroekonomického dialógu.

Usmernenie 4. V záujme zabezpečenia, aby vývoj miezd prispieval k makroekonomickej stabilite a rastu a k zvýšeniu prispôsobivosti, by členské štáty mali presadzovať vhodné rámcové podmienky pre systémy kolektívneho vyjednávania o mzdách a zároveň plne rešpektovať úlohu sociálnych partnerov, aby sa presadzoval súlad vývoja nominálnych miezd a nákladov na prácu s cenovou stabilitou a vývojom produktivity v strednodobom rámci, pričom je potrebné zohľadňovať rozdiely v kvalifikácii pracovnej sily a v podmienkach na miestnom trhu práce.

Pozri aj integrované usmernenie Zabezpečiť taký vývoj nákladov na prácu a mechanizmy stanovovania miezd, ktoré podporujú zamestnanosť (č. 22).

Podporovať väčší súlad medzi makroekonomickými politikami, štrukturálnymi politikami a politikami zamestnanosti

Úlohou silných makroekonomických politík je vytvoriť podmienky podporujúce tvorbu zamestnanosti a rast. Štrukturálne reformy, ktoré sú v krátkodobom a strednodobom horizonte v súlade so stabilnými fiškálnymi pozíciami, sú nevyhnutné na zvyšovanie produktivity a zamestnanosti v strednodobom horizonte, čím vedú k plnej realizácii a posilňovaniu rastového potenciálu. Prispievajú tiež k fiškálnej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a odolnosti voči náhlym zmenám. Na získanie všetkých výhod zo štrukturálnych reforiem zameraných na rast a zamestnanosť sú zároveň rozhodujúce vhodné makroekonomické politiky. Najdôležitejšou črtou celkovej ekonomickej stratégie členských štátov je zabezpečiť, aby mali jednotný súbor štrukturálnych politík, ktoré podporujú makroekonomický rámec, a naopak, makroekonomický rámec vhodný pre štrukturálne politiky. Trhové reformy a investície do ľudského kapitálu by mali v prvom rade zlepšiť celkovú prispôsobivosť a pružnosť hospodárstiev pri zmenách cyklických hospodárskych podmienok a dlhodobejších trendoch, ako je napríklad globalizácia a technologický vývoj. V tomto smere je dôležitá reforma daňových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia, aby sa oplatilo pracovať a aby sa minimalizovali všetky aspekty odrádzajúce od účasti na trhu práce.

Usmernenie 5. Podporovať väčší súlad medzi makroekonomickými politikami, štrukturálnymi politikami a politikami zamestnanosti

Ako odpoveď na globalizáciu, technologický pokrok, zmenu dopytu a cyklické zmeny by členské štáty mali presadzovať reformy trhov práce a produktových trhov, čím sa zároveň zvyšuje rastový potenciál, a podporovať makroekonomický rámec zvyšovaním pružnosti, mobility a prispôsobivosti trhov práce a produktových trhov. Členské štáty by mali najmä dodať nový impulz daňovým reformám a reformám sociálneho zabezpečenia, aby sa zlepšili stimuly a oplatilo pracovať, zvýšiť prispôsobivosť trhov práce, na ktorých by sa mala spájať pružnosť s istotou v oblasti zamestnanosti, a zlepšiť zamestnateľnosť investovaním do ľudského kapitálu.

Pozri tiež integrované usmernenie Podporovať flexibilitu v spojení s istotou zamestnania a znižovať segmentáciu trhov práce s náležitým zreteľom na úlohu sociálnych partnerov (č. 21 a 19).

A.2.   Zabezpečenie dynamickej a fungujúcej eurozóny

Od vytvorenia eurozóny pred takmer desiatimi rokmi do nej vstúpili ďalšie štyri krajiny. Euro pomohlo v krajinách eurozóny upevniť ekonomickú stabilitu a v dôsledku toho vytvoriť v týchto krajinách priaznivé finančné podmienky a zmierniť vplyvy vonkajších výkyvov výmenných kurzov. Nízky rast výkonnosti v niektorých častiach eurozóny a pretrvávajúce rozdiely v raste a inflácii medzi krajinami eurozóny vyvolávajú otázky, či vnútorná úprava v rámci eurozóny prebieha hladko, a naznačujú, že hospodárske politiky a štruktúry správy ešte nemusia byť úplne prispôsobené na to, aby tieto krajiny úplne ťažili z výhod, ktoré menová únia ponúka. Keďže krajiny eurozóny už nemôžu nezávisle využívať menovú politiku a politiku výmenných kurzov, je nevyhnutné vykonať ďalšie štrukturálne reformy podporujúce hladkú adaptáciu v prípade hospodárskych šokov a opätovné nastolenie konkurencieschopnosti, a teda zabezpečenie hospodárskeho rastu na udržateľnom základe.

Súbor politík v eurozóne musí podporovať hospodárske oživenie a súčasne dbať na dlhodobú udržateľnosť a stabilitu. V súčasnej situácii je potrebné, aby tento súbor politík podporil dôveru medzi spotrebiteľmi a investormi, s čím súvisí aj potreba naďalej venovať pozornosť strednodobej stabilite. Rozpočtová politika musí na jednej strane zabezpečiť fiškálnu pozíciu, ktorá podporuje cenovú stabilitu a je v súlade s potrebou pripraviť sa na vplyv starnutia populácie, a na strane druhej dosiahnuť také zloženie verejných výdavkov a príjmov, ktoré podporuje hospodársky rast. V apríli 2007 sa euroskupina dohodla, že „... pri využití priaznivých cyklických podmienok by väčšina členov eurozóny dosiahla svoje strednodobé ciele v roku 2008 alebo 2009, pričom najneskorší cieľ všetkých by mal byť rok 2010“. V dôsledku vysokého podielu verejného sektora na hospodárskej aktivite eurozóny má kvalita verejného financovania výrazný dosah na hospodársku výkonnosť. Je tiež veľmi dôležité, aby sa zdroje vynakladali efektívne a účinne, s ohľadom na podporu rastového potenciálu a s cieľom minimalizovať narušenia vyplývajúce z verejného financovania. Komplexné štrukturálne reformy časom umožnia eurozóne zvýšiť svoj rastový potenciál a zabezpečiť, aby výraznejší rast nevytvoril potenciál pre vyššiu infláciu. Reformy zabezpečujúce adaptabilnejšie, inkluzívnejšie a integrovanejšie trhy práce, intenzívnejšiu hospodársku súťaž na produktových trhoch a hlbšiu integráciu finančných trhov, doplnené o makroekonomické politiky orientované na rast a stabilitu, sú pre členské štáty eurozóny osobitne významné, keďže majú veľký vplyv na ich schopnosť primerane sa prispôsobiť šokom.

Na to, aby eurozóna prispievala k medzinárodnej hospodárskej stabilite a lepšie zastupovala svoje hospodárske záujmy, musí naplno uplatniť svoju úlohu v medzinárodnej spolupráci v oblasti menovej a hospodárskej politiky. Hoci rozhodnutie vymenúvať predsedu euroskupiny na dvojročné funkčné obdobie od roku 2005 prinieslo vyššiu stabilitu vonkajšej reprezentácie eurozóny, táto reprezentácia by sa mala ďalej skvalitniť v súlade s platnými zmluvami, aby sa eurozóna mohla ujať vedúcej strategickej úlohy v rozvoji globálneho hospodárskeho systému, ktorá zodpovedá jej hospodárskemu významu.

V eurozóne sa jednotlivé vplyvy vo výraznejšej miere prenášajú na partnerské krajiny, a teda je najsilnejšia potreba spoločného programu. Spoločnou menou a spoločnou menovou politikou sa koordinácia rozširuje o ďalší rozmer, ktorým sa posilňuje úloha eurozóny pri zvyšovaní rastu a vytváraní pracovných miest v rámci celej EÚ.

Usmernenie 6. S cieľom prispievať k dynamickej a fungujúcej EMÚ musia členské štáty eurozóny zabezpečiť lepšiu koordináciu svojich hospodárskych a rozpočtových politík, najmä:

| 1. | venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu; |
| --- | --- |

1.

venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu;

| 2. | prispievať k súboru politík, ktorým sa podporuje hospodárske oživenie a ktorý je v súlade s cenovou stabilitou, čím sa z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôvera medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a zároveň podporuje dlhodobo udržateľný rast; |
| --- | --- |

2.

prispievať k súboru politík, ktorým sa podporuje hospodárske oživenie a ktorý je v súlade s cenovou stabilitou, čím sa z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôvera medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a zároveň podporuje dlhodobo udržateľný rast;

| 3. | presadzovať štrukturálne reformy, ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti, a |
| --- | --- |

3.

presadzovať štrukturálne reformy, ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti, a

| 4. | zabezpečiť, aby bol vplyv eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom. |
| --- | --- |

4.

zabezpečiť, aby bol vplyv eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom.

ODDIEL B

MIKROEKONOMICKÉ REFORMY NA ZVÝŠENIE RASTOVÉHO POTENCIÁLU EURÓPY

Na zvýšenie rastového potenciálu EÚ a podporu makroekonomickej stability sú nevyhnutné štrukturálne reformy, pretože zvyšujú efektívnosť a prispôsobivosť európskeho hospodárstva. Rast produktivity podporuje hospodárska súťaž, ľudský kapitál, investície, inovácie. Na zvýšenie rastového potenciálu Európy je potrebné dosiahnuť pokrok v tvorbe pracovných miest, ako aj v raste produktivity. Rast produktivity EÚ sa po viac ako desaťročnom zaostávaní za rastom produktivity USA od polovice roka 2005 zrýchlil, aj keď v niektorých sektoroch služieb zostal pribrzdený. Udržať si toto zlepšenie je hlavnou úlohou, pred ktorou Únia stojí, a to najmä s ohľadom na starnutie jej obyvateľstva. Odhaduje sa, že samotné starnutie obyvateľstva zníži súčasnú mieru potenciálneho rastu takmer o polovicu. Pokračovanie rastu produktivity, lepšie motivovaná pracovná sila s lepším vzdelaním a zručnosťami a zvyšovanie počtu odpracovaných hodín sú preto nevyhnutné na zachovanie a zvyšovanie životnej úrovne v budúcnosti a na zabezpečenie vysokej úrovne sociálnej ochrany. Okrem toho sa intenzívnejšou spoluprácou medzi jednotlivými úrovňami štátnej správy dosiahne zosúladenejšia, koordinovanejšia a účinnejšia tvorba politík.

B.1.   Znalosti a inovácie – hybná sila trvalo udržateľného rastu

Znalosti získané prostredníctvom investícií do výskumu a vývoja, procesu inovácie, vzdelávania, zručností a celoživotného učenia predstavujú rozhodujúci faktor podpory dlhodobého rastu. Politiky zamerané na zvýšenie investícií do znalostí a posilnenie inovačnej kapacity hospodárstva EÚ tvoria ťažisko Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Z tohto dôvodu sa národné a regionálne programy na obdobie rokov 2007 – 2013 v súlade s lisabonskými cieľmi vo zvýšenej miere zameriavajú na investície do týchto oblastí.

Zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja v súvislosti s vytvorením európskeho znalostného priestoru

Vysoká úroveň výskumu a vývoja predstavuje kľúčový vklad do procesu inovácie, a teda významnou mierou prispieva k našej konkurencieschopnosti v budúcnosti. Výskum a vývoj ovplyvňuje hospodársky rast rôznymi spôsobmi: po prvé môže prispievať k vzniku nových trhov alebo výrobných postupov; po druhé môže viesť k postupnému zlepšovaniu existujúcich výrobkov a výrobných postupov; po tretie zvyšuje schopnosť krajiny preberať nové technológie a po štvrté sa ním presadzuje inovačný potenciál. Pri dosahovaní udržateľného rastu zohrávajú významnú úlohu environmentálne technológie a ekoinovácia.

V súčasnosti EÚ vynakladá na výskum a vývoj približne 1,85 % HDP (hoci v jednotlivých členských štátoch sa táto hodnota pohybuje od 0,5 % do takmer 4 % HDP). Podiel výdavkov na výskum a vývoj na HDP od roku 2000 mierne poklesol. Okrem toho len približne 55 % výdavkov na výskum v EÚ financuje podnikateľský sektor. Nízka úroveň súkromných investícií do výskumu a vývoja sa označuje za jednu z hlavných príčin rozdielu v úrovni inovácií medzi EÚ a USA. Potrebný je rýchlejší pokrok smerom k vytvoreniu európskeho výskumného priestoru vrátane splnenia spoločného cieľa EÚ, ktorým je zvýšenie investícií do výskumu do roku 2010 na 3 % HDP. Členské štáty sa vyzývajú, aby vo svojich národných programoch reforiem a vo výročných správach o ich vykonávaní uvádzali ciele týkajúce sa výdavkov na výskum a vývoj a opatrenia na ich dosiahnutie, pričom by mali venovať osobitnú pozornosť začleneniu európskeho rozmeru do národných politík výskumu a vývoja. Hlavnou úlohou je vytvoriť rámcové podmienky, nástroje a stimuly, aby podniky viac investovali do výskumu.

Je potrebné zefektívniť verejné výdavky na výskum a zlepšiť prepojenia medzi verejným výskumom a súkromným sektorom. Mali by sa posilniť centrá a siete excelentnosti a koordinovaným spôsobom by sa mala vytvoriť moderná výskumná infraštruktúra, celkovo lepšie by sa mali využívať mechanizmy verejnej podpory na posilnenie inovácie v súkromnom sektore a zabezpečiť by sa mala aj vyššia účinnosť verejných investícií a modernizácia riadenia výskumných ústavov a univerzít. Je tiež nevyhnutné zabezpečiť, aby spoločnosti pôsobili v konkurenčnom prostredí, pretože hospodárska súťaž predstavuje významný stimul pre výdavky súkromného sektora na inováciu. Okrem toho je potrebné vynaložiť odhodlané úsilie na zvýšenie počtu a kvality výskumných pracovníkov pôsobiacich v Európe najmä získavaním väčšieho počtu študentov pre vedecké, technické a inžinierske disciplíny a podporovaním kariérneho rastu a znižovaním prekážok, ktoré bránia medzinárodnej, európskej a medzisektorovej mobilite výskumných pracovníkov, vrátane náboru a reintegrácie vynikajúcich vyslaných a zahraničných výskumných pracovníkov a študentov. Európsky rozmer výskumu a vývoja by sa mal posilniť, pokiaľ ide o spoločné financovanie, rozvoj kritického množstva výskumných pracovníkov a optimálneho počtu výskumných infraštruktúr na úrovni EÚ v prioritných oblastiach náročných na finančné prostriedky a odstraňovanie prekážok mobility výskumných pracovníkov, vysokoškolských pedagógov a študentov. Na zvýšenie kapacity vytvárať a prijímať nové poznatky je potrebné vynaložiť väčšie úsilie pri zlepšovaní a udržiavaní kvality vzdelávania, najmä vyššieho vzdelávania.

Usmernenie 7. Potvrdzuje sa celkový cieľ na rok 2010 na úrovni 3 % HDP, pričom by mal byť primerane rozdelený medzi súkromné a verejné investície; s cieľom zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja najmä zo strany súkromnej podnikateľskej sféry si členské štáty stanovia svoje osobitné priebežné ciele. Členské štáty by mali ďalej rozvíjať súbor opatrení vhodných na posilnenie výskumu a vývoja, najmä výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore, prostredníctvom:

| 1. | zlepšených rámcových podmienok a zabezpečenia toho, aby spoločnosti pôsobili v dostatočne konkurenčnom a atraktívnom prostredí; |
| --- | --- |

1.

zlepšených rámcových podmienok a zabezpečenia toho, aby spoločnosti pôsobili v dostatočne konkurenčnom a atraktívnom prostredí;

| 2. | účinnejších a efektívnejších verejných výdavkov na výskum a vývoj a rozvíjajúcich sa verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

2.

účinnejších a efektívnejších verejných výdavkov na výskum a vývoj a rozvíjajúcich sa verejno-súkromných partnerstiev;

| 3. | rozvoja a posilňovania centier excelentnosti vo vzdelávacích a výskumných inštitúciách v členských štátoch a v prípade potreby vytvárania nových centier a prostredníctvom zlepšovania spolupráce a prevodu technológií medzi verejnými výskumnými ústavmi a súkromnými podnikmi; |
| --- | --- |

3.

rozvoja a posilňovania centier excelentnosti vo vzdelávacích a výskumných inštitúciách v členských štátoch a v prípade potreby vytvárania nových centier a prostredníctvom zlepšovania spolupráce a prevodu technológií medzi verejnými výskumnými ústavmi a súkromnými podnikmi;

| 4. | rozvoja a lepšieho využívania stimulov na motivovanie súkromného výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

4.

rozvoja a lepšieho využívania stimulov na motivovanie súkromného výskumu a vývoja;

| 5. | modernizácie riadenia výskumných ústavov a univerzít; |
| --- | --- |

5.

modernizácie riadenia výskumných ústavov a univerzít;

| 6. | zabezpečenia dostatočnej ponuky kvalifikovaných výskumných pracovníkov získavaním väčšieho počtu študentov pre vedecké, technické a inžinierske disciplíny a podporou kariérneho rastu a európskej, medzinárodnej, ako aj medzisektorovej mobility výskumných a vývojových pracovníkov. |
| --- | --- |

6.

zabezpečenia dostatočnej ponuky kvalifikovaných výskumných pracovníkov získavaním väčšieho počtu študentov pre vedecké, technické a inžinierske disciplíny a podporou kariérneho rastu a európskej, medzinárodnej, ako aj medzisektorovej mobility výskumných a vývojových pracovníkov.

Podporovať inováciu

Dynamika európskeho hospodárstva závisí od jeho kreatívnej a inovačnej schopnosti. Je potrebné, aby sa na podporu inovácie vytvorili rámcové hospodárske podmienky. Predpokladom je dobre fungujúci finančný a produktový trh, ako aj efektívne a dostupné prostriedky na uplatňovanie práv duševného vlastníctva. Inovácie na trh často zavádzajú nové podniky, ktoré sa môžu stretávať s veľkými ťažkosťami pri získavaní finančných prostriedkov. Inovačnú činnosť by preto mali podporiť opatrenia na stimuláciu zakladania a rastu inovačných podnikov vrátane zlepšenia prístupu k finančným prostriedkom. Rozširovanie technológií a politiky na lepšie prepojenie vnútroštátnych inovačných a vzdelávacích systémov možno podporiť rozvojom inovačných centier a sietí, ako aj službami na podporu inovácií zameranými na malé a stredné podniky. Odovzdávanie znalostí prostredníctvom mobility výskumných pracovníkov, priamych zahraničných investícií alebo dovozu technológií je prospešné najmä pre zaostávajúce krajiny a regióny. Takisto je rozhodujúce ďalej posilniť integráciu znalostného trojuholníka, ktorý tvorí výskum a vývoj, vzdelávanie a inovácia. Základnými predpokladmi dosiahnutia excelentnosti a zabezpečenia inovácie je najmä vysoká kvalita systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

Rozsiahla inovačná stratégia EÚ sa preto zameriava na práva duševného vlastníctva, normalizáciu, využitie verejného obstarávania na stimuláciu inovácie, spoločné technologické iniciatívy, zvyšovanie inovácie na významných trhoch, spoluprácu medzi vyšším vzdelávaním, výskumom a podnikateľskou sférou vrátane inovácie z otvorených zdrojov, podporu inovácie v regiónoch, inováciu v sektore služieb a netechnologickú inováciu a zlepšovanie prístupu podnikov k financovaniu, najmä k rizikovému kapitálu.

