# Europos Sąjungos L 217/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 217 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. rugpjūčio 13d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 217

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. rugpjūčio 13d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2008, kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 437/2004 importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams nustatytas antidempingo muitas | 1 |
| | | 2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 806/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 10 |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 807/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1913/2006, nustatančio išsamias žemės ūkio pinigų politikos sistemos taikymo taisykles eurui žemės ūkyje, nuostatos dėl vyno sektoriaus operacinių įvykių | 12 |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 808/2008, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonos EB vandenyse | 14 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. rugpjūčio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2008, kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 437/2004 importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams nustatytas antidempingo muitas

1

2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 806/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

10

*

2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 807/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1913/2006, nustatančio išsamias žemės ūkio pinigų politikos sistemos taikymo taisykles eurui žemės ūkyje, nuostatos dėl vyno sektoriaus operacinių įvykių

12

*

2008 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 808/2008, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonos EB vandenyse

14

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/664/EB |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2005/294/EB dėl prašymo suteikti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių III priedo 2 dalies b punktą ir 9 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4252) | 16 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/664/EB

*

2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2005/294/EB dėl prašymo suteikti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių III priedo 2 dalies b punktą ir 9 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4252)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4252)

16

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 2008/665/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) sudarymo | 18 |
| Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimas dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas 2008/666/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO, sudarymo | 23 |
| Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO | 24 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 2008/665/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) sudarymo

18

Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimas dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA)

19

*

2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas 2008/666/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO, sudarymo

23

Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO

24

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 805/2008

2008 m. rugpjūčio 7 d.

kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 437/2004 importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams nustatytas antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 437/2004 (2) importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams (toliau – nagrinėjamasis produktas, kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje) nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatytas 19,9 % dydžio galutinis visos šalies mastu taikomas ad valorem muitas (toliau – galiojančios priemonės). |
| --- | --- |

(1)

Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 437/2004 (2) importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams (toliau – nagrinėjamasis produktas, kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje) nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatytas 19,9 % dydžio galutinis visos šalies mastu taikomas ad valorem muitas (toliau – galiojančios priemonės).

2.   Prašymas atlikti peržiūrą ir inicijavimas

| (2) | 2007 m. kovo 12 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurį pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė keletas didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojų ir eksportuotojų; t. y. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS ir Sirena Norway AS (toliau – pareiškėjai). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. kovo 12 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurį pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė keletas didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojų ir eksportuotojų; t. y. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS ir Sirena Norway AS (toliau – pareiškėjai).

| (3) | Pareiškėjai pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjai teigė ir pateikė prima facie įrodymų, kad jų eksporto į Bendrijos rinką kainos padidėjo daug daugiau nei vidaus kainos ir gamybos sąnaudos Norvegijoje. Pareiškėjai taip pat teigė, kad dėl to dempingas taptų gerokai mažesnis už galiojančias priemones ir todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Nuspręsta, kad šio įrodymo pakanka tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(3)

Pareiškėjai pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjai teigė ir pateikė prima facie įrodymų, kad jų eksporto į Bendrijos rinką kainos padidėjo daug daugiau nei vidaus kainos ir gamybos sąnaudos Norvegijoje. Pareiškėjai taip pat teigė, kad dėl to dempingas taptų gerokai mažesnis už galiojančias priemones ir todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Nuspręsta, kad šio įrodymo pakanka tyrimui pradėti.

| (4) | Todėl, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. gegužės 15 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtu pranešimu inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(4)

Todėl, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. gegužės 15 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtu pranešimu inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Norvegijos kilmės didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (5) | Šioje peržiūroje buvo nagrinėjami tik dempingo aspektai, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies keisti taikomas priemones. |
| --- | --- |

(5)

Šioje peržiūroje buvo nagrinėjami tik dempingo aspektai, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies keisti taikomas priemones.

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (6) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė visiems žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams Norvegijoje, prekybininkams, importuotojams ir žinomoms suinteresuotoms asociacijoms bei Norvegijos Karalystės atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė visiems žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams Norvegijoje, prekybininkams, importuotojams ir žinomoms suinteresuotoms asociacijoms bei Norvegijos Karalystės atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

4.   Atranka

| (7) | Pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkte nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdamos į prašymą, nurodytą pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a) punkto i) papunktyje, 298 bendrovės, kurioms per TL priklausė daugiau nei 70 % naudojamų gamybos leidimų, pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą laiką. Iš jų 123 eksportavo didžiuosius vaivorykštinius upėtakius ir (arba) juos gamino. Buvo eksportuojama tiesiogiai arba netiesiogiai per susijusius ir nepriklausomus prekybininkus. |
| --- | --- |

(7)

Pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkte nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdamos į prašymą, nurodytą pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a) punkto i) papunktyje, 298 bendrovės, kurioms per TL priklausė daugiau nei 70 % naudojamų gamybos leidimų, pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą laiką. Iš jų 123 eksportavo didžiuosius vaivorykštinius upėtakius ir (arba) juos gamino. Buvo eksportuojama tiesiogiai arba netiesiogiai per susijusius ir nepriklausomus prekybininkus.

| (8) | Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis ir, šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos pramonės atstovais, buvo atrinktos gaminančios bendrovės, kurių į EB eksportuojamas kiekis yra didžiausias. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis ir, šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos pramonės atstovais, buvo atrinktos gaminančios bendrovės, kurių į EB eksportuojamas kiekis yra didžiausias.