Momentálnou dôležitou otázkou pre EÚ je nájsť riešenia v súvislosti so systémom patentových sporov a s patentom Spoločenstva.

Usmernenie 8. S cieľom podporovať všetky formy inovácie by sa členské štáty mali zamerať na:

| 1. | zlepšenie služieb na podporu inovácií najmä v oblasti ich šírenia a prenosu technológií; |
| --- | --- |

1.

zlepšenie služieb na podporu inovácií najmä v oblasti ich šírenia a prenosu technológií;

| 2. | vytváranie a rozvoj inovačných centier, sietí a inovačných inkubátorov, v rámci ktorých sa vytvoria kontakty medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a podnikmi, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, čo prispeje k vyrovnaniu technologických rozdielov medzi regiónmi; |
| --- | --- |

2.

vytváranie a rozvoj inovačných centier, sietí a inovačných inkubátorov, v rámci ktorých sa vytvoria kontakty medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a podnikmi, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, čo prispeje k vyrovnaniu technologických rozdielov medzi regiónmi;

| 3. | podporu cezhraničného odovzdávania znalostí vrátane znalostí z priamych zahraničných investícií; |
| --- | --- |

3.

podporu cezhraničného odovzdávania znalostí vrátane znalostí z priamych zahraničných investícií;

| 4. | podporu verejného obstarávania inovačných výrobkov a služieb; |
| --- | --- |

4.

podporu verejného obstarávania inovačných výrobkov a služieb;

| 5. | lepší prístup k vnútroštátnym a medzinárodným zdrojom financovania; |
| --- | --- |

5.

lepší prístup k vnútroštátnym a medzinárodným zdrojom financovania;

| 6. | efektívne a dostupné prostriedky presadzovania práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

6.

efektívne a dostupné prostriedky presadzovania práv duševného vlastníctva.

Šírenie informačných a komunikačných technológií (IKT) v súlade s cieľmi a činnosťami iniciatívy i2010 je taktiež významným prostriedkom zlepšovania produktivity a následne aj hospodárskeho rastu. EÚ nie je schopná v plnej miere zužitkovať výhody informačných a komunikačných technológií najmä v dôsledku pretrvávajúcich nedostatočných investícií do IKT, organizačnej inovácie a zručností súvisiacich s IKT. V záujme posilnenia budúcej konkurencieschopnosti európskych podnikov je potrebné viac a rozsiahlejšie využívať IKT a zriadiť bezproblémový jednotný trh v službách poskytovaných elektronickými komunikáciami. Je takisto dôležité znížiť fragmentáciu „elektronického vnútorného trhu“ a predchádzať jej, a to zavedením interoperabilných elektronických služieb medzi členskými štátmi vo všetkých segmentoch. Užitočnú bázu pre interoperabilitu a inováciu predstavujú otvorené normy v oblasti IKT. Je potrebné zaistiť aj bezpečnosť sietí a informácií a ochranu súkromia, ako aj konvergenciu. Členské štáty by mali podporovať využívanie širokopásmových sietí – okrem iného aj v regiónoch, ktoré majú v tejto súvislosti nedostatočné pokrytie – s cieľom rozvíjať znalostnú ekonomiku a znižovať regionálne rozdiely v hospodárskom, sociálnom a kultúrnom rozvoji a presadzovať rast a inovácie v nových službách podporou využívania vysokorýchlostných širokopásmových sietí.

Usmernenie 9. S cieľom podporovať šírenie a účinné využívanie IKT a budovať plne otvorenú informačnú spoločnosť by členské štáty mali:

| 1. | podporovať rozsiahle využívanie IKT vo verejných službách, v malých a stredných podnikoch a domácnostiach; |
| --- | --- |

1.

podporovať rozsiahle využívanie IKT vo verejných službách, v malých a stredných podnikoch a domácnostiach;

| 2. | stanoviť potrebný rámec pre súvisiace zmeny v organizácii práce v hospodárstve; |
| --- | --- |

2.

stanoviť potrebný rámec pre súvisiace zmeny v organizácii práce v hospodárstve;

| 3. | presadzovať výraznú účasť európskeho priemyslu v kľúčových oblastiach IKT; |
| --- | --- |

3.

presadzovať výraznú účasť európskeho priemyslu v kľúčových oblastiach IKT;

| 4. | podporovať rozvoj silného odvetvia IKT a odvetvia obsahu a dobre fungujúce trhy; |
| --- | --- |

4.

podporovať rozvoj silného odvetvia IKT a odvetvia obsahu a dobre fungujúce trhy;

| 5. | zaistiť zabezpečenie sietí a informácií, ako aj konvergenciu a interoperabilitu, aby sa vytvoril informačný priestor bez hraníc; |
| --- | --- |

5.

zaistiť zabezpečenie sietí a informácií, ako aj konvergenciu a interoperabilitu, aby sa vytvoril informačný priestor bez hraníc;

| 6. | podporiť zavádzanie širokopásmových sietí, okrem iného aj v regiónoch so slabým pokrytím, s cieľom rozvíjať znalostnú ekonomiku. Pozri aj integrované usmernenie Podporovať flexibilitu v spojení s istotou zamestnania a znižovať segmentáciu trhov práce s náležitým zreteľom na úlohu sociálnych partnerov (č. 21). |
| --- | --- |

6.

podporiť zavádzanie širokopásmových sietí, okrem iného aj v regiónoch so slabým pokrytím, s cieľom rozvíjať znalostnú ekonomiku. Pozri aj integrované usmernenie Podporovať flexibilitu v spojení s istotou zamestnania a znižovať segmentáciu trhov práce s náležitým zreteľom na úlohu sociálnych partnerov (č. 21).

Posilňovať konkurenčné výhody európskej priemyselnej základne

Silná priemyselná základňa má pre hospodárstvo Európy rozhodujúci význam. Konkurencieschopnosť EÚ závisí od schopnosti hospodárstva preorientovať činnosti do sektorov s vyššou produktivitou. Modernizáciu priemyselnej základne EÚ podporuje prístup, v ktorom verejné politiky napomáhajú inováciu a zamestnanosť a v ktorom sú regionálne a iné politiky integrované. Okrem toho na posilnenie a udržanie si vedúceho postavenia v hospodárskej a technologickej oblasti musí Európa zvýšiť svoju schopnosť rozvíjať a predávať nové technológie vrátane IKT a environmentálnych technológií. Mali by sa analyzovať a využívať prínosy spolupráce pri spoločnom riešení výskumných, regulačných a finančných problémov na európskej úrovni v prípadoch, ak členské štáty nemôžu z dôvodu veľkosti alebo rozsahu vyriešiť zlyhania trhu samostatne. EÚ sa stále nepodarilo úplne realizovať svoj technologický potenciál. Európska priemyselná politika by sa mala snažiť o vytvorenie korektného konkurenčného prostredia pre podniky na báze spravodlivej hospodárskej súťaže. Zužitkovaniu technologického potenciálu pomôže združovanie európskej excelentnosti, rozvoj verejno-súkromných partnerstiev a spolupráca medzi členskými štátmi v prípadoch, keď sú výhody pre spoločnosť väčšie ako pre súkromný sektor.

Usmernenie 10. Na posilňovanie konkurenčných výhod priemyselnej základne potrebuje Európa na celom svojom území pevnú priemyselnú štruktúru. Nevyhnutné presadzovanie modernej a aktívnej priemyselnej politiky znamená posilňovanie konkurenčných výhod priemyselnej základne okrem iného aj prispievaním k atraktívnym rámcovým podmienkam pre výrobu i služby a súčasné zabezpečenie vzájomného dopĺňania sa tejto činnosti na národnej, nadnárodnej a európskej úrovni. Členské štáty by mali:

| 1. | začať určením faktorov pridanej hodnoty a konkurencieschopnosti v kľúčových priemyselných odvetviach a riešením problémov súvisiacich s globalizáciou; |
| --- | --- |

1.

začať určením faktorov pridanej hodnoty a konkurencieschopnosti v kľúčových priemyselných odvetviach a riešením problémov súvisiacich s globalizáciou;

| 2. | zamerať sa aj na rozvoj nových technológií a trhov:






  a) | to znamená najmä snahu podporovať nové technologické iniciatívy založené na verejno-súkromných partnerstvách a spoluprácu medzi členskými štátmi, ktoré pomáhajú odstraňovať skutočné zlyhania trhu; |
| --- | --- | --- |

2.

zamerať sa aj na rozvoj nových technológií a trhov:

a)

to znamená najmä snahu podporovať nové technologické iniciatívy založené na verejno-súkromných partnerstvách a spoluprácu medzi členskými štátmi, ktoré pomáhajú odstraňovať skutočné zlyhania trhu;

| b) | taktiež to znamená vytváranie a rozvoj sietí regionálnych alebo miestnych zoskupení na území EÚ, v ktorých zohrávajú dôležitejšiu úlohu malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

b)

taktiež to znamená vytváranie a rozvoj sietí regionálnych alebo miestnych zoskupení na území EÚ, v ktorých zohrávajú dôležitejšiu úlohu malé a stredné podniky.

Pozri aj integrované usmernenie Lepšie reagovať na potreby trhu práce (č. 20).

Podporovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov

Trvalý úspech Únie závisí aj od riešenia okruhu problémov týkajúcich sa zdrojov a životného prostredia, ktoré v prípade zanedbania alebo riešenia neefektívnym spôsobom z hľadiska nákladov budú pôsobiť ako brzda ďalšieho rastu. Vývoj v poslednom období zdôraznil dôležitosť energetickej efektívnosti a zníženia citlivosti európskeho hospodárstva voči výkyvom cien ropy. Na zvýšenie bezpečnosti dodávok, zabezpečenie konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a dostupnosti cenovo primeraných energií a na boj proti zmenám klímy je potrebný integrovaný prístup ku klimatickej a energetickej politike. Členské štáty aj Spoločenstvo musia prispieť k dosiahnutiu cieľov EÚ, ktorými sú aspoň 20 % zníženie emisií skleníkových plynov, 20 % podiel obnoviteľných energií, 20 % zlepšenie energetickej efektívnosti do roku 2020, ako aj príprava na 30 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2020, príspevok EÚ ku globálnej a komplexnej dohode na obdobie po roku 2012, pod podmienkou, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu na porovnateľné zníženia emisií a hospodársky rozvinutejšie krajiny na primeraný príspevok. Mali by sa pripraviť príslušné politiky, aby sa zaručilo, že tieto ciele sa splnia ekonomicky efektívnym spôsobom a s čo najnižšími nákladmi. Kľúčovou výzvou bude zabezpečiť, aby sa prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo uskutočnil spôsobom, ktorý nenaruší konkurencieschopnosť EÚ, podporí zdravé a udržateľné riadenie verejných financií a ktorý prispeje k širším cieľom rastu v zmysle Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Je veľmi dôležité, aby členské štáty pokračovali v boji proti zmenám klímy a zabránili vzostupu globálnej teploty o viac ako 2 °C nad hodnoty z predindustriálneho obdobia a zároveň nákladovo efektívne dosahovali ciele podľa Kjótskeho protokolu. Vzhľadom na význam biologickej rozmanitosti pre určité hospodárske odvetvia by členské štáty mali do roku 2010 zastaviť ubúdanie biologickej rozmanitosti a ochraňovať služby ekosystémov, a to najmä začleňovaním tejto požiadavky do ostatných politík.

Veľmi dôležitý je rozvoj efektívnej a účinnej politiky v oblasti dopravy okrem iného pomocou účinnej internalizácie externých nákladov. Kľúčovú úlohu v tejto súvislosti zohráva využívanie trhových nástrojov, ktoré zabezpečia, aby ceny lepšie odzrkadľovali škody na životnom prostredí a spoločenské náklady, pričom je dôležité, aby sa nechali pôsobiť vhodné cenové signály. Mal by sa tiež posilniť systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami. Presadzovanie vývoja a využívania ekologických technológií a ekoinovácií, ekologizácia verejného obstarávania s osobitným zreteľom na malé a stredné podniky a odstránenie ekologicky škodlivých dotácií môžu spoločne s inými politickými nástrojmi vrátane zdaňovania, environmentálnych dotácií a poplatkov zlepšiť výsledky v oblasti inovácie a zvýšiť prínos k trvalo udržateľnému rozvoju. Spoločnosti v EÚ patria napríklad medzi popredné svetové subjekty vo vývoji nových technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. V súvislosti s pretrvávajúcim tlakom na zvyšovanie cien energií a narastajúcimi hrozbami pre podnebie je dôležité presadzovať také zlepšenia energetickej efektívnosti, ktoré podporujú rast i trvalo udržateľný rozvoj.

Usmernenie 11. S cieľom podporovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov a posilňovať synergie medzi ochranou životného prostredia a rastom by členské štáty mali:

| 1. | prednostne sa venovať energetickej efektívnosti a kogenerácii, rozvoju trvalo udržateľných foriem energie (vrátane obnoviteľných) a rýchlemu rozšíreniu ekologických a ekologicky efektívnych technológií: a) na jednej strane v rámci vnútorného trhu, najmä v oblasti dopravy a energetiky, okrem iného na účely zníženia citlivosti európskeho hospodárstva na výkyvy cien ropy; b) a na strane druhej smerom k zvyšku sveta ako k priestoru so značným vývozným potenciálom; |
| --- | --- |

1.

prednostne sa venovať energetickej efektívnosti a kogenerácii, rozvoju trvalo udržateľných foriem energie (vrátane obnoviteľných) a rýchlemu rozšíreniu ekologických a ekologicky efektívnych technológií: a) na jednej strane v rámci vnútorného trhu, najmä v oblasti dopravy a energetiky, okrem iného na účely zníženia citlivosti európskeho hospodárstva na výkyvy cien ropy; b) a na strane druhej smerom k zvyšku sveta ako k priestoru so značným vývozným potenciálom;

| 2. | podporovať rozvoj prostriedkov internalizácie vonkajších environmentálnych nákladov a odčleňovanie hospodárskeho rastu od poškodzovania životného prostredia. Napĺňanie týchto priorít by malo byť v súlade s existujúcimi právnymi predpismi Spoločenstva a opatreniami a nástrojmi navrhnutými v akčnom pláne environmentálnych technológií (ETAP), a to okrem iného prostredníctvom: a) využívania trhových nástrojov; b) rizikových fondov a financovania výskumu a vývoja; c) podpory udržateľných modelov výroby a spotreby vrátane ekologizácie verejného obstarávania; d) venovania osobitnej pozornosti malým a stredným podnikom a e) reformy dotácií, ktoré majú značný negatívny vplyv na životné prostredie a sú nezlučiteľné s trvalo udržateľným rozvojom, s cieľom postupne ich odstrániť; |
| --- | --- |

2.

podporovať rozvoj prostriedkov internalizácie vonkajších environmentálnych nákladov a odčleňovanie hospodárskeho rastu od poškodzovania životného prostredia. Napĺňanie týchto priorít by malo byť v súlade s existujúcimi právnymi predpismi Spoločenstva a opatreniami a nástrojmi navrhnutými v akčnom pláne environmentálnych technológií (ETAP), a to okrem iného prostredníctvom: a) využívania trhových nástrojov; b) rizikových fondov a financovania výskumu a vývoja; c) podpory udržateľných modelov výroby a spotreby vrátane ekologizácie verejného obstarávania; d) venovania osobitnej pozornosti malým a stredným podnikom a e) reformy dotácií, ktoré majú značný negatívny vplyv na životné prostredie a sú nezlučiteľné s trvalo udržateľným rozvojom, s cieľom postupne ich odstrániť;

| 3. | vzhľadom na význam biologickej rozmanitosti pre určité hospodárske odvetvia presadzovať cieľ, ktorým je zastaviť od súčasnosti do roku 2010 ubúdanie biologickej rozmanitosti, a to najmä začleňovaním tejto požiadavky do ostatných politík; |
| --- | --- |

3.

vzhľadom na význam biologickej rozmanitosti pre určité hospodárske odvetvia presadzovať cieľ, ktorým je zastaviť od súčasnosti do roku 2010 ubúdanie biologickej rozmanitosti, a to najmä začleňovaním tejto požiadavky do ostatných politík;

| 4. | pokračovať v boji proti zmenám klímy a súčasne hospodárnym spôsobom uplatňovať ciele podľa Kjótskeho protokolu, najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom. |
| --- | --- |

4.

pokračovať v boji proti zmenám klímy a súčasne hospodárnym spôsobom uplatňovať ciele podľa Kjótskeho protokolu, najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom.

Pozri aj integrované usmernenie Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť (č. 3).

B.2.   Zvýšenie investičnej a pracovnej príťažlivosti Európy

Príťažlivosť Európskej únie ako miesta na investovanie závisí okrem iného od veľkosti a otvorenosti jej trhov, regulačného prostredia, kvality pracovnej sily a infraštruktúry.

Rozšíriť a prehĺbiť vnútorný trh

Hoci je vnútorný trh tovarov relatívne dobre integrovaný, trhy služieb zostávajú v Európe z právneho hľadiska alebo de facto dosť fragmentované. Významným krokom v ústrety plne fungujúcemu vnútornému trhu služieb bude úplné a včasné vykonávanie smernice o službách. Odstránenie všetkých prekážok, ktoré bránia cezhraničným činnostiam, a to aj prostredníctvom zníženia administratívnej záťaže, pomôže naplno uvoľniť potenciál sektoru služieb v Európe. Je dôležité zlepšiť daňové prostredie. Fungovanie jednotného trhu sa môže zlepšiť prostredníctvom pokračujúceho úsilia bojovať proti daňovým podvodom, odstrániť škodlivú daňovú konkurenciu a prostredníctvom posilnenej spolupráce v oblasti zdaňovania medzi členskými štátmi a v prípade potreby na európskej úrovni pri rešpektovaní vnútroštátnych právomocí. Práca v tejto oblasti bude pokračovať, a to vrátane riešenia prekážok na vnútornom trhu. A napokon úplná integrácia finančných trhov prostredníctvom vykonávania stratégie stanovenej v Bielej knihe o finančných službách 2005 – 2010 by zvýšila produktivitu a zamestnanosť tým, že by umožnila efektívnejšie rozdeľovanie kapitálu a vytvorila lepšie podmienky na financovanie podnikateľskej činnosti.

Členské štáty dosiahli pokrok pri transpozícii smerníc o vnútornom trhu. V záujme využitia výhod jednotného európskeho trhu však ostáva prioritou jej ďalšie skvalitnenie. Smernice sa okrem toho často nevykonávajú alebo neuplatňujú správne, čo dokumentuje vysoký počet konaní iniciovaných Komisiou vo veci porušenia právnych predpisov. Členské štáty by si mali vzájomne vymieňať najlepšie postupy a mali by spolupracovať s Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby ich občania a podnikateľské subjekty mohli využívať všetky výhody vyplývajúce z právnych predpisov pre vnútorný trh. Značný priestor na ďalšie zlepšenie je napríklad v oblasti postupov verejného obstarávania. Takéto zlepšenia by sa prejavili vo zvýšenom podiele verejne oznamovaných verejných obstarávaní. Okrem toho by otvorenejšie obstarávanie prinieslo členským štátom významné rozpočtové úspory.

Usmernenie 12. S cieľom rozširovať a prehlbovať vnútorný trh by členské štáty mali:

| 1. | urýchliť transponovanie smerníc vnútorného trhu; |
| --- | --- |

1.

urýchliť transponovanie smerníc vnútorného trhu;

| 2. | prednostne sa venovať prísnejšiemu a lepšiemu presadzovaniu právnych predpisov vnútorného trhu; |
| --- | --- |

2.

prednostne sa venovať prísnejšiemu a lepšiemu presadzovaniu právnych predpisov vnútorného trhu;

| 3. | odstrániť zostávajúce prekážky brániace cezhraničnej činnosti; |
| --- | --- |

3.

odstrániť zostávajúce prekážky brániace cezhraničnej činnosti;

| 4. | účinne uplatňovať pravidlá EÚ pre verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

4.

účinne uplatňovať pravidlá EÚ pre verejné obstarávanie;

| 5. | presadzovať plne funkčný vnútorný trh služieb a súčasne zachovať európsky sociálny model; |
| --- | --- |

5.

presadzovať plne funkčný vnútorný trh služieb a súčasne zachovať európsky sociálny model;

| 6. | zrýchliť integráciu finančného trhu trvalým a súvislým vykonávaním a presadzovaním Akčného plánu pre finančné služby. Pozri aj integrované usmernenie Lepšie reagovať na potreby trhu práce (č. 20). |
| --- | --- |

6.

zrýchliť integráciu finančného trhu trvalým a súvislým vykonávaním a presadzovaním Akčného plánu pre finančné služby. Pozri aj integrované usmernenie Lepšie reagovať na potreby trhu práce (č. 20).

Zabezpečiť otvorené a konkurenčné trhy v Európe a mimo nej

Otvorený globálny systém obchodovania má pre EÚ prvoradý význam. Naša otvorenosť ako popredného svetového obchodníka a investora umožňuje nižšie vstupné náklady pre sektor priemyselnej výroby, nižšie ceny pre spotrebiteľov, konkurenčnú motiváciu pre podnikateľskú sféru, ako aj nové investície. Zároveň je dôležité, aby EÚ využívala svoj vplyv v medzinárodných rokovaniach na vyvíjanie tlaku na zvýšenie otvorenosti trhov, čo by malo viesť k recipročným prínosom. EÚ preto zostáva odhodlaná ďalej odstraňovať prekážky obchodu a investícií a súčasne zastáva pevnú pozíciu voči nekalým postupom v obchode a investíciách a voči narúšaniu hospodárskej súťaže. Dôležité je tiež spolupracovať s našimi hlavnými obchodnými partnermi s cieľom vytvoriť priestor zosúladených regulačných ustanovení a noriem vrátane spolupráce na medzinárodnej úrovni vedúcej k zvýšeniu efektívnosti a stability medzinárodných finančných trhov.

Politika hospodárskej súťaže hrala kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže medzi firmami v EÚ. Mohlo by byť tiež prospešné preskúmať širší regulačný rámec okolo trhov s cieľom podporovať podmienky, ktoré umožnia firmám účinne súťažiť, najmä ak berieme do úvahy vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti počas vývoja a vykonávania našich vnútorných politík. Pokrok v otváraní európskych trhov hospodárskej súťaži možno dosiahnuť znížením všeobecnej úrovne zostávajúcej štátnej pomoci. Tento krok musí sprevádzať presunutie zostávajúcej štátnej pomoci v prospech podpory určitých horizontálnych cieľov. Tomu pomohlo preskúmanie pravidiel poskytovania štátnej pomoci.

Zvlášť účinným nástrojom podpory hospodárskej súťaže sú štrukturálne reformy, ktoré uľahčujú vstup na trh. Osobitne dôležité budú na trhoch, ktoré boli v minulosti chránené pred hospodárskou súťažou v dôsledku protikonkurenčného konania, existencie monopolov, nadmernej regulácie (napríklad povolenia, licencie, požiadavky na minimálny kapitál, právne prekážky, otváracie hodiny obchodov, regulované ceny atď. môžu brániť rozvoju účinného konkurenčného prostredia) alebo v dôsledku ochrany trhu.

Vykonávanie už dohodnutých opatrení na otvorenie sieťových odvetví hospodárskej súťaže (v oblastiach elektrickej energie a plynu, dopravy, telekomunikácií a poštových služieb) by malo okrem toho pomôcť zabezpečiť celkovo nižšie ceny a väčší výber a súčasne garantovať poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu všetkým občanom. Orgány hospodárskej súťaže a regulačné orgány by mali zabezpečiť hospodársku súťaž na liberalizovaných trhoch. Zároveň musí byť garantované uspokojivé poskytovanie vysokokvalitných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu za prijateľné ceny.

Spotrebitelia s väčšími právomocami, ktorí prijímajú podložené rozhodnutia, sa rýchlejšie odmenia efektívnym prevádzkovateľom. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť na presadzovanie spotrebiteľskej legislatívy, ktorá dáva spotrebiteľom väčšie právomoci a otvára vnútorný trh intenzívnejšej hospodárskej súťaži na maloobchodnej úrovni.

Vonkajšia otvorenosť pre obchod a investície, ktorá sa prejavuje zvyšovaním vývozu i dovozu, je významnou vzpruhou rastu a zamestnanosti, a preto môže posilniť uskutočňovanie štrukturálnej reformy. Pre európske hospodárstvo je nesmierne dôležitý otvorený a silný systém pravidiel globálneho obchodu. Úspešné uzavretie ambicióznej a vyváženej dohody v rámci dauhaského kola rokovaní, ako aj príprava dvojstranných a regionálnych dohôd o voľnom obchode by mali prispieť k ďalšiemu otvoreniu trhov pre obchod a investície, a tým aj k zvyšovaniu potenciálneho rastu. EÚ je pripravená poskytnúť svojim obchodným a investičným partnerom pomoc pri rozvoji celosvetových noriem, a najmä pri podpore budovania kapacít v rozvojových krajinách.

Usmernenie 13. S cieľom zabezpečiť otvorené a konkurenčné trhy v Európe a mimo nej a využívať prínosy globalizácie by sa členské štáty mali prednostne zamerať na:

| 1. | odstránenie regulačných, obchodných a iných prekážok, ktoré neprimerane bránia hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

1.

odstránenie regulačných, obchodných a iných prekážok, ktoré neprimerane bránia hospodárskej súťaži;

| 2. | účinnejšie presadzovanie politiky hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

2.

účinnejšie presadzovanie politiky hospodárskej súťaže;

| 3. | selektívne sledovanie trhov a právnych predpisov orgánmi hospodárskej súťaže a regulačnými orgánmi na účely určenia a odstránenia prekážok v hospodárskej súťaži a vstupu na trh; |
| --- | --- |

3.

selektívne sledovanie trhov a právnych predpisov orgánmi hospodárskej súťaže a regulačnými orgánmi na účely určenia a odstránenia prekážok v hospodárskej súťaži a vstupu na trh;

| 4. | zníženie štátnej pomoci, ktorá narúša hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

4.

zníženie štátnej pomoci, ktorá narúša hospodársku súťaž;

| 5. | presunutie pomoci v prospech určitých horizontálnych cieľov, ako je napríklad výskum, inovácia a optimalizácia ľudského kapitálu, a v prospech riešenia riadne určených zlyhaní trhu, a to v súlade s rámcom Spoločenstva; |
| --- | --- |

5.

presunutie pomoci v prospech určitých horizontálnych cieľov, ako je napríklad výskum, inovácia a optimalizácia ľudského kapitálu, a v prospech riešenia riadne určených zlyhaní trhu, a to v súlade s rámcom Spoločenstva;

| 6. | presadzovanie vonkajšej otvorenosti aj vo viacstrannom kontexte; |
| --- | --- |

6.

presadzovanie vonkajšej otvorenosti aj vo viacstrannom kontexte;

| 7. | úplné vykonanie dohodnutých opatrení na otvorenie sieťových odvetví pre hospodársku súťaž na účely zabezpečenia účinnej hospodárskej súťaže na celoeurópskych integrovaných trhoch. Významnú úlohu v konkurenčnom a dynamickom hospodárstve zároveň zohráva efektívne poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu za prijateľné ceny. |
| --- | --- |

7.

úplné vykonanie dohodnutých opatrení na otvorenie sieťových odvetví pre hospodársku súťaž na účely zabezpečenia účinnej hospodárskej súťaže na celoeurópskych integrovaných trhoch. Významnú úlohu v konkurenčnom a dynamickom hospodárstve zároveň zohráva efektívne poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu za prijateľné ceny.

Zlepšiť európsku a vnútroštátnu právnu reguláciu

Regulácia trhu je nevyhnutná na vytvorenie prostredia, v ktorom sa môžu uskutočňovať obchodné transakcie za konkurenčné ceny. Slúži aj na nápravu zlyhaní trhu alebo na ochranu účastníkov trhu. Napriek tomu môže súhrnný vplyv právnych predpisov a regulácie priniesť so sebou značné hospodárske náklady. Preto je nevyhnutné, aby boli právne predpisy dobre navrhnuté, primerané a pravidelne prehodnocované. Kvalita európskeho a vnútroštátneho regulačného prostredia závisí od spoločnej snahy a zodpovednosti na úrovni EÚ i členských štátov.

V EÚ sa začína ujímať kultúra lepšej právnej regulácie. V prístupe Komisie k lepšej právnej regulácii sa dôsledne hodnotia hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy nových alebo revidovaných právnych predpisov, aby sa určili potenciálne možnosti kompromisu medzi rôznymi cieľmi politík, ako aj synergie medzi nimi. Súčasná regulácia sa okrem toho posudzuje aj z hľadiska možností zjednodušenia vrátane administratívnej záťaže a hodnotí sa jej vplyv na konkurencieschopnosť. A napokon Komisia schválila prístup k meraniu administratívnych nákladov nových a existujúcich právnych predpisov a stanovil sa ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2012 25 % zníženie záťaže vyplývajúcej z právnych predpisov EÚ a ich transpozície do vnútroštátnych predpisov.

Rovnako ambiciózne ciele zníženia na národnej úrovni by si mali stanoviť aj členské štáty v rámci svojich oblastí pôsobnosti. Členské štáty by mali aktívne podporovať elektronické verejné služby a vo veľkom rozsahu využívať iné nástroje IKT s cieľom znížiť administratívne zaťaženie. Vo všeobecnejšej rovine by mali prijať komplexnú a jasnú stratégiu lepšej právnej regulácie vrátane vhodných inštitucionálnych štruktúr, monitorovacích nástrojov a zdrojov a za účasti príslušných zainteresovaných strán. Členské štáty by mali systematicky hodnotiť náklady a výhody legislatívnych iniciatív a novelizácie legislatívy. Mali by zlepšiť kvalitu regulácie pri súčasnom zachovaní svojich cieľov a zjednodušiť existujúce právne predpisy. Mali by viesť rozsiahle konzultácie o nákladoch a prínosoch svojich regulačných iniciatív, najmä ak so sebou prinášajú možnosť kompromisu medzi rôznymi cieľmi politík. Členské štáty by mali taktiež zabezpečiť, aby sa plne zvážili vhodné alternatívy regulácie. To je dôležité najmä pre malé a stredné podniky, ktoré majú zvyčajne len obmedzené zdroje na zvládnutie regulačných požiadaviek, ktoré ukladajú právne predpisy Spoločenstva, ako aj vnútroštátne právne predpisy. Preto treba zvlášť uvažovať nad tým, či by malé a stredné podniky nemali byť úplne alebo čiastočne oslobodené od administratívnych požiadaviek.

Usmernenie 14. S cieľom vytvoriť konkurenčnejšie podnikateľské prostredie a podporiť iniciatívnosť súkromného sektora prostredníctvom lepšej právnej regulácie by členské štáty mali:

| 1. | znížiť administratívne zaťaženie podnikov, najmä malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov; |
| --- | --- |

1.

znížiť administratívne zaťaženie podnikov, najmä malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov;

| 2. | zlepšiť kvalitu existujúcich a nových právnych predpisov a súčasne zachovať ich ciele, a to prostredníctvom systematického a dôsledného posudzovania ich hospodárskych, sociálnych (vrátane zdravotných) a environmentálnych vplyvov, pričom je potrebné zvážiť a zlepšiť meranie administratívneho zaťaženia súvisiaceho s reguláciou, ako aj jej vplyv na konkurencieschopnosť, okrem iného aj vo vzťahu k jej presadzovaniu; |
| --- | --- |

2.

zlepšiť kvalitu existujúcich a nových právnych predpisov a súčasne zachovať ich ciele, a to prostredníctvom systematického a dôsledného posudzovania ich hospodárskych, sociálnych (vrátane zdravotných) a environmentálnych vplyvov, pričom je potrebné zvážiť a zlepšiť meranie administratívneho zaťaženia súvisiaceho s reguláciou, ako aj jej vplyv na konkurencieschopnosť, okrem iného aj vo vzťahu k jej presadzovaniu;

| 3. | podporovať podniky v rozvíjaní podnikovej sociálnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.

podporovať podniky v rozvíjaní podnikovej sociálnej zodpovednosti.

Európa musí účinnejšie podporovať svoje podnikateľské snahy a potrebuje viac firiem ochotných vstupovať do kreatívnych alebo inovačných projektov. Politiky by mali vytvárať rámec pre inovatívne MSP, ktoré majú potenciál tvorby vysokej pridanej hodnoty a vysokého rastu. Malo by sa podporovať získavanie znalostí o podnikaní všetkými formami vzdelávania a odbornej prípravy a mali by sa zabezpečiť všetky potrebné zručnosti. Podnikateľský rozmer by sa mal začleňovať do procesu celoživotného vzdelávania už od školskej dochádzky. Mali by sa podporovať partnerstvá s podnikmi. Vytváranie a rast podnikov možno podporovať zlepšením podmienok prístupu k finančným prostriedkom, efektívnejším finančným sprostredkovaním a posilnením hospodárskych stimulov. To môže zahŕňať úpravu daňových systémov tak, aby odmeňovali úspech, zníženie nemzdových nákladov práce a zníženie administratívneho zaťaženia začínajúcich podnikov najmä poskytovaním príslušných služieb podnikateľskej podpory (najmä mladým podnikateľom) a zriadením miest jedného kontaktu. Osobitný dôraz by sa mal klásť na zjednodušenie prevodu vlastníctva, aj pokiaľ ide o rodinné podniky, a zlepšenie postupov záchrany a reštrukturalizácie najmä efektívnejšími zákonmi o konkurze. Členské štáty by mali podporovať aj šírenie IKT do MSP s cieľom zlepšiť produktivitu a zvýšiť vývoz posilnením administratívnych postupov vykonávaných online. Primeranú pozornosť je potrebné venovať konkrétnym prekážkam, ktorým čelia ženy podnikateľky, a rozvoju podpory zvyšovania počtu podnikateliek. Návrhy, ktoré budú súčasťou pripravovaného právneho aktu o malých podnikoch v EÚ a ktorý predloží Komisia, by sa mali vypracovať tak, aby sa zabezpečilo, že prispejú k uvoľneniu potenciálu MSP pre rast a zamestnanosť.

Usmernenie 15. S cieľom presadzovať podnikateľskejšiu kultúru a vytvoriť prostredie priaznivé pre malé a stredné podniky by členské štáty mali:

| 1. | zlepšiť prístup k finančným prostriedkom, najmä k mikropôžičkám a iným formám rizikového kapitálu, aby sa podporilo vytváranie a rast týchto podnikov; |
| --- | --- |

1.

zlepšiť prístup k finančným prostriedkom, najmä k mikropôžičkám a iným formám rizikového kapitálu, aby sa podporilo vytváranie a rast týchto podnikov;

| 2. | posilniť hospodárske stimuly okrem iného zjednodušením daňových systémov a znížením nemzdových nákladov práce; |
| --- | --- |

2.

posilniť hospodárske stimuly okrem iného zjednodušením daňových systémov a znížením nemzdových nákladov práce;

| 3. | posilniť inovačný potenciál malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

3.

posilniť inovačný potenciál malých a stredných podnikov;

| 4. | poskytovať príslušné podporné služby napríklad vytváraním miest jedného kontaktu a stimulovaním vnútroštátnych podporných sietí pre podniky, aby sa podporilo ich vytváranie a rast v súlade s Chartou malých firiem. Členské štáty by mali okrem toho posilniť podnikateľské vzdelávanie a odbornú prípravu pre malé a stredné podniky. Taktiež by mali zjednodušiť prevod vlastníctva, v prípade potreby zmodernizovať svoje zákony o konkurze a zlepšiť postupy záchrany a reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

4.

poskytovať príslušné podporné služby napríklad vytváraním miest jedného kontaktu a stimulovaním vnútroštátnych podporných sietí pre podniky, aby sa podporilo ich vytváranie a rast v súlade s Chartou malých firiem. Členské štáty by mali okrem toho posilniť podnikateľské vzdelávanie a odbornú prípravu pre malé a stredné podniky. Taktiež by mali zjednodušiť prevod vlastníctva, v prípade potreby zmodernizovať svoje zákony o konkurze a zlepšiť postupy záchrany a reštrukturalizácie.

Pozri aj integrované usmernenia Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť (č. 3) a Podporovať všetky formy inovácie (č. 8, 23 a 24).

Rozšíriť a zlepšiť európsku infraštruktúru

Moderná infraštruktúra (doprava, energetika a digitálna komunikácia) je dôležitý faktor, ktorý má vplyv na atraktívnosť jednotlivých oblastí. Uľahčuje mobilitu osôb, tovaru a služieb v Únii. Vzájomne prepojené a interoperabilné transeurópske siete pomáhajú podporiť medzinárodný obchod a zvyšujú dynamiku vnútorného trhu znižovaním prepravných a komunikačných nákladov a rozširovaním trhov. Prebiehajúca liberalizácia európskych sieťových odvetví okrem toho podporuje hospodársku súťaž a prináša zvyšovanie efektívnosti v týchto odvetviach.

Z hľadiska budúcich investícií do európskej infraštruktúry je potrebné za prioritu považovať uskutočnenie 30 prioritných dopravných projektov, ktoré určil Parlament a Rada v dopravných usmerneniach pre transeurópsku sieť (TEN), ako aj uskutočnenie cezhraničných projektov quick-start pre dopravu, obnoviteľnú energiu a širokopásmové komunikácie a výskum (určených na základe európskej iniciatívy pre rast), ako aj ďalších dopravných projektov podporovaných z Kohézneho fondu). Potrebné je riešiť aj nedostatky v infraštruktúre v jednotlivých krajinách. Vhodné systémy tvorby cien za používanie infraštruktúry môžu prispieť k efektívnemu využívaniu infraštruktúry a vytvoreniu trvalo udržateľnej rovnováhy rôznych foriem.

Usmernenie 16. S cieľom rozšíriť, zlepšiť a prepojiť európsku infraštruktúru a dokončiť prioritné cezhraničné projekty s osobitným zameraním na dosiahnutie vyššej integrácie vnútroštátnych trhov v rámci rozšírenej EÚ by členské štáty mali:

| 1. | vytvoriť primerané podmienky pre dopravnú, energetickú a informačno-komunikačnú infraštruktúru, ktoré efektívne využívajú zdroje, a prioritne pre tú infraštruktúru, ktorá je súčasťou transeurópskych sietí, doplnením mechanizmov Spoločenstva, okrem iného v cezhraničných oblastiach a okrajových regiónoch, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku úspešného otvorenia sieťových odvetví hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

1.

vytvoriť primerané podmienky pre dopravnú, energetickú a informačno-komunikačnú infraštruktúru, ktoré efektívne využívajú zdroje, a prioritne pre tú infraštruktúru, ktorá je súčasťou transeurópskych sietí, doplnením mechanizmov Spoločenstva, okrem iného v cezhraničných oblastiach a okrajových regiónoch, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku úspešného otvorenia sieťových odvetví hospodárskej súťaži;

| 2. | zvážiť vytváranie verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

2.

zvážiť vytváranie verejno-súkromných partnerstiev;

| 3. | zvážiť primeranosť systémov tvorby cien za používanie infraštruktúry, aby sa zabezpečilo efektívne využívanie infraštruktúr a vytvorenie trvalo udržateľnej rovnováhy rôznych foriem, pričom je potrebné klásť dôraz na technologický posun a inováciu a v plnej miere zohľadniť environmentálne náklady, ako aj vplyv na rast. |
| --- | --- |

3.

zvážiť primeranosť systémov tvorby cien za používanie infraštruktúry, aby sa zabezpečilo efektívne využívanie infraštruktúr a vytvorenie trvalo udržateľnej rovnováhy rôznych foriem, pričom je potrebné klásť dôraz na technologický posun a inováciu a v plnej miere zohľadniť environmentálne náklady, ako aj vplyv na rast.

Pozri aj integrované usmernenie Podporovať šírenie a účinné využívanie IKT a budovať plne otvorenú informačnú spoločnosť (č. 9).

V Bruseli 14. mája 2008.

Za Radu

predseda

A. BAJUK

---

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/25

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK/OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 79 – Jednotné ustanovenia pre homologizáciu vozidiel z hľadiska mechanizmu riadenia

Dodatok 78: Predpis č. 79

Revízia 2

Obsahuje celý platný text vrátane:

Doplnku 3 k sérii zmien a doplnení 01 – Dátum nadobudnutia účinnosti: 4 apríla 2005.

Korigendum 20. januára 2006

OBSAH

PREDPIS

| 0. | Úvod |
| --- | --- |

0.

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o homologizáciu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologizácia |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konštrukčné ustanovenia |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ustanovenia týkajúce sa vykonania skúšok |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Úprava a rozšírenie homologizácie typu vozidla |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie homologizačných skúšok a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

11.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Oznámenie týkajúce sa udelenia alebo rozšírenia alebo odmietnutia alebo odobratia homologizácie alebo definitívneho zastavenia výroby typu vozidla vzhľadom na mechanizmus riadenia podľa predpisu č. 79 |
| --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Usporiadanie homologizačných značiek |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Brzdný účinok vozidiel, používajúcich ten istý zdroj energie na dodávku energie mechanizmu riadenia a brzdovému zariadeniu |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Doplnkové ustanovenia pre vozidlá vybavené ASE |
| --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 5 – | Ustanovenia pre prípojné vozidlá s hydraulickými prevodmi riadenia |
| --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Osobitné požiadavky uplatnené na bezpečnostné aspekty systémov komplexného elektronického riadenia vozidla |
| --- | --- |

Príloha 6 –

0.   ÚVOD

Zámerom tohto predpisu je vytvoriť jednotné ustanovenia pre usporiadanie a činnosť systémov riadenia montovaných vo vozidlách používaných na cestách. Tradične najdôležitejšou požiadavkou je, aby hlavný systém riadenia zahŕňal mechanické spojenie medzi ovládačom riadenia, ktorým je normálne volant, a kolesami na vozovke, aby bola určená dráha vozidla. Mechanické spojenie, ak je dostatočne dimenzované, sa nepovažuje za schopné poruchy.

Vyspelá technológia spojená so želaním zvýšiť bezpečnosť cestujúceho tým, že sa odstránia mechanické stĺpiky riadenia a prednosti výroby spojené s ľahším premiestnením ovládača riadenia u vozidiel pre ľavostrannú a pravostrannú premávku, viedli k revízii tradičného prístupu a predpis sa teraz zmenil tak, aby zohľadnil nové technológie. Na základe toho je teraz možné mať systémy riadenia v ktorých nie je žiadne mechanické spojenie medzi ovládačom riadenia a kolesami na vozovke.

Systémy, pri ktorých vodič zostáva hlavným ovládačom vozidla no môže však byť podporený systémom riadenia, ktorý je ovplyvňovaný signálmi z vozidla, sú definované ako „zdokonalené systémy podpory vodiča“. Také systémy môžu obsahovať „automaticky ovládané funkcie riadenia“ napríklad použitím pasívnych infraštruktúrnych charakteristík na podporu vodiča pri udržiavaní vozidla v ideálnej dráhe (vedenie v jazdnom pruhu, udržanie v jazdnom pruhu alebo automatická regulácia), na podporu vodiča pri manévrovaní s vozidlom pri nízkej rýchlosti v obmedzenom priestore alebo na podporu vodiča pri vchádzaní na odpočinkové alebo predurčené miesta (navádzanie na autobusové zastávky). Zdokonalené systémy podpory vodiča môžu tiež zahŕňať „korekčné funkcie riadenia“, ktoré napríklad varujú vodiča pred akoukoľvek odchýlkou od zvoleného jazdného pruhu (výstraha pred zmenou jazdného pruhu), korigujú uhol riadenia aby zabránili zmene zvoleného jazdného pruhu (zabránenie zmeny jazdného pruhu) alebo korigujú uhol riadenia jedného alebo viacerých kolies, aby sa zlepšilo dynamické chovanie vozidla alebo stabilita.

V prípade akéhokoľvek Zdokonaleného systému podpory vodiča, môže vodič kedykoľvek potlačiť pomocnú funkciu úmyselným úkonom, napríklad aby sa vyhol nepredvídanému objektu na ceste.

Predpokladá sa, že budúca technológia umožní aby bolo riadenie ovplyvňované alebo regulované snímačmi a signálmi generovanými buď vo vozidle alebo mimo neho. To viedlo k niekoľkým obavám z hľadiska zodpovednosti za primárne ovládanie vozidla a absencie akýchkoľvek medzinárodne dohodnutých protokolov prenosu dát vo vzťahu k mimovozidlovej alebo vonkajšej regulácii vozidla. Preto predpis neumožňuje všeobecnú homologizáciu systémov, ktoré obsahujú funkcie regulácie riadenia pomocou vonkajších signálov, napríklad prenášaných z cestných majákov, alebo aktívnymi prvkami zabudovanými do povrchu cesty. Také systémy, ktoré si nevyžadujú prítomnosť vodiča, boli definované ako „Nezávislé systémy riadenia“.

Tento predpis tiež bráni homologizácii aktívneho riadenia prípojných vozidiel napájaného a elektricky riadeného z ťažného vozidla, pretože neexistujú žiadne normy použiteľné pre konektory napájania alebo pre reguláciu prenosu výmeny digitálnych dát. Očakáva sa, že sa niekedy v budúcnosti zmení norma Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu ISO 11992 tak, aby zohľadnila prenos ovládacích

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

1.1.   Tento predpis sa vzťahuje na mechanizmus riadenia vozidiel kategórie M, N a O. (1).

1.2.   Tento predpis sa nevzťahuje na:

| 1.2.1. | mechanizmus riadenia s výhradne pneumatickým prevodom; |
| --- | --- |

1.2.1.

mechanizmus riadenia s výhradne pneumatickým prevodom;

| 1.2.2. | autonómne systémy riadenia definované v bode 2.3.3; |
| --- | --- |

1.2.2.

autonómne systémy riadenia definované v bode 2.3.3;

| 1.2.3. | systémy strojného riadenia namontované v prípojných vozidlách, keď sa energia potrebná na ich činnosť prenáša z ťažného vozidla; |
| --- | --- |

1.2.3.

systémy strojného riadenia namontované v prípojných vozidlách, keď sa energia potrebná na ich činnosť prenáša z ťažného vozidla;

| 1.2.4. | elektrickú reguláciu systémov strojného riadenia namontovaných v prípojných vozidlách, iných než doplnkové systémy riadenia definované v bode 2.5.2.4. |
| --- | --- |

1.2.4.

elektrickú reguláciu systémov strojného riadenia namontovaných v prípojných vozidlách, iných než doplnkové systémy riadenia definované v bode 2.5.2.4.

2.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tohto predpisu:

2.1.   „Homologizácia vozidla“ znamená homologizáciu typu vozidla z hľadiska jeho mechanizmu riadenia.

2.2.   „Typ vozidla“ znamená kategóriu vozidla, ktorá sa nelíši z hľadiska určenia typu vozidla výrobcom a z hľadiska hlavných charakteristík ako je:

| 2.2.1. | typ mechanizmu riadenia, ovládací prvok riadenia, prevod riadenia, volanty a zdroj energie. |
| --- | --- |

2.2.1.

typ mechanizmu riadenia, ovládací prvok riadenia, prevod riadenia, volanty a zdroj energie.

2.3.   „Mechanizmus riadenia“ znamená akékoľvek zariadenie, ktorého účelom je určiť smer pohybu vozidla:

Systém riadenia pozostáva z týchto častí:

| — | ovládací prvok riadenia, |
| --- | --- |

—

ovládací prvok riadenia,

| — | prevod riadenia, |
| --- | --- |

—

prevod riadenia,

| — | riadené kolesá, |
| --- | --- |

—

riadené kolesá,

| — | prívod energie, pokiaľ je ním mechanizmus vybavený. |
| --- | --- |

—

prívod energie, pokiaľ je ním mechanizmus vybavený.

2.3.1.   „Ovládací prvok riadenia“ znamená časť mechanizmu riadenia, ktorá ovláda jeho činnosť; môže byť ovládaná s priamym zásahom vodiča alebo bez jeho priameho zásahu. Mechanizmus riadenia, v ktorom sú ovládacie sily riadenia zabezpečované úplne alebo čiastočne svalovým úsilím vodiča, ovládací prvok riadenia zahŕňa všetky časti až po bod, v ktorom je ovládacia sila transformovaná mechanickými, hydraulickými alebo elektrickými prostriedkami.

2.3.2.   „Prevod riadenia“ zahŕňa všetky komponenty, ktoré tvoria funkčné spojenie medzi ovládacím prvkom riadenia a riadenými kolesami.

Prevod je rozdelený na dve nezávislé funkcie:

Prevod ovládania a prevod energie.

Tam, kde sa v tomto predpise samostatne použije slovo „prevod“ znamená to prevod ovládania aj prevod energie. Rozdiel je medzi mechanickými, elektrickými a hydraulickými prevodovými systémami alebo ich kombináciami podľa prostriedkov, ktorými sa signály a/alebo energia prenášajú.

2.3.2.1.   „Prevod ovládania“ znamená všetky komponenty, pomocou ktorých sú signály prenášané na ovládanie riadiaceho mechanizmu.

2.3.2.2.   „Prevod energie“ znamená všetky komponenty, pomocou ktorých sa prenáša energia potrebná na ovládanie/reguláciu funkcie riadenia kolies.

2.3.3.   „Nezávislý systém riadenia“ znamená systém zahŕňajúci funkciu v rámci komplexného elektronického systému riadenia, ktorá spôsobuje, že vozidlo sleduje stanovenú dráhu alebo mení svoju dráhu ako reakcia na signály iniciované mimo vozidla a prenášané do vozidla. Vodič nebude nevyhnutným hlavným ovládačom vozidla.

2.3.4.   „Zdokonalený systém podpory vodiča“ znamená systém, ktorý dopĺňa hlavný systém riadenia a ktorý poskytuje podporu vodičovi pri riadení vozidla, pričom vodič vždy zostáva hlavným ovládačom vozidla. Zahŕňa jednu alebo obe nasledujúce funkcie:

| 2.3.4.1. | „Automaticky ovládaná funkcia riadenia“ znamená funkciu v rámci komplexného elektronického systému riadenia, kde aktivácia systému riadenia môže vyplynúť z automatického vyhodnotenia signálov iniciovaných vo vozidle, prípadne v spojení s pasívnymi charakteristikami infraštruktúry, aby generovala spojitú riadiacu akciu na podporu vodiča pri sledovaní konkrétnej dráhy, manévrovaní pri nízkej rýchlosti alebo parkovacej činnosti. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

„Automaticky ovládaná funkcia riadenia“ znamená funkciu v rámci komplexného elektronického systému riadenia, kde aktivácia systému riadenia môže vyplynúť z automatického vyhodnotenia signálov iniciovaných vo vozidle, prípadne v spojení s pasívnymi charakteristikami infraštruktúry, aby generovala spojitú riadiacu akciu na podporu vodiča pri sledovaní konkrétnej dráhy, manévrovaní pri nízkej rýchlosti alebo parkovacej činnosti.

| 2.3.4.2. | „Korekčná funkcia riadenia“ znamená nespojitú riadiacu funkciu v rámci komplexného elektronického systému riadenia, kde počas obmedzeného času trvania, zmeny uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies môžu vyplynúť z automatického vyhodnotenia signálov iniciovaných vo vozidle, aby sa udržala základná požadovaná dráha vozidla alebo aby bolo ovplyvnené dynamické správanie vozidla.
  Systémy, ktoré samotné pozitívne neaktivujú systém riadenia, no ktoré prípadne v spojení s pasívnymi charakteristikami infraštruktúry jednoducho varujú vodiča pri odchýlke od ideálnej dráhy vozidla alebo pri nepredvídanom nebezpečenstve, pomocou hmatovej výstrahy prenášanej cez volant, sa tiež považujú za korekčné riadenie. |
| --- | --- |

2.3.4.2.

„Korekčná funkcia riadenia“ znamená nespojitú riadiacu funkciu v rámci komplexného elektronického systému riadenia, kde počas obmedzeného času trvania, zmeny uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies môžu vyplynúť z automatického vyhodnotenia signálov iniciovaných vo vozidle, aby sa udržala základná požadovaná dráha vozidla alebo aby bolo ovplyvnené dynamické správanie vozidla.

Systémy, ktoré samotné pozitívne neaktivujú systém riadenia, no ktoré prípadne v spojení s pasívnymi charakteristikami infraštruktúry jednoducho varujú vodiča pri odchýlke od ideálnej dráhy vozidla alebo pri nepredvídanom nebezpečenstve, pomocou hmatovej výstrahy prenášanej cez volant, sa tiež považujú za korekčné riadenie.

2.3.5.   „Riadené kolesá“ sú kolesá, ktorých orientácia vzhľadom k pozdĺžnej osi vozidla sa môže meniť priamo alebo nepriamo za účelom určenia smeru pohybu vozidla. (Riadené kolesá zahŕňajú os, okolo ktorej sa natáčajú s cieľom určiť smer pohybu vozidla).

2.3.6.   „Prívod energie“ zahŕňa tie časti mechanizmu riadenia, ktoré ho zásobujú energiou, regulujú energiu a prípadne spracovávajú a akumulujú energiu. Zahŕňa tiež akékoľvek zásobníky pre pracovné médium a spätné vedenie, nie však motor vozidla (s výnimkou účelu v bode 5.3.2.1.) alebo jeho pohon ku zdroju energie.

2.3.6.1.   „Zdroj energie“ znamená tú časť prívodu energie, ktorá dodáva energiu v požadovanej forme.

2.3.6.2.   „Zásobník energie“ znamená tú časť prívodu energie, v ktorej je akumulovaná energia, dodaná zdrojom energie ako napríklad zásobník stlačenej kvapaliny alebo akumulátor vozidla.

2.3.6.3.   „Zásobná nádržka“ znamená tú časť prívodu energie, v ktorej je uložené pracovné médium pri atmosferickom tlaku alebo pri tlaku blízkom atmosférickému napríklad zásobník na kvapaliny.

2.4.   Parametre riadenia

2.4.1.   „Ovládacia sila“ znamená silu, pôsobiacu na ovládací prvok riadenia na účely riadenia vozidla.

2.4.2.   „Čas riadenia“ znamená časový úsek od začiatku pohybu ovládacieho prvku do okamihu, v ktorom riadené kolesá dosiahli špecifický uhol riadenia.

2.4.3.   „Uhol riadenia“ znamená uhol medzi priemetom pozdĺžnej osi vozidla a priesečnicou roviny kolesa (čo je stredná rovina pneumatiky, kolmá k osi otáčania kolesa) s povrchom vozovky.

2.4.4.   „Riadiace sily“ sú všetky sily pôsobiace pri prevode riadenia.

2.4.5.   „Stredný pomer riadenia“ znamená pomer uhlového posunu ovládacieho prvku riadenia k strednej hodnote uhla riadenia riadených kolies pri plnom vychýlení z jednej krajnej polohy do druhej.

2.4.6.   „Kruh otáčania“ znamená kruh, v ktorom sa pri jazde vozidla po kružnici nachádzajú priemety všetkých bodov vozidla v základovej rovine, s výnimkou vonkajších zrkadiel a predných smeroviek.

2.4.7.   „Menovitý polomer ovládacieho prvku riadenia“ znamená v prípade volantu najkratšiu vzdialenosť od jeho stredu otáčania k vonkajšiemu okraju venca. V prípade akejkoľvek inej formy ovládania to znamená vzdialenosť medzi jeho stredom otáčania a bodom pôsobenia ovládacej sily. Ak existuje takýchto bodov viac, použije sa ten, ktorý vyžaduje najväčšiu ovládaciu silu.

2.5.   Typy mechanizmu riadenia:

V závislosti od spôsobu vytvárania riadiacich síl sa rozlišujú nasledujúce typy mechanizmu riadenia:

| 2.5.1. | Pre motorové vozidlá:






  2.5.1.1. | „Hlavný systém riadenia“ znamená mechanizmus riadenia vozidla, ktorý je predovšetkým zodpovedný za stanovenie smeru jazdy. Môže obsahovať:






  2.5.1.1.1. | „Ručný mechanizmus riadenia“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia len svalovej sily vodiča. |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.1.

Pre motorové vozidlá:

2.5.1.1.

„Hlavný systém riadenia“ znamená mechanizmus riadenia vozidla, ktorý je predovšetkým zodpovedný za stanovenie smeru jazdy. Môže obsahovať:

2.5.1.1.1.

„Ručný mechanizmus riadenia“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia len svalovej sily vodiča.

| 2.5.1.1.2. | „Mechanizmus riadenia s posilnením“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia svalovej sily vodiča a dodávanej energie.






  2.5.1.1.2.1. | Mechanizmus riadenia, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia energie dodávanej výhradne z jedného alebo viacerých zdrojov energie, keď je mechanizmus neporušený, ale v ktorom môžu byť riadiace sily výsledkom pôsobenia svalovej sily samotného vodiča ak nastane porucha v riadení (integrované strojné systémy), sa tiež považuje za mechanizmus riadenia s posilnením. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.1.2.

„Mechanizmus riadenia s posilnením“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia svalovej sily vodiča a dodávanej energie.

2.5.1.1.2.1.

Mechanizmus riadenia, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia energie dodávanej výhradne z jedného alebo viacerých zdrojov energie, keď je mechanizmus neporušený, ale v ktorom môžu byť riadiace sily výsledkom pôsobenia svalovej sily samotného vodiča ak nastane porucha v riadení (integrované strojné systémy), sa tiež považuje za mechanizmus riadenia s posilnením.

| 2.5.1.1.3. | „Mechanizmus strojného riadenia“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia energie dodávanej z jedného alebo viacerých zdrojov energie. |
| --- | --- |

2.5.1.1.3.

„Mechanizmus strojného riadenia“, v ktorom sú riadiace sily výsledkom pôsobenia energie dodávanej z jedného alebo viacerých zdrojov energie.

| 2.5.1.2. | „Samonatáčací mechanizmus“ znamená systém určený na zmenu uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies len vtedy, keď na ne pôsobia sily a/alebo momenty pôsobiace na pneumatiku pri styku s vozovkou. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

„Samonatáčací mechanizmus“ znamená systém určený na zmenu uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies len vtedy, keď na ne pôsobia sily a/alebo momenty pôsobiace na pneumatiku pri styku s vozovkou.

| 2.5.1.3. | „Pomocný mechanizmus riadenia (ASE)“ znamená systém, v ktorom sú okrem kolies hlavného mechanizmu riadenia, riadené kolesá na náprave(-ách) vozidiel kategórie M a N v tom istom smere alebo v opačnom smere ako kolesá hlavného mechanizmu riadenia a/alebo uhol riadenia predných a/alebo zadných kolies sa môže nastaviť podľa chovania vozidla. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

„Pomocný mechanizmus riadenia (ASE)“ znamená systém, v ktorom sú okrem kolies hlavného mechanizmu riadenia, riadené kolesá na náprave(-ách) vozidiel kategórie M a N v tom istom smere alebo v opačnom smere ako kolesá hlavného mechanizmu riadenia a/alebo uhol riadenia predných a/alebo zadných kolies sa môže nastaviť podľa chovania vozidla.

| 2.5.2. | Pre prípojné vozidlá:






  2.5.2.1. | „Samonatáčací mechanizmus“ znamená systém určený na zmenu uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies len vtedy, keď na ne pôsobia sily a/alebo momenty pôsobiace na pneumatiku pri styku s vozovkou. |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Pre prípojné vozidlá:

2.5.2.1.

„Samonatáčací mechanizmus“ znamená systém určený na zmenu uhla riadenia jedného alebo viacerých kolies len vtedy, keď na ne pôsobia sily a/alebo momenty pôsobiace na pneumatiku pri styku s vozovkou.

| 2.5.2.2. | „Viazaný mechanizmus riadenia“, znamená systém, v ktorom sú riadiace sily vytvárané zmenou smeru ťažného vozidla a v ktorom pohyb riadených kolies prípojného vozidla je pevne viazaný s relatívnym uhlom medzi pozdĺžnou osou ťažného vozidla a pozdĺžnou osou prípojného vozidla; |
| --- | --- |

2.5.2.2.

„Viazaný mechanizmus riadenia“, znamená systém, v ktorom sú riadiace sily vytvárané zmenou smeru ťažného vozidla a v ktorom pohyb riadených kolies prípojného vozidla je pevne viazaný s relatívnym uhlom medzi pozdĺžnou osou ťažného vozidla a pozdĺžnou osou prípojného vozidla;

| 2.5.2.3. | „Samoriadiaci mechanizmus“, znamená mechanizmus, v ktorom sú riadiace sily vytvorené zmenou smeru ťažného vozidla a v ktorom je pohyb riadených kolies prípojného vozidla pevne viazaný s relatívnym uhlom medzi pozdĺžnou osou rámu prípojného vozidla alebo nákladu, ktorým je nahradený a pozdĺžnou osou pomocného rámu na ktorom je(sú) náprava(-y) pripevnená(-é). |
| --- | --- |

2.5.2.3.

„Samoriadiaci mechanizmus“, znamená mechanizmus, v ktorom sú riadiace sily vytvorené zmenou smeru ťažného vozidla a v ktorom je pohyb riadených kolies prípojného vozidla pevne viazaný s relatívnym uhlom medzi pozdĺžnou osou rámu prípojného vozidla alebo nákladu, ktorým je nahradený a pozdĺžnou osou pomocného rámu na ktorom je(sú) náprava(-y) pripevnená(-é).

| 2.5.2.4. | „Doplnkový mechanizmus riadenia“ znamená systém, nezávislý od hlavného systému riadenia, ktorý môže selektívne na účely manévrovania, ovplyvňovať riadiaci uhol jednej alebo viacerých náprav systému riadenia. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

„Doplnkový mechanizmus riadenia“ znamená systém, nezávislý od hlavného systému riadenia, ktorý môže selektívne na účely manévrovania, ovplyvňovať riadiaci uhol jednej alebo viacerých náprav systému riadenia.

| 2.5.3. | V závislosti od usporiadania riadených kolies sa rozlišujú tieto typy mechanizmu riadenia:






  2.5.3.1. | „Mechanizmus riadenia predných kolies“, v ktorom sú riadené iba kolesá, prednej(-ých) nápravy(-v). Zahŕňa všetky kolesá ktoré sú riadené v tom istom smere. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

V závislosti od usporiadania riadených kolies sa rozlišujú tieto typy mechanizmu riadenia:

2.5.3.1.

„Mechanizmus riadenia predných kolies“, v ktorom sú riadené iba kolesá, prednej(-ých) nápravy(-v). Zahŕňa všetky kolesá ktoré sú riadené v tom istom smere.

| 2.5.3.2. | „Mechanizmus riadenia zadných kolies“, v ktorom sú riadené len kolesá zadnej(-ých) nápravy(-v). Zahŕňa všetky kolesá, ktoré sú riadené v tom istom smere. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

„Mechanizmus riadenia zadných kolies“, v ktorom sú riadené len kolesá zadnej(-ých) nápravy(-v). Zahŕňa všetky kolesá, ktoré sú riadené v tom istom smere.

| 2.5.3.3. | „Mechanizmus riadenia viacerých kolies“, v ktorom sú riadené jedno alebo viaceré kolesá každej (z) prednej(-ých) a zadnej(-ých) nápravy(-v).






  2.5.3.3.1. | „Mechanizmus riadenia všetkých kolies“, v ktorom sú riadené všetky kolesá. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.3.

„Mechanizmus riadenia viacerých kolies“, v ktorom sú riadené jedno alebo viaceré kolesá každej (z) prednej(-ých) a zadnej(-ých) nápravy(-v).

2.5.3.3.1.

„Mechanizmus riadenia všetkých kolies“, v ktorom sú riadené všetky kolesá.

| 2.5.3.3.2. | „Podvozkový mechanizmus riadenia“, v ktorom je vzájomný pohyb častí podvozku priamo vyvolaný riadiacimi silami. |
| --- | --- |

2.5.3.3.2.

„Podvozkový mechanizmus riadenia“, v ktorom je vzájomný pohyb častí podvozku priamo vyvolaný riadiacimi silami.

2.6.   Typy prevodu riadenia:

V závislosti od spôsobu prenosu riadiacich síl sa rozlišujú nasledujúce typy prevodu riadenia:

| 2.6.1. | „Čisto mechanický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily prenášané len mechanickými prostriedkami. |
| --- | --- |

2.6.1.

„Čisto mechanický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily prenášané len mechanickými prostriedkami.

| 2.6.2. | „Čisto hydraulický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily v niektorej časti prevodu prenášané len hydraulickými prostriedkami. |
| --- | --- |

2.6.2.

„Čisto hydraulický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily v niektorej časti prevodu prenášané len hydraulickými prostriedkami.

| 2.6.3. | „Čisto elektrický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily v niektorej časti prevodu prenášané len elektrickými prostriedkami. |
| --- | --- |

2.6.3.

„Čisto elektrický prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom sú riadiace sily v niektorej časti prevodu prenášané len elektrickými prostriedkami.

| 2.6.4. | „Hybridný prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom je časť riadiacich síl prenášaná jedným a časť druhým z vyššie uvedených prostriedkov. Avšak v prípade, že ktorákoľvek mechanická časť prevodu je určená len na spätnú väzbu a je príliš slabá na prenos celkového množstva riadiacich síl, tento systém sa považuje za čisto hydraulický alebo elektrický prevod riadenia. |
| --- | --- |

2.6.4.

„Hybridný prevod riadenia“ znamená prevod riadenia, v ktorom je časť riadiacich síl prenášaná jedným a časť druhým z vyššie uvedených prostriedkov. Avšak v prípade, že ktorákoľvek mechanická časť prevodu je určená len na spätnú väzbu a je príliš slabá na prenos celkového množstva riadiacich síl, tento systém sa považuje za čisto hydraulický alebo elektrický prevod riadenia.

2.7.   „Elektrická ovládacia vetva“ znamená elektrické spojenie, ktoré zabezpečuje ovládaciu funkciu riadenia prípojného vozidla. Skladá sa z elektrického vedenia a konektora a zahŕňa všetky časti pre dátovú komunikáciu a prívod elektrickej energie pre prevod ovládania prípojného vozidla.

3.   ŽIADOSŤ O HOMOLOGIZÁCIU

3.1.   Žiadosť o homologizáciu typu vozidla z hľadiska mechanizmu riadenia predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

3.2.   K žiadosti sa prikladajú nasledujúce dokumenty vo vyhotovení trojmo s týmito údajmi:

| 3.2.1. | popisom typu vozidla so zreteľom na položky uvedené v bode 2.2.; typ vozidla musí byť špecifikovaný; |
| --- | --- |

3.2.1.

popisom typu vozidla so zreteľom na položky uvedené v bode 2.2.; typ vozidla musí byť špecifikovaný;

| 3.2.2. | stručný popis mechanizmu riadenia so schémou mechanizmu riadenia ako celku, s uvedením umiestnenia rôznych zariadení vo vozidle, ktoré ovplyvňujú riadenie; |
| --- | --- |

3.2.2.

stručný popis mechanizmu riadenia so schémou mechanizmu riadenia ako celku, s uvedením umiestnenia rôznych zariadení vo vozidle, ktoré ovplyvňujú riadenie;

| 3.2.3. | v prípade systémov strojného riadenia a systémov, pre ktoré platí príloha 6 tohto predpisu, prehľad o systéme s uvedením koncepcie systému a postupov zabezpečenia proti výpadku, nadbytočností a výstražných systémov potrebných na zaručenie bezpečnej prevádzky vozidla.
  Potrebná technická dokumentácia vzťahujúca sa k týmto systémom sa poskytuje k dispozícii na účely diskusie s homologizačným úradom a/alebo technickou službou. Diskusia o tejto dokumentácii bude dôverná. |
| --- | --- |

3.2.3.

v prípade systémov strojného riadenia a systémov, pre ktoré platí príloha 6 tohto predpisu, prehľad o systéme s uvedením koncepcie systému a postupov zabezpečenia proti výpadku, nadbytočností a výstražných systémov potrebných na zaručenie bezpečnej prevádzky vozidla.

Potrebná technická dokumentácia vzťahujúca sa k týmto systémom sa poskytuje k dispozícii na účely diskusie s homologizačným úradom a/alebo technickou službou. Diskusia o tejto dokumentácii bude dôverná.

3.3.   Vozidlo reprezentujúce typ, ktorý má byť homologizovaný, sa poskytne technickej službe zodpovednej za vykonávanie homologizačných skúšok.

4.   HOMOLOGIZÁCIA

4.1.   Ak vozidlo odovzdané na homologizáciu podľa tohto predpisu spĺňa všetky príslušné požiadavky tohto predpisu, udelí sa tomuto typu vozidla homologizácia z hľadiska mechanizmu riadenia.

4.1.1.   Homologizačný orgán overí existenciu uspokojivých opatrení na zabezpečenie účinnej kontroly zhody výroby uvedených v bode 7. tohto predpisu predtým, ako udelí homologizáciu.

4.2.   Každému homologizovanému typu sa prideľuje homologizačné číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 01) označujú číslo zmien, zahŕňajúcich najnovšie hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania homologizácie. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla alebo tomu istému typu vozidla predvedenému s mechanizmom riadenia odlišným od mechanizmu opísanému v dokumentoch vyžadovaných podľa bodu 3.

4.3.   Správa o homologizácii alebo rozšírení alebo zamietnutí homologizácie typu vozidla podľa tohto predpisu sa oznamuje zmluvným stranám Dohody z roku 1958, ktoré používajú tento predpis na formulári zodpovedajúcom vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

4.4.   Na každé vozidlo zhodné s typom vozidla homologizovaným podľa tohto predpisu sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste špecifikovanom v homologizačnom formulári musí pripevniť medzinárodná homologizačná značka, pozostávajúca z:

| 4.4.1. | kružnice, ktorej je „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý homologizáciu udelil; (2) |
| --- | --- |

4.4.1.

kružnice, ktorej je „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý homologizáciu udelil; (2)

| 4.4.2. | čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno„R“, pomlčka a homologizačné číslo vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno„R“, pomlčka a homologizačné číslo vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1.

4.5.   Ak je vozidlo zhodné s typom vozidla homologizovaným podľa jedného alebo viacerých iných predpisov pripojených k Dohode v štáte, ktorý udelil homologizáciu podľa tohto predpisu, nemusí sa opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1.; v takomto prípade sa čísla predpisov, homologizačné čísla a doplnkové symboly podľa všetkých predpisov, podľa ktorých bola udelená homologizácia v štáte, ktorý udelil homologizáciu podľa tohto predpisu, umiestnia vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

4.6.   Homologizačná značka musí byť zreteľne čitateľná a nezmazateľná.

4.7.   Homologizačná značka musí byť umiestnená vedľa štítku s údajmi o vozidle, ktorý pripevňuje výrobca, alebo priamo na ňom.

4.8.   Príloha 2 k tomuto predpisu uvádza príklady usporiadania homologizačných značiek.

5.   KONŠTRUKČNÉ USTANOVENIA

5.1.   Všeobecné ustanovenia

5.1.1.   Mechanizmus riadenia musí zabezpečiť ľahké a bezpečné ovládanie vozidla až do jeho maximálnej konštrukčnej rýchlosti, alebo v prípade prípojného vozidla do jeho maximálnej technicky prípustnej rýchlosti. Musí mať tendenciu k samovyrovnávaniu, keď je skúšané v súlade s bodom 6.2. s neporušeným mechanizmom riadenia. Vozidlo musí spĺňať požiadavky bodu 6.2 v prípade motorových vozidiel a bodu 6.3. v prípade prípojných vozidiel. Ak je vozidlo vybavené pomocným mechanizmom riadenia, musí tiež spĺňať požiadavky prílohy 4. Prípojné vozidlá vybavené hydraulickými prevodmi riadenia musia spĺňať aj požiadavky prílohy 5.

5.1.2.   Musí byť možná jazda na priamom úseku vozovky bez neobvyklých zásahov do riadenia zo strany vodiča a bez neobvyklých vibrácií v mechanizme riadenia pri maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla.

5.1.3.   Smer pohybu ovládacieho prvku riadenia musí zodpovedať zamýšľanej zmene smeru pohybu vozidla a musí existovať nepretržitý vzťah medzi odchýlkou ovládacieho prvku riadenia a uhlom riadenia. Tieto požiadavky neplatia pre systémy, ktoré v sebe zahŕňajú automaticky ovládanú alebo korekčnú funkciu riadenia alebo pre pomocný mechanizmus riadenia.

Tieto požiadavky sa nemusia nevyhnutne uplatňovať v prípade strojného riadenia keď sa vozidlo nepohybuje alebo keď sa do systému nedodáva energia.

5.1.4.   Mechanizmus riadenia musí byť projektovaný, konštruovaný a namontovaný tak, aby bol schopný odolávať námahe vznikajúcej počas bežnej prevádzky vozidla alebo jazdnej súpravy. Maximálny uhol riadenia nesmie byť obmedzený žiadnou časťou prevodu riadenia, pokiaľ nie je na tento účel výslovne konštruovaný. Pokiaľ nie je stanovené inak predpokladá sa, že na účel tohto predpisu nesmie kedykoľvek nastať súčasne viac ako jedna porucha v mechanizme riadenia a dve nápravy na jednom podvozku sú považované za jednu nápravu.

5.1.5.   Účinnosť systému riadenia vrátane elektrických ovládacích vetiev, nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. Musí sa preukázať dodržanie technických požiadaviek predpisu č. 10 v znení jeho posledných zmien platných v čase homologizácie.

5.1.6.   Zdokonalené systémy podpory vodiča sa schvaľujú vždy v súlade s týmto predpisom, pričom ich ich funkcie nespôsobujú žiadne zhoršenie výkonu základného systému riadenia. Okrem toho musia byť konštruované tak, aby mohol vodič kedykoľvek a úmyselným zásahom potlačiť funkciu.

5.1.6.1.   Vždy keď sa automaticky ovládaná funkcia riadenia uvádza do činnosti, musí sa to oznámiť vodičovi a ovládací zásah sa automaticky znefunkční, ak vozidlo prekročí stanovený limit 10 km/h o viac než 20 % alebo už dlhšie nie sú prijímané signály, ktoré sa majú vyhodnotiť. Akékoľvek ukončenie ovládania musí vyprodukovať krátku, ale výraznú výstrahu vodičovi prostredníctvom vizuálneho signálu a potom buď akustického alebo hmatového výstražného signálu na ovládacom prvku riadenia.

5.1.7.   Prevod riadenia

5.1.7.1.   Zariadenia pre nastavenie geometrie riadenia musia byť také, aby po nastavení bolo vytvorené spojenie medzi nastaviteľnými komponentami pomocou vhodných blokovacích zariadení.

5.1.7.2.   Prevod riadenia, ktorý môže byť rozpojený z dôvodu rôznych konfigurácií vozidla (napr. na návesoch, ktoré sa môžu predĺžiť) musí mať blokovacie zariadenia, ktoré zabezpečujú správne rozmiestnenie komponentov; ak je blokovanie automatické, musí existovať prídavné bezpečnostné blokovanie, ktoré sa ovláda ručne.

5.1.8.   Riadené kolesá

Riadenými kolesami nesmú byť výlučne zadné kolesá. Táto požiadavka sa nevzťahuje na návesy.

5.1.9.   Zdroj energie

Ten istý zdroj energie sa môže použiť pre mechanizmy riadenia a iné systémy. Avšak v prípade poruchy v ktoromkoľvek systéme, ktorý zdieľa ten istý zdroj energie, musí byť riadenie zabezpečené v súlade s príslušnými poruchovými stavmi podľa bodu 5.3.

5.1.10.   Systémy ovládania

Požiadavky prílohy 6 sa vzťahujú na bezpečnostné aspekty systémov elektrického riadenia vozidla, ktoré zabezpečujú alebo tvoria časť prevodu ovládania funkcie riadenia vrátane zdokonalených systémov podpory vodiča. Avšak systémy alebo funkcie, ktoré používajú systém riadenia ako prostriedok na dosiahnutie cieľa vyššej úrovne, podliehajú požiadavkám prílohy 6 len ak majú priamy vplyv na systém riadenia. Ak sú také systémy k dispozícii, nesmú byť deaktivované počas homologizačného skúšania systému riadenia.

5.2.   Osobitné ustanovenia pre prípojné vozidlá

5.2.1.   Prípojné vozidlá (s výnimkou návesov a prívesov so stredovou nápravou), ktoré majú viac než jednu nápravu s riadenými kolesami a návesy a prívesy so stredovou nápravou, ktoré majú aspoň jednu nápravu s riadenými kolesami, musia spĺňať podmienky uvedené v bode 6.3. Avšak pre prívesy so samonatáčacím mechanizmom nie je skúška podľa bodu 6.3. nutná, ak pomer zaťaženia nápravy medzi neriadenými a samonatáčacími nápravami je rovnaký alebo väčší ako 1,6 za všetkých podmienok zaťaženia.

Avšak pre prívesy so samonatáčacím mechanizmom, pomer zaťaženia nápravy medzi neriadenými alebo viazanými nápravami a „friction-steered“ nápravami musí byť najmenej 1 za všetkých podmienok zaťaženia.

5.2.2.   Ak sa ťažné vozidlo jazdnej súpravy pohybuje priamo vpred, prípojné vozidlo a ťažné vozidlo musia zostať zarovnané v priamke. Ak sa zarovnanie nedosiahne automaticky, prípojné vozidlo musí byť vybavené vhodným nastavovacím zariadením na udržanie zarovnania.

5.3.   Poruchové podmienky a výkon

5.3.1.   Všeobecne

5.3.1.1.   Na účely tohto predpisu sa riadené kolesá, ovládací prvok riadenia a všetky mechanické časti prevodu riadenia nepovažujú za náchylné k poruche, ak sú dostatočne dimenzované, ľahko prístupné pre údržbu a vykazujú bezpečnostné charakteristiky prinajmenšom rovné tým, ktoré sú predpísané pre iné hlavné komponenty vozidla (ako je brzdový systém). Pokiaľ by porucha niektorej z týchto častí mohla spôsobiť stratu ovládania vozidla, musí byť táto časť vyrobená z kovu alebo z materiálu s rovnocennými vlastnosťami a nesmie sa výrazne deformovať pri normálnej činnosti systému riadenia.

5.3.1.2.   Požiadavky bodov 5.1.2., 5.1.3. a 6.2.1. sú splnené aj s poruchou mechanizmu riadenia, pokiaľ môže vozidlo jazdiť rýchlosťou požadovanou v príslušných bodoch.

V tomto prípade sa bod 5.1.3. nevzťahuje na systémy strojného riadenia, keď vozidlo stojí.

5.3.1.3.   Akákoľvek porucha v prevode iná ako čisto mechanická musí zreteľne upútať pozornosť vodiča vozidla podľa bodu 5.4. Keď nastane porucha, je prípustná zmena priemerného pomeru prevodu riadenia, ak nie je prekročená ovládacia sila uvedená v bode 6.2.6.

5.3.1.4.   V prípade, že brzdový systém vozidla má rovnaký zdroj energie ako systém riadenia a tento zdroj energie zlyhá, systém riadenia má prioritu a musí byť v daných prípadoch schopný splniť požiadavky bodov 5.3.2. a 5.3.3. Okrem toho brzdný účinok pri prvom následnom použití brzdy nesmie klesnúť pod predpísanú účinnosť prevádzkovej brzdy podľa bodu 2 prílohy 3 tohto predpisu.

5.3.1.5.   V prípade, že brzdový systém vozidla má rovnaký prívod energie ako systém riadenia a nastane porucha v prívode energie, systém riadenia má prioritu a musí byť v daných prípadoch schopný splniť požiadavky bodov 5.3.2. a 5.3.3. Okrem toho brzdný účinok pri prvom následnom použití musí spĺňať požiadavky bodu 3 prílohy 3 tohto predpisu.

5.3.1.6.   V prípade prípojných vozidiel musia byť splnené aj požiadavky bodov 5.2.2. a 6.3.4.1. keď nastane porucha v systéme riadenia.

5.3.2.   Systémy mechanizmus riadenia s posilnením

5.3.2.1.   Ak by sa motor zastavil alebo ak by zlyhala časť prevodu, s výnimkou tých častí, ktoré sú uvedené v bode 5.3.1.1., nesmie nastať žiadna bezprostredná zmena uhlu riadenia. Pokiaľ je vozidlo schopné jazdy pri rýchlosti vyššej než 10 km/h, musia byť splnené požiadavky bodu 6. týkajúce sa systému s poruchou.

5.3.3.   Systémy mechanizmu strojného riadenia

5.3.3.1.   Systém musí byť konštruovaný tak, aby vozidlo nemohlo trvalo jazdiť rýchlosťou nad 10 km/h, keď nastane akákoľvek porucha, ktorá si vyžaduje činnosť výstražného signálu uvedeného v bode 5.4.2.1.1.

5.3.3.2.   V prípade poruchy prevodu ovládania, s výnimkou tých častí, ktoré sú uvedené v bode 5.1.4., musí byť stále možné riadiť s účinnosťou podľa bodu 6 pre neporušený systém riadenia.

5.3.3.3.   V prípade poruchy zdroja energie prevodu ovládania musí byť možné vykonať aspoň 24 manévrov „v tvare osmičky“ pričom každá slučka číslice osem má priemer 40 m, pri rýchlosti 10 km/h a pri úrovni účinnosti uvedenej v bode 6 pre neporušený systém riadenia.

Skúšobné manévre začnú na hladine zásoby energie danej v bode 5.3.3.5.

5.3.3.4.   V prípade poruchy v prevode energie, s výnimkou tých častí, ktoré sú uvedené v bode 5.3.1.1., nesmie nastať žiadna bezprostredná zmena uhlu riadenia. Pokiaľ je vozidlo schopné jazdy pri rýchlosti vyššej než 10 km/h, požiadavky v bode 6 pre systém s poruchou budú splnené po dokončení aspoň 24 manévrov „v tvare osmičky“ pri minimálnej rýchlosti 10 km/h, pričom každá slučka číslice osem má priemer 40 m.

Skúšobné manévre musia začať na hladine zásoby energie danej v bode 5.3.3.5.

5.3.3.5.   Úrovňou energie použitej na skúšky uvedené v bodoch 5.3.3.3. a 5.3.3.4. je hladina zásoby energie, pri ktorej je porucha oznámená vodičovi.

V prípade elektricky poháňaných systémov podľa prílohy 6, túto hladinu v najhoršej situácii musí uviesť výrobca v dokumentácii predloženej v súvislosti s prílohou 6 a musia sa zohľadniť vplyvy napr. teploty a slabnutia výkonu akumulátora.

5.4.   Výstražné signály

5.4.1.   Všeobecné ustanovenia

5.4.1.1.   Každá porucha, ktorá poškodí funkciu riadenia a nie je svojím charakterom mechanická, musí byť zreteľne signalizovaná vodičovi vozidla.

Napriek požiadavkám bodu 5.1.2. ako doplnkové naznačenie poruchového stavu v systéme riadenia, môžu byť v tomto systéme použité úmyselné vibrácie.

V prípade motorového vozidla sa zvýšenie ovládacej sily považuje za výstražné znamenie; v prípade prípojného vozidla je prípustný mechanický indikátor.

5.4.1.2.   Ak sa použije rovnaký zdroj energie pre systém riadenia a pre iné systémy, musí byť vodičovi daný zvukový alebo optický signál keď energia/kvapalina v zásobníku energie/kvapaliny klesne na úroveň schopnú vyvolať zvýšenie ovládacej sily. Táto výstraha môže byť kombinovaná so zariadením určeným na signalizovanie poruchy brzdy, ak brzdový systém používa rovnaký zdroj energie. Uspokojivý stav výstražného zariadenia sa musí dať vodičom ľahko overiť.

5.4.2.   Zvláštne ustanovenia pre mechanizmus strojného riadenia

5.4.2.1.   Vo vozidlách s motorickým pohonom sa majú chyby a poruchy oznamovať riadenia výstražnými signálmi takýmto spôsobom:

| 5.4.2.1.1. | červeným výstražným signálom oznamujúcim poruchy uvedené v bode 5.3.1.3. v hlavnom systéme riadenia. |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

červeným výstražným signálom oznamujúcim poruchy uvedené v bode 5.3.1.3. v hlavnom systéme riadenia.

| 5.4.2.1.2. | prípadne žltým výstražným signálom oznamujúcim elektricky zistenú poruchu v systéme riadenia, ktorá nie je oznámená červeným výstražným signálom. |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

prípadne žltým výstražným signálom oznamujúcim elektricky zistenú poruchu v systéme riadenia, ktorá nie je oznámená červeným výstražným signálom.

| 5.4.2.1.3. | ak sa použije symbol, musí sa zhodovať so symbolom J 04, ISO/IEC registračné číslo 7000-2441 definovaný v ISO 2575: 2000. |
| --- | --- |

5.4.2.1.3.

ak sa použije symbol, musí sa zhodovať so symbolom J 04, ISO/IEC registračné číslo 7000-2441 definovaný v ISO 2575: 2000.

| 5.4.2.1.4. | Uvedený výstražný signál, resp. signály sa musia zapnúť vždy, keď je elektrickému zariadeniu vozidla (a systému riadenia) dodaná energia. So stojacim vozidlom sa v systéme riadenia overí, že pred skončením signálu nevykazuje žiadne špecifické chyby alebo poruchy.
  Špecifické chyby alebo poruchy, ktoré by aktivovali uvedený výstražný signál, ktoré však nie sú zistené pri státí vozidla, sa zachovajú a zistia sa a zobrazia pri naštartovaní a vždy keď je spínač zapaľovania v polohe „zapnuté“ tak dlho, ako trvá porucha. |
| --- | --- |

5.4.2.1.4.

Uvedený výstražný signál, resp. signály sa musia zapnúť vždy, keď je elektrickému zariadeniu vozidla (a systému riadenia) dodaná energia. So stojacim vozidlom sa v systéme riadenia overí, že pred skončením signálu nevykazuje žiadne špecifické chyby alebo poruchy.

Špecifické chyby alebo poruchy, ktoré by aktivovali uvedený výstražný signál, ktoré však nie sú zistené pri státí vozidla, sa zachovajú a zistia sa a zobrazia pri naštartovaní a vždy keď je spínač zapaľovania v polohe „zapnuté“ tak dlho, ako trvá porucha.

5.4.3.   V prípade keď je v prevádzke doplnkový mechanizmus riadenia a/alebo keď sa uhol riadenia generovaný týmto zariadením nevrátil do normálnej jazdnej polohy, musí byť vodičovi daný výstražný signál.

5.5.   Ustanovenia pre pravidelnú technickú kontrolu mechanizmu riadenia

5.5.1.   Pokiaľ je to uskutočniteľné a na základe dohody medzi výrobcom vozidla a homologizačným orgánom, mechanizmus riadenia a jeho montáž majú byť projektované tak, aby sa bez demontáže mohla jeho činnosť v prípade potreby kontrolovať bežne používanými nástrojmi, metódami alebo skúšobným zariadením.

5.5.2.   Musí byť možné jednoducho overiť správny prevádzkový stav tých elektrických systémov, ktoré ovládajú riadenie. Ak sú potrebné zvláštne informácie, musia byť ľahko dostupné.

5.5.2.1.   V čase homologizácie musia byť dôverným spôsobom načrtnuté prostriedky zabezpečujúce ochranu proti jednoduchej neoprávnenej zmene činnosti overovacích prostriedkov zvolených výrobcom (napr. výstražný signál).

Alternatívne je táto požiadavka ochrany splnená, keď sú k dispozícii sekundárne prostriedky kontroly správneho prevádzkového stavu.

6.   USTANOVENIE O SKÚŠKACH

6.1.   Všeobecné ustanovenia

6.1.1.   Skúška sa vykonáva na rovnom povrchu s dobrou adhéziou.

6.1.2.   Pri skúške(-kach) má byť vozidlo naložené do svojej maximálne technicky prípustnej hodnoty zaťaženia riadenej nápravy resp. náprav.

V prípade náprav vybavených ASE sa táto skúška opakuje s vozidlom, naloženým do jeho maximálne technicky prípustnej hmotnosti a náprava vybavená ASE je zaťažená na svoju maximálne prípustné zaťaženie.

6.1.3.   Pred skúškou je potrebné nahustiť pneumatiky na hodnotu predpísanú výrobcom pre hmotnosť špecifikovanú v bode 6.1.2. pre stojace vozidlá.

6.1.4.   V prípade systémov používajúcich elektrickú energiu pre časť alebo celý prívod energie, všetky výkonnostné skúšky sa vykonávajú za podmienok skutočného alebo simulovaného elektrického zaťaženia všetkých základných systémov alebo systémových komponentov, ktoré majú rovnaký prívod energie. Základné systémy musia zahŕňať aspoň systémy osvetlenia, stierače čelného skla, riadenie motora a brzdové systémy.

6.2.   Ustanovenia pre motorové vozidlá

6.2.1.   Musí byť možné vyjsť z oblúka s polomerom 50 m po dotyčnici, bez neobvyklých vibrácií v mechanizme riadenia, pri týchto rýchlostiach:

| | Vozidlá kategórie M1: 50 km/h; |
| --- | --- |

Vozidlá kategórie M1: 50 km/h;

| | Vozidlá kategórie M2, M3, N1, N2 a N3: 40 km/h alebo najvyššia konštrukčná rýchlosť, ak je nižšia ako uvedené rýchlosti. |
| --- | --- |

Vozidlá kategórie M2, M3, N1, N2 a N3: 40 km/h alebo najvyššia konštrukčná rýchlosť, ak je nižšia ako uvedené rýchlosti.

6.2.2.   Keď sa vozidlo pohybuje po kružnici so svojimi riadenými kolesami približne s polovičným uhlom riadenia pri konštantnej rýchlosti aspoň 10 km/h, musí zostať kružnica otáčania tá istá alebo sa zväčšiť, ak je ovládací prvok riadenia uvoľnený.

6.2.3.   Pri meraní ovládacej sily sa neberú do úvahy sily s trvaním kratším ako 0,2 sekundy.

6.2.4.   Meranie ovládacích síl riadenia motorových vozidiel s neporušeným mechanizmom riadenia.

6.2.4.1.   Vozidlo sa pohybuje z priameho smeru vpred do špirály rýchlosťou 10 km/h. Ovládacia sila ovládacieho prvku riadenia sa meria na menovitom polomere ovládača riadenia, až kým jeho poloha nezodpovedá polomeru zatáčania, uvedenému v tabuľke nižšie pre jednotlivé kategórie vozidla s neporušeným riadením. Jedno natočenie musí byť vpravo a druhé vľavo.

6.2.4.2.   Maximálny prípustný čas riadenia a maximálna prípustná ovládacia sila riadenia s neporušeným mechanizmom riadenia sú uvedené v tabuľke pre každú kategóriu vozidla.

6.2.5.   Meranie ovládacích síl riadenia motorových vozidiel s poruchou v mechanizme riadenia.

6.2.5.1.   Skúška opísaná v bode 6.2.4. sa opakuje s poruchou v mechanizme riadenia. Ovládacia sila riadenia sa meria, až kým poloha ovládacieho prvku riadenia nezodpovedá polomeru natáčania uvedenému v tabuľke nižšie pre jednotlivé kategórie vozidla s poruchou mechanizmu riadenia.

6.2.5.2.   Maximálny dovolený čas riadenia a najvyššia prípustná ovládacia sila riadenia s poruchou v mechanizme riadenia sú uvedené v tabuľke nižšie pre každú kategóriu vozidla.

Tabuľka

Požiadavky na ovládaciu silu riadenia

| Kategória vozidla | Neporušený systém | S poruchou |
| --- | --- | --- |
| Maximálna ovládacia sila
  (daN) | Čas
  (s) | Polomer zatáčania
  (m) | Maximálna ovládacia sila
  (daN) | Čas
  (s) | Polomer zatáčani
  (m) |
| M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |
| N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |
| N3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |

Kategória vozidla

Neporušený systém

S poruchou

Maximálna ovládacia sila

(daN)

Čas

(s)

Polomer zatáčania

(m)

Maximálna ovládacia sila

(daN)

Čas

(s)

Polomer zatáčani

(m)

M1

15

4

12

30

4

20

M2

15

4

12

30

4

20

M3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

N1

20

4

12

30

4

20

N2

25

4

12

40

4

20

N3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

6.3.   Ustanovenia pre prípojné vozidlá

6.3.1.   Prípojné vozidlo sa musí pohybovať bez nadmerného vybočovania alebo neobvyklých vibrácií v mechanizme riadenia, keď sa ťažné vozidlo pohybuje v priamke na rovnej a vodorovnej ceste rýchlosťou 80 km/h alebo pri technicky prípustnej maximálnej rýchlosti udanej výrobcom prípojného vozidla, ak je nižšia ako 80 km/h.

6.3.2.   S ťažným vozidlom a prípojným vozidlom s ustáleným polomerom zatáčania zodpovedajúcim polomeru kruhu rovnajúcemu sa 25 m (pozri bod 2.4.6.) pri konštantnej rýchlosti 5 km/h, sa odmeria kružnica opísaná najzadnejším vonkajším okrajom prípojného vozidla. Tento postup sa opakuje za tých istých podmienok avšak pri rýchlosti 25 km/h ± 1 km/h. Počas týchto pohybov sa najzadnejší vonkajší okraj prípojného vozidla, ktoré sa pohybuje rýchlosťou 25 km/h ± 1 km/h, nesmie pohybovať mimo kružnice opísanej pri konštantnej rýchlosti 5 km/h o viac než 0,7 m.

6.3.3.   Žiadna časť prípojného vozidla sa nesmie pohybovať o viac ako 0,5 m mimo dotyčnice ku kružnici s polomerom 25 m, ak je ťahané vozidlom opúšťajúcim kruhovú dráhu opísanú v bode 6.3.2. v smere dotyčnice a pohybuje sa rýchlosťou 25 km/h. Táto požiadavka musí byť splnená od bodu, v ktorom sa dotyčnica dotýka kružnice, až po bod vzdialený 40 m v smere dotyčnice. Za týmto bodom musí prípojné vozidlo spĺňať podmienku špecifikovanú v bode 6.3.1.

6.3.4.   Meria sa kruhová obrysová plocha, ktorú zaberá jazdná súprava ťažného vozidla a prípojného vozidla s neporušeným systémom riadenia, pohybujúca sa rýchlosťou maximálne 5 km/h po kružnici s konštantným polomerom pričom vonkajší predný okraj ťažného vozidla opisuje polomer 0,67 x dĺžka jazdnej súpravy, ktorý nesmie byť menší než 12,5 m.

6.3.4.1.   Ak je v systéme riadenia porucha, šírka kruhovej obrysovej plochy je > 8,3 m, potom to nesmie predstavovať viac než 15 % v porovnaní so zodpovedajúcou hodnotou nameranou s neporušeným systémom riadenia.

Šírka kruhovej obrysovej plochy sa nesmie na vonkajšom polomere zväčšiť.

6.3.5.   Skúšky opísané v bode 6.3.2. a 6.3.3. a 6.3.4. sa vykonajú v smere aj proti smeru pohybu hodinových ručičiek.

7.   ZHODA VÝROBY

Postupy zabezpečenia zhody výroby sa musia zhodovať s postupmi uvedenými v Dohode, doplnku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), a musia spĺňať nasledovné požiadavky:

| 7.1. | Držiteľ homologizácie musí zabezpečiť, aby boli zaznamenané výsledky skúšok zhody výroby a aby priložené dokumenty boli k dispozícii počas obdobia stanoveného po dohode s homologizačným orgánom alebo technickou službou. Toto obdobie nesmie presiahnuť 10 rokov odo dňa definitívneho zastavenia výroby. |
| --- | --- |

7.1.

Držiteľ homologizácie musí zabezpečiť, aby boli zaznamenané výsledky skúšok zhody výroby a aby priložené dokumenty boli k dispozícii počas obdobia stanoveného po dohode s homologizačným orgánom alebo technickou službou. Toto obdobie nesmie presiahnuť 10 rokov odo dňa definitívneho zastavenia výroby.

| 7.2. | Homologizačný orgán alebo technická služba, ktoré udelili homologizáciu môžu kedykoľvek overiť postupy kontroly zhody aplikované v každom výrobnom zariadení. Bežná frekvencia týchto overení je raz za dva roky. |
| --- | --- |

7.2.

Homologizačný orgán alebo technická služba, ktoré udelili homologizáciu môžu kedykoľvek overiť postupy kontroly zhody aplikované v každom výrobnom zariadení. Bežná frekvencia týchto overení je raz za dva roky.

8.   SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

8.1.   Homologizácia udelená typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odobratá, ak nie je splnená požiadavka uložená v bode 7.1. alebo ak vzorkové vozidlá nespĺňajú požiadavky v bode 6 tohto predpisu.

8.2.   Ak zmluvná strana Dohody používajúca tento predpis odoberie homologizáciu, ktorú predtým udelila, musí to oznámiť ihneď ostatným zmluvným stranám používajúcim tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu.

9.   ZMENA A ROZŠÍRENIE HOMOLOGIZÁCIE TYPU VOZIDLA

9.1.   Každá zmena typu vozidla sa oznámi homologizačnému orgánu, ktorý udelil homologizáciu. Homologizačný orgán potom môže buď:

| 9.1.1. | usúdiť, že vykonané zmeny zrejme nemajú poznateľný nepriaznivý vplyv, a že v každom prípade je vozidlo stále v súlade s požiadavkami; alebo |
| --- | --- |

9.1.1.

usúdiť, že vykonané zmeny zrejme nemajú poznateľný nepriaznivý vplyv, a že v každom prípade je vozidlo stále v súlade s požiadavkami; alebo

| 9.1.2. | požadovať ďalší protokol o skúške od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

9.1.2.

požadovať ďalší protokol o skúške od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

9.2.   Potvrdenie alebo rozšírenie príp. odmietnutie homologizácie, špecifikujúce zmeny, sa oznamuje postupom, špecifikovaným v bode 4.3. stranám Dohody používajúcim tento predpis.

9.3.   Homologizačný orgán vydávajúci rozšírenie homologizácie, prideľuje poradové číslo pre takého rozšírenie a informuje o tom ostatné strany Dohody z r. 1958 používajúce tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu.

10.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ homologizácie definitívne ukončí výrobu typu vozidla homologizovaného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý udelil homologizáciu. Po obdržaní príslušného oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany Dohody z r. 1958 používajúce tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE HOMOLOGIZAČNÝCH SKÚŠOK A SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Strany Dohody z r. 1958 používajúce tento predpis, oznámujú sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie homologizačných skúšok a správnych orgánov, ktoré udeľujú homologizáciu a ktorým sa posielajú formuláre potvrdzujúce homologizáciu alebo rozšírenie, príp. odmietnutie alebo odobratie homologizácie, vydanej v iných krajinách.

---

(1)  V zmysle definície v prílohe 7 k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (TRANS/SC.1/WP.29/78/Rev.1).

(2)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko a Čiernu Horu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udelené členskými štátmi používajúcimi svoje vlastné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu a 51 pre Kórejskú republiku. Nasledujúce čísla sa priradia ďalším krajinám v chronologickom poradí, v ktorom ratifikovali alebo pristúpili k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie homologizácií udelených na základe týchto predpisov a takto priradené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám Dohody.

(3)  50 pre pevné vozidlá s dvomi alebo viacerými riadenými nápravami, s výnimkou samonatáčacieho mechanizmu.

(4)  Alebo plné vychýlenie, ak nie je polomer 12 m dosiahnuteľný.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[max formát A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

PRÍLOHA 2

USPORIADANIE HOMOLOGIZAČNÝCH ZNAČIEK

VZOR A

(Pozri bod 4.4 tohto predpisu)

Image

Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidle udáva, že príslušný typ vozidla bol z hľadiska mechanizmu riadenia homologizovaný v Holandsku (E4) podľa predpisu č. 79. pod homologizačným číslom 012439. Homologizačné číslo uvádza, že homologizácia bola udelená podľa požiadaviek predpisu č. 79, v znení série zmien 01.

VZOR B

(Pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidle uvádza, že príslušný typ vozidla bol homologizovaný v Holandsku (E4) podľa predpisov č. 79 a 31 (1). Homologizačné čísla udávajú, že v čase udelenia príslušných homologizácií bol predpis č. 79 zmenený v znení série zmien 01 a predpis č. 31. bol zmenený v znení série zmien 01.

---

(1)  Druhé číslo sa uvádza len ako príklad.

---

PRÍLOHA 3

Brzdný účinok pre vozidlá používajúce ten istý zdroj energie pre mechanizmus riadenia a pre brzdové zariadenie

| 1. | Pre všetky skúšky vykonané v súlade s touto prílohou musia byť splnené tieto podmienky:






  1.1. | Vozidlo sa naloží na svoje maximálne technicky prípustné zaťaženie rozložené medzi nápravy podľa pokynov výrobcu. Keď ustanovenie platí pre niekoľko možností zaťaženia nápravy, rozloženie maximálneho zaťaženia medzi nápravy musí byť také, aby zaťaženie každej nápravy bolo proporcionálne voči maximálnemu prípustnému zaťaženiu každej nápravy. V prípade návesových ťahačov môže byť zaťaženie premiestnené približne do polovice vzdialenosti medzi polohou návesového čapu vyplývajúcou z vyššie uvedených podmienok zaťaženia a osou zadnej nápravy resp. náprav. |
| --- | --- | --- |

1.

Pre všetky skúšky vykonané v súlade s touto prílohou musia byť splnené tieto podmienky:

1.1.

Vozidlo sa naloží na svoje maximálne technicky prípustné zaťaženie rozložené medzi nápravy podľa pokynov výrobcu. Keď ustanovenie platí pre niekoľko možností zaťaženia nápravy, rozloženie maximálneho zaťaženia medzi nápravy musí byť také, aby zaťaženie každej nápravy bolo proporcionálne voči maximálnemu prípustnému zaťaženiu každej nápravy. V prípade návesových ťahačov môže byť zaťaženie premiestnené približne do polovice vzdialenosti medzi polohou návesového čapu vyplývajúcou z vyššie uvedených podmienok zaťaženia a osou zadnej nápravy resp. náprav.

| 1.2. | Pneumatiky sa nahustia na studený hustiaci tlak predpísaný pre zaťaženie, ktoré majú niesť pneumatiky keď vozidlo stojí. |
| --- | --- |

1.2.

Pneumatiky sa nahustia na studený hustiaci tlak predpísaný pre zaťaženie, ktoré majú niesť pneumatiky keď vozidlo stojí.

| 1.3. | Pred začiatkom skúšok musia byť brzdy studené t. j. s vonkajšou povrchovou teplotou kotúčovej alebo bubnovej brzdy nižšou ako 100 °C. |
| --- | --- |

1.3.

Pred začiatkom skúšok musia byť brzdy studené t. j. s vonkajšou povrchovou teplotou kotúčovej alebo bubnovej brzdy nižšou ako 100 °C.

| 2. | Ak nastane porucha zdroja energie, musí účinok prevádzkového brzdenia pri prvom použití brzdy dosiahnuť hodnoty uvedené v tejto tabuľke.








  Kategória | V (km/h) | m/s2 | F (daN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 5,8 | 50 |
| M2 a M3 | 60 | 5,0 | 70 |
| N1 | 80 | 5,0 | 70 |
| N2 a N3 | 60 | 5,0 | 70 |

2.

Ak nastane porucha zdroja energie, musí účinok prevádzkového brzdenia pri prvom použití brzdy dosiahnuť hodnoty uvedené v tejto tabuľke.

Kategória

V (km/h)

m/s2

F (daN)

M1

80

5,8

50

M2 a M3

60

5,0

70

N1

80

5,0

70

N2 a N3

60

5,0

70

| 3. | Po akejkoľvek poruche v mechanizme riadenia alebo v prívode energie musí byť možné po ôsmich plných zdvihoch ovládacieho prvku prevádzkovej brzdy, dosiahnuť pri deviatom použití prinajmenšom účinok predpísaný pre núdzový brzdový systém (pozri tabuľku nižšie).
  V prípade, že sa účinok núdzového brzdenia vyžadujúci energiu zo zásobníka dosiahne oddeleným ovládačom, musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch ovládacieho prvku prevádzkovej brzdy dosiahnuť pri deviatom použití zostatkový účinok (pozri tabuľku nižšie).
  Sekundárna a zostatková účinnosť








  Kategória | V (km/h) | Núdzové brzdenie (m/s2) | Zostatkové brzdenie (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |
| M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |
| N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |
| N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |

3.

Po akejkoľvek poruche v mechanizme riadenia alebo v prívode energie musí byť možné po ôsmich plných zdvihoch ovládacieho prvku prevádzkovej brzdy, dosiahnuť pri deviatom použití prinajmenšom účinok predpísaný pre núdzový brzdový systém (pozri tabuľku nižšie).

V prípade, že sa účinok núdzového brzdenia vyžadujúci energiu zo zásobníka dosiahne oddeleným ovládačom, musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch ovládacieho prvku prevádzkovej brzdy dosiahnuť pri deviatom použití zostatkový účinok (pozri tabuľku nižšie).

Sekundárna a zostatková účinnosť

Kategória

V (km/h)

Núdzové brzdenie (m/s2)

Zostatkové brzdenie (m/s2)

M1

80

2,9

1,7

M2

60

2,5

1,5

M3

60

2,5

1,5

N1

70

2,2

1,3

N2

50

2,2

1,3

N3

40

2,2

1,3

---

PRÍLOHA 4

Doplnkové ustanovenia pre vozidlá vybavené ASE

1.   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Vozidlá vybavené pomocným mechanizmom riadenia (ASE) musia okrem požiadaviek uvedených v texte tohto predpisu spĺňať aj ustanovenia tejto prílohy.

2.   OSOBITNÉ USTANOVENIA

2.1.   Prevod

2.1.1.   Mechanické prevody riadenia

Platí bod 5.3.1.1. tohto predpisu.

2.1.2.   Hydraulické prevody riadenia

Hydraulické prevody riadenia musia byť chránené pred prekročením najvyššieho dovoleného prevádzkového tlaku T.

2.1.3.   Elektrické prevody riadenia

Elektrické prevody riadenia musia byť chránené pred nadmerným prívodom energie.

2.1.4.   Kombinácia prevodov riadenia

Kombinácia mechanických, hydraulických a elektrických prevodov musí spĺňať požiadavky špecifikované vo vyššie uvedených bodoch 2.1.1., 2.1.2. a 2.1.3.

2.2.   Požiadavky na skúšky v prípade poruchy

2.2.1.   Zlyhanie funkcie alebo porucha ktorejkoľvek časti ASE (s výnimkou častí, pri ktorých sa nepredpokladá možnosť poruchy podľa bodu 5.3.1.1. tohto predpisu) nesmie mať za následok náhlu podstatnú zmenu v správaní vozidla a musia byť stále splnené požiadavky bodu 6 tohto predpisu. Okrem toho musí byť možné ovládať vozidlo bez neobvyklých zásahov do riadenia. To sa overuje nasledujúcimi skúškami:

2.2.1.1.   Skúška jazdou po kružnici

Vozidlo sa pohybuje po kružnici s polomerom „R“ (m) a rýchlosťou „V“ (km/h), ktoré zodpovedajú jeho kategórii a hodnotám uvedeným v tejto tabuľke:

| Kategória vozidla | R (3) | V (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| M1 a N1 | 100 | 80 |
| M2 a N2 | 50 | 50 |
| M3 a N3 | 50 | 45 |

Kategória vozidla

R (3)

V (1)
   (2)

M1 a N1

100

80

M2 a N2

50

50

M3 a N3

50

45

Keď sa dosiahne stanovená skúšobná rýchlosť vyvolá sa porucha. Skúška musí zahŕňať jazdu v smere pohybu hodinových ručičiek a jazdu v opačnom smere.

2.2.1.2.   Skúška prechodových vlastností

2.2.1.2.1.   Kým nie sú dohodnuté jednotné postupy skúšky, výrobca vozidla poskytne technickej službe svoje skúšobné postupy a výsledky prechodového správania vozidla v prípade poruchy.

2.3.   Výstražné signály v prípade poruchy

2.3.1.   S výnimkou častí ASE u ktorých sa nepredpokladá možnosť poruchy podľa bodu 5.3.1.1. tohto predpisu, nasledujúca porucha ASE musí byť jasne signalizovaná vodičovi:

| 2.3.1.1. | Celkový výpadok elektrického alebo hydraulického ovládania ASE. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Celkový výpadok elektrického alebo hydraulického ovládania ASE.

| 2.3.1.2. | Porucha prívodu energie do ASE. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Porucha prívodu energie do ASE.

| 2.3.1.3. | Prerušenie vonkajšieho vedenia elektrického ovládania, ak je namontované. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Prerušenie vonkajšieho vedenia elektrického ovládania, ak je namontované.

---

(1)  Ak je ASE mechanicky zablokované pri tejto špecifikovanej rýchlosti, skúšobná rýchlosť sa zmení tak, aby zodpovedala maximálnej rýchlosti, pri ktorej je systém funkčný. Maximálna rýchlosť znamená rýchlosť, pri ktorej sa ASE zablokuje, zníženú o 5 km/h.

(2)  Ak z rozmerových charakteristík vozidla vyplýva riziko prevrátenia, výrobca poskytne technickej službe simulačné údaje o správaní sa vozidla, s uvedením spodnej hranice maximálnej bezpečnej rýchlosti pre vykonanie skúšky. Potom si technická služba zvolí túto skúšobnú rýchlosť.

(3)  Ak sa z dôvodu konfigurácie miesta skúšky nemôžu dodržať hodnoty polomeru, skúšky sa môžu vykonať na dráhach s inými polomermi (maximálna odchýlka: ± 25 %) za predpokladu, že sa zmení rýchlosť tak, aby sa dosiahlo priečne zrýchlenie vyplývajúce z polomeru a rýchlosti uvedenej v tabuľke pre príslušnú kategóriu vozidla.

---

PRÍLOHA 5

Ustanovenia pre prípojné vozidlá s výhradne hydraulickými prevodmi riadenia

1.   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Vozidlá vybavené hydraulickým prevodom riadenia musia okrem požiadaviek uvedených v texte tohto predpisu spĺňať aj ustanovenia tejto prílohy.

2.   OSOBITNÉ USTANOVENIA

2.1.   Vlastnosti hydraulických potrubí a hadicových súprav.

2.1.1.   hydraulické potrubia hydraulického prevodu musia byť schopné odolať nárazovému tlaku rovnajúcemu sa najmenej štvornásobku maximálneho normálneho prevádzkového tlaku (T) určeného výrobcom vozidla. Hadicové súpravy musia spĺňať normy ISO 1402:1994, 6605:1986 a 7751:1991.

2.2.   V mechanizmoch závislých na prívode energie;

2.2.1.   prívod energie musí byť chránený pred pretlakom obmedzovacím ventilom, ktorý pracuje pri tlaku T.

2.3.   Ochrana prevodu riadenia;

2.3.1.   prevod riadenia musí byť chránený pred pretlakom obmedzovacím ventilom, ktorý pracuje v rozsahu tlakov 1,5 T a 2,2 T.

---

PRÍLOHA 6

Zvláštne požiadavky uplatňované na bezpečnostné aspekty komplexných elektronických systémov riadenia vozidla

1.   VŠEOBECNÉ

Táto príloha definuje zvláštne požiadavky na dokumentáciu, stratégiu chýb a overovanie z hľadiska bezpečnostných aspektov komplexných elektronických systémov riadenia vozidla (bod 2.3. nižšie) pokiaľ sa to týka tohto predpisu

Na túto prílohu môžu byť odkazy v osobitných bodoch tohto predpisu z hľadiska bezpečnostných funkcií, ktoré sú riadené elektronickým systémom resp. systémami.

Táto príloha nešpecifikuje výkonnostné kritériá pre „systém“, no zahŕňa metodológiu uplatňovanú v procese projektovania a informácie, ktoré musia byť oznámené technickej službe na účely homologizácie.

Tieto informácie ukazujú, či „systém“ v normálnom a poruchovom stave spĺňa všetky príslušné výkonnostné požiadavky špecifikované kdekoľvek v tomto predpise.

2.   DEFINÍCIE

Na účely tejto prílohy,

| 2.1. | „Bezpečnostná koncepcia“ je opis opatrení začlenených do systému napríklad v rámci elektronickej jednotky tak, aby bola zabezpečená integrita systému a tým bezpečná prevádzka aj v prípade elektrickej poruchy. Súčasťou bezpečnostnej koncepcie môže byť aj možnosť prevádzky s použitím dielčieho systému alebo dokonca s použitím systému podpory životne dôležitých funkcií vozidla. |
| --- | --- |

2.1.

„Bezpečnostná koncepcia“ je opis opatrení začlenených do systému napríklad v rámci elektronickej jednotky tak, aby bola zabezpečená integrita systému a tým bezpečná prevádzka aj v prípade elektrickej poruchy. Súčasťou bezpečnostnej koncepcie môže byť aj možnosť prevádzky s použitím dielčieho systému alebo dokonca s použitím systému podpory životne dôležitých funkcií vozidla.

| 2.2. | „Elektronický systém riadenia“ znamená kombináciu jednotiek určených na spoluprácu pri vytváraní stanovenej ovládacej funkcie vozidla pomocou elektronického spracovania dát. Také systémy, často riadené softvérom, sú zostavené z diskrétnych funkčných komponentov ako sú snímače, elektronické riadiace jednotky a aktivátory a sú spojené prenosovými vedeniami. Môžu zahŕňať mechanické, elektricko-pneumatické alebo elektricko-hydraulické prvky. „Systém“ tu uvedený je jedným zo systémov, ktorý má byť homologizovaný. |
| --- | --- |

2.2.

„Elektronický systém riadenia“ znamená kombináciu jednotiek určených na spoluprácu pri vytváraní stanovenej ovládacej funkcie vozidla pomocou elektronického spracovania dát. Také systémy, často riadené softvérom, sú zostavené z diskrétnych funkčných komponentov ako sú snímače, elektronické riadiace jednotky a aktivátory a sú spojené prenosovými vedeniami. Môžu zahŕňať mechanické, elektricko-pneumatické alebo elektricko-hydraulické prvky. „Systém“ tu uvedený je jedným zo systémov, ktorý má byť homologizovaný.

| 2.3. | „Komplexné elektronické systémy riadenia vozidla“ sú elektronické systémy riadenia podliehajúce hierarchii riadenia, v ktorej môže byť potlačená funkcia ovládania prostredníctvom elektronického systému riadenia/funkcie vyššieho stupňa.
  Funkcia, ktorá je potlačená sa stáva časťou komplexného systému. |
| --- | --- |

2.3.

„Komplexné elektronické systémy riadenia vozidla“ sú elektronické systémy riadenia podliehajúce hierarchii riadenia, v ktorej môže byť potlačená funkcia ovládania prostredníctvom elektronického systému riadenia/funkcie vyššieho stupňa.

Funkcia, ktorá je potlačená sa stáva časťou komplexného systému.

| 2.4. | Systémy/funkcie „vyššieho stupňa riadenia“ sú tie, ktoré používajú doplnkové funkcie spracovania a/alebo snímania zmeny správania sa vozidla prostredníctvom zmien príkazov v normálnej funkcii resp. funkciách systému ovládania vozidla.
  To umožní aby komplexné systémy automaticky zmenili svoje ciele podľa priority, ktorá závisí od nasnímaných okolností. |
| --- | --- |

2.4.

Systémy/funkcie „vyššieho stupňa riadenia“ sú tie, ktoré používajú doplnkové funkcie spracovania a/alebo snímania zmeny správania sa vozidla prostredníctvom zmien príkazov v normálnej funkcii resp. funkciách systému ovládania vozidla.

To umožní aby komplexné systémy automaticky zmenili svoje ciele podľa priority, ktorá závisí od nasnímaných okolností.

| 2.5. | „Jednotky“ sú najmenšími časťami komponentov systému, s ktorými s bude uvažovať v tejto prílohe, pretože s týmito kombináciami komponentov sa bude zaobchádzať ako s jednotlivými objektami na účely identifikácie, analýzy alebo výmeny. |
| --- | --- |

2.5.

„Jednotky“ sú najmenšími časťami komponentov systému, s ktorými s bude uvažovať v tejto prílohe, pretože s týmito kombináciami komponentov sa bude zaobchádzať ako s jednotlivými objektami na účely identifikácie, analýzy alebo výmeny.

| 2.6. | „Prenosové vedenia“ sú prostriedky používané na prepojenie rozmiestnených jednotiek na účely prenosu signálov, prevádzkových dát alebo energie.
  Toto zariadenie je vo všeobecnosti elektrické, no v niektorých častiach môže byť mechanické, pneumatické alebo hydraulické. |
| --- | --- |

2.6.

„Prenosové vedenia“ sú prostriedky používané na prepojenie rozmiestnených jednotiek na účely prenosu signálov, prevádzkových dát alebo energie.

Toto zariadenie je vo všeobecnosti elektrické, no v niektorých častiach môže byť mechanické, pneumatické alebo hydraulické.

| 2.7. | „Rozsah riadenia“ sa vzťahuje na výstup premenných veličín a určuje rozsah, v ktorom bude systém pravdepodobne vykonávať riadenie. |
| --- | --- |

2.7.

„Rozsah riadenia“ sa vzťahuje na výstup premenných veličín a určuje rozsah, v ktorom bude systém pravdepodobne vykonávať riadenie.

| 2.8. | „Hranica funkčnej prevádzky“ určuje hranice vonkajších fyzikálnych limitov, v rámci ktorých môže systém udržiavať riadenie. |
| --- | --- |

2.8.

„Hranica funkčnej prevádzky“ určuje hranice vonkajších fyzikálnych limitov, v rámci ktorých môže systém udržiavať riadenie.

3.   DOKUMENTÁCIA

3.1.   Požiadavky

Výrobca poskytne dokumentačný súbor, ktorý umožní prístup k základnej konštrukcii „systému“ alebo k prostriedkom, pomocou ktorých je prepojený s inými vozidlovými systémami alebo ktoré priamo riadia výstup premenných veličín.

Je potrebné vysvetliť funkciu(-e) „systému“ a bezpečnostnú koncepciu stanovenú výrobcom.

Dokumentácia musí byť stručná, ale musí poskytnúť dôkaz, že projekcia a vývoj využili odborné posudky zo všetkých oblastí systému, ktoré sú v ňom zahrnuté.

Na účely pravidelných technických kontrol je potrebné v dokumentácii opísať, ako je môžné kontrolovať súčasný prevádzkový stav „systému“.

3.1.1.   Dokumentácia musí byť dostupná v dvoch častiach:

| a) | oficiálny dokumentačný súbor na homologizáciu, obsahujúci materiál uvedený v bode 3 (s výnimkou materiálu podľa bodu 3.4.4.), ktorý sa poskytne technickej službe v čase predloženia žiadosti o homologizáciu. To sa bude považovať za základný referenčný rámec pre overovací proces stanovený v bode 4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

a)

oficiálny dokumentačný súbor na homologizáciu, obsahujúci materiál uvedený v bode 3 (s výnimkou materiálu podľa bodu 3.4.4.), ktorý sa poskytne technickej službe v čase predloženia žiadosti o homologizáciu. To sa bude považovať za základný referenčný rámec pre overovací proces stanovený v bode 4 tejto prílohy.

| b) | doplňujúci materiál a analytické údaje bodu 3.4.4., ktoré si ponecháva výrobca, a ktoré sprístupní na kontrolu v čase homologizácie. |
| --- | --- |

b)

doplňujúci materiál a analytické údaje bodu 3.4.4., ktoré si ponecháva výrobca, a ktoré sprístupní na kontrolu v čase homologizácie.

3.2.   Opis funkcií „systému“.

Je potrebné poskytnúť opis, ktorý bude obsahovať jednoduché vysvetlenie všetkých riadiacich funkcií „systému“ a metódy použité na dosiahnutie cieľov, vrátane popisu mechanizmu(-ov), ktorým(-i) sa riadenie vykonáva.

3.2.1.   Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých vstupných a snímaných premenných a ich určený pracovný rozsah.

3.2.2.   Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých výstupných premenných, ktoré sú „systémom“ riadené a v každom prípade uviesť údaje o tom, či je riadenie priame sprostredkované cez iný systém vozidla. Musí sa určiť rozsah riadenia (bod 2.7.) každej premennej.

3.2.3.   Musia sa uviesť limity určujúce hranice funkčnej prevádzky (bod 2.8.) pokiaľ je to potrebné vo vzťahu k výkonu systému.

3.3.   Usporiadanie a schéma systému

3.3.1.   Inventár komponentov

Je potrebné poskytnúť zoznam na overenie všetkých jednotiek „systému“, v ktorom budú uvedené ostatné systémy vozidla, ktoré sú potrebné na dosiahnutie príslušnej riadiacej funkcie.

Je potrebné poskytnúť schematický náčrt, ktorý zobrazuje tieto jednotky vo vzájomnej kombinácii a rozmiestnenie systému a prepojenia.

3.3.2.   Funkcie jednotiek

Je potrebné uviesť funkciu každej jednotky „systému“ a signály, ktorými je prepojená s inými jednotkami alebo s inými systémami vozidla. Môže sa to zabezpečiť štítkovým blokovým diagramom alebo inou schémou, príp. opisom, ktorý bude sprevádzať taký diagram.

3.3.3.   Prepojenia

Prepojenia v rámci „systému“ sa zobrazujú schémou obvodu pre elektrické prenosové vedenia, potrubnou schémou pre pneumatické alebo hydraulické prenosové zariadenie a zjednodušenou schémou pre mechanické spojenia.

3.3.4.   Tok signálov a priority

Musí byť jednoznačný súlad medzi prenosovými vedeniami a signálmi prenášanými medzi jednotkami.

Stanovuje sa priorita signálov na multiplexných dátových dráhach pričom prioritou môže byť výsledok, ktorý má vplyv na výkon alebo bezpečnosť, pokiaľ ide o tento predpis.

3.3.5.   Identifikácia jednotiek

Každá jednotka musí byť zreteľne a jednoznačne identifikovateľná (napr. označením hardvéru a označením alebo softvérovým výstupom pre softvérový obsah) aby sa zladil hardvér so zodpovedajúcou dokumentáciou.

Keď sú funkcie kombinované v rámci jednej jednotky alebo v skutočnosti v jednom počítači, ale z hľadiska prehľadnosti a ľahšieho pochopenia sú zobrazené vo viacnásobných blokoch v blokovej schéme, používa sa len jedno označenie hardvéru.

Výrobca použitím tohto označenia potvrdzuje, že dodané zariadenie je v súlade s príslušným dokumentom.

3.3.5.1.   Identifikácia určuje verziu hardvéru a softvéru a keď sa zmení softvér tak, že to mení funkciu jednotky z hľadiska tohto predpisu, táto identifikácia sa tiež musí zmeniť.

3.4.   Bezpečnostná koncepcia výrobcu

3.4.1.   Výrobca poskytne vyhlásenie, ktorým potvrdí, že stratégia zvolená na dosiahnutie cieľov „systému“ nebude mať, v neporuchovom stave, vplyv na bezpečnú prevádzku systémov, ktoré sú predmetom ustanovení tohto predpisu.

3.4.2.   Z hľadiska softvéru používaného v „systéme“ sa musí vysvetliť rámcová architektúra a musia sa identifikovať metódy a nástroje použitej koncepcie. Výrobca na požiadanie predloží dôkazy o prostriedkoch, ktorými určí realizáciu logiky systému v priebehu procesu projektovania a vývoja.

3.4.3.   Výrobca poskytuje technickým orgánom vysvetlenie konštrukčných opatrení začlenených do „systému“ tak, aby bola zaručená bezpečná prevádzka v poruchovom stave. Možné konštrukčné opatrenia v prípade poruchy „systému“ sú napríklad:

| a) | uchýliť sa k prevádzke s použitím dielčieho systému. |
| --- | --- |

a)

uchýliť sa k prevádzke s použitím dielčieho systému.

| b) | prepnutie na nezávislý podporný systém. |
| --- | --- |

b)

prepnutie na nezávislý podporný systém.

| c) | odstránenie funkcie vyššej úrovne. |
| --- | --- |

c)

odstránenie funkcie vyššej úrovne.

V prípade poruchy je vodič varovaný napríklad výstražnými signálmi alebo zobrazením správy. Keď nie je systém vodičom deaktivovaný napríklad otočením spínača zapaľovania do polohy „vypnuté“ alebo vypnutím uvedenej konkrétnej funkcie v prípade, že je k dispozícii špeciálny spínač na tento účel, výstraha trvá tak dlho ako poruchový stav.

3.4.3.1.   Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie režim prevádzky s čiastkovým výkonom za určitých poruchových podmienok, potom sa tieto podmienky musia uviesť a musia sa určiť z toho vyplývajúce limity účinnosti.

3.4.3.2.   Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie druhá (podporná) metóda realizácie cieľa riadenia vozidla, je potrebné vysvetliť princípy prepínacieho mechanizmu, logiky a mieru nadbytočnosti, a tiež akékoľvek zabudované kontrolné charakteristiky a z toho vyplývajúce limity podpornej účinnosti.

3.4.3.3.   Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie odstránenie funkcie vyššej úrovne, všetky zodpovedajúce výstupné riadiace signály spojené s touto funkciou sa zablokujú a takým spôsobom sa obmedzí prenos poruchy.

3.4.4.   K dokumentácii sa priložia analýzy, ktoré celkovo ukážu, ako sa systém bude chovať v prípade ktorejkoľvek zo špecifikovaných porúch, ktoré budú mať vplyv na výkon alebo bezpečnosť riadenia vozidla.

Môžu byť založené na poruchovom režime a analýze vplyvov (FMEA), analýze stromu poruchy (FTA) alebo inom podobnom procese vhodnom na posúdenie bezpečnostného systému.

Výrobca musí stanoviť a udržiavať zvolený analytický prístup resp. prístupy a musí ho resp. ich sprístupniť pre kontrolu vykonávanú technickou službou v čase homologizácie.

3.4.4.1.   V tejto dokumentácii je potrebné rozpísať monitorované parametre a pre každý typ poruchového stavu uvedený v bode 3.4.4. tejto prílohy určiť výstražný signál daný vodičovi a/alebo personálu služby/technickej kontroly.

4.   OVERENIE A SKÚŠKA

4.1.   Funkčná prevádzka „systému“ uvedená v dokumentácii požadovanej podľa bodu 3 sa skúša takto:

4.1.1.   Overenie funkcie „systému“

Na stanovenie normálnych prevádzkových úrovní sa vykonáva overenie výkonu systému vozidla v neporuchovom stave v porovnaní so základnými orientačnými špecifikáciami výrobcu, pokiaľ nepodlieha určenej výkonnostnej skúške v rámci procesu homologizácie podľa tohto alebo iného predpisu.

4.1.2.   Overenie bezpečnostnej koncepcie podľa bodu 3.4.

Reakcia „systému“ sa podľa uváženia homologizačného orgánu kontroluje s poruchou v ktorejkoľvek jednotlivej jednotke, použitím zodpovedajúcich výstupných signálov alebo mechanických prvkov, aby sa simulovali vplyvy vnútornej poruchy v rámci jednotky.

4.1.2.1.   Výsledky overenia musia zodpovedať prehľadu analýzy porúch na takej úrovni celkového efektu, aby sa bezpečnostná koncepcia a jej uplatňovanie potvrdili ako primerané.

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

| 27.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 137/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 137/52

---

JEDNOTNÁ AKCIA RADY 2008/391/SZBP

z 26. mája 2008,

ktorou sa mení a dopĺňa jednotná akcia 2008/131/SZBP, ktorou sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 14, článok 18 ods. 5 a článok 23 ods. 2,

keďže:

| (1) | Rada 18. februára 2008 prijala jednotnú akciu 2008/131/SZBP (1), ktorou sa predlžuje mandát Francesca Vendrella ako osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan do 31. mája 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 18. februára 2008 prijala jednotnú akciu 2008/131/SZBP (1), ktorou sa predlžuje mandát Francesca Vendrella ako osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan do 31. mája 2008.

| (2) | Francesc Vendrell informoval generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, že bude môcť plniť úlohu osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) do 30. júna 2008. Jeho mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť do tohto dátumu. Rada má v úmysle vymenovať nového OZEÚ na ďalšie obdobie, ktoré potrvá do 28. februára 2009. |
| --- | --- |

(2)

Francesc Vendrell informoval generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, že bude môcť plniť úlohu osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) do 30. júna 2008. Jeho mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť do tohto dátumu. Rada má v úmysle vymenovať nového OZEÚ na ďalšie obdobie, ktoré potrvá do 28. februára 2009.

| (3) | Finančná referenčná suma stanovená v jednotnej akcii 2008/131/SZBP na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ do 31. mája 2008 by mala pokryť aj ďalšie predĺženie mandátu do 30. júna 2008, |
| --- | --- |

(3)

Finančná referenčná suma stanovená v jednotnej akcii 2008/131/SZBP na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ do 31. mája 2008 by mala pokryť aj ďalšie predĺženie mandátu do 30. júna 2008,

PRIJALA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU:

Článok 1

Jednotná akcia 2008/131/SZBP sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:
  „Článok 1
  Osobitný zástupca Európskej únie
  Mandát Francesca Vendrella ako osobitého zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Afganistan sa týmto predlžuje do 30. júna 2008.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Osobitný zástupca Európskej únie

Mandát Francesca Vendrella ako osobitého zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Afganistan sa týmto predlžuje do 30. júna 2008.“

| 2. | Článok 5 ods. 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2008 do 30. júna 2008 je 975 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 5 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2008 do 30. júna 2008 je 975 000 EUR.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Táto jednotná akcia nadobúda účinnosť dňom jej prijatia.

Článok 3

Uverejnenie

Táto jednotná akcia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 26. mája 2008

Za Radu

predseda

D. RUPEL

---

(1)  Ú. v. EÚ L 43, 19.2.2008, s. 26.

1

---