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį darant atranką buvo atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį pagrįstai galima ištirti per tam tikrą laiką. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį darant atranką buvo atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį pagrįstai galima ištirti per tam tikrą laiką.

| (10) | Prašymus individualiam dempingo skirtumui nustatyti pateikė neatrinktos bendrovės. Tačiau atsižvelgiant į labai didelį prašymų ir atrinktų bendrovių skaičių buvo manoma, kad toks individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje, ir trukdytų užbaigti jį laiku. Todėl prašymai nustatyti individualius skirtumus atmetami. |
| --- | --- |

(10)

Prašymus individualiam dempingo skirtumui nustatyti pateikė neatrinktos bendrovės. Tačiau atsižvelgiant į labai didelį prašymų ir atrinktų bendrovių skaičių buvo manoma, kad toks individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje, ir trukdytų užbaigti jį laiku. Todėl prašymai nustatyti individualius skirtumus atmetami.

| (11) | Vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pareiškė, kad jis negalėjo pateikti išsamaus antidempingo klausimyno atsakymo. Todėl šis eksportuojantis gamintojas buvo pašalintas iš imties ir su juo susiję nustatyti faktai buvo grindžiami turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(11)

Vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pareiškė, kad jis negalėjo pateikti išsamaus antidempingo klausimyno atsakymo. Todėl šis eksportuojantis gamintojas buvo pašalintas iš imties ir su juo susiję nustatyti faktai buvo grindžiami turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (12) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad kiti du atrinkti eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) neeksportavo jų arba susijusių jų bendrovių pagaminto nagrinėjamojo produkto į Bendriją. Kadangi nebuvo duomenų apie eksporto kainą, nebuvo galima nustatyti šių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo. |
| --- | --- |

(12)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad kiti du atrinkti eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) neeksportavo jų arba susijusių jų bendrovių pagaminto nagrinėjamojo produkto į Bendriją. Kadangi nebuvo duomenų apie eksporto kainą, nebuvo galima nustatyti šių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo.

| (13) | Į galutinę atranką įtrauktų trijų eksportuojančių gamintojų eksporto kiekis sudarė apie 33 % Norvegijos eksportuojamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių į Bendriją kiekio ir apie 31 % per PTL Norvegijoje pagaminamo kiekio, kuris vis tiek laikytas tipišku. |
| --- | --- |

(13)

Į galutinę atranką įtrauktų trijų eksportuojančių gamintojų eksporto kiekis sudarė apie 33 % Norvegijos eksportuojamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių į Bendriją kiekio ir apie 31 % per PTL Norvegijoje pagaminamo kiekio, kuris vis tiek laikytas tipišku.

| (14) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina, pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a) punkto ii) papunktyje prašoma, kad importuotojai į Bendriją pateiktų šiame skyriuje nurodytą informaciją. Atrankos formas užpildė tik trys importuotojai į Bendriją. Kadangi bendradarbiaujančių importuotojų buvo nedaug, atrankos šiuo atveju neprireikė. |
| --- | --- |

(14)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina, pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a) punkto ii) papunktyje prašoma, kad importuotojai į Bendriją pateiktų šiame skyriuje nurodytą informaciją. Atrankos formas užpildė tik trys importuotojai į Bendriją. Kadangi bendradarbiaujančių importuotojų buvo nedaug, atrankos šiuo atveju neprireikė.

| (15) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija pakvietė visas žinomas suinteresuotąsias šalis ir visas kitas bendroves, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, bendradarbiauti šiame tyrime ir užpildyti atitinkamus klausimynus. |
| --- | --- |

(15)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija pakvietė visas žinomas suinteresuotąsias šalis ir visas kitas bendroves, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, bendradarbiauti šiame tyrime ir užpildyti atitinkamus klausimynus.

| (16) | Komisija atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:






  a) | Norvegijos gamintojai







  — | Marine Harvest AS, Bergenas, Norvegija |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:

a)

Norvegijos gamintojai

—

Marine Harvest AS, Bergenas, Norvegija

| — | Hallvard Leroy AS, Bergenas, Norvegija |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergenas, Norvegija

| — | Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norvegija |
| --- | --- |

—

Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norvegija

| — | Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norvegija |
| --- | --- |

—

Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norvegija

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norvegija |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norvegija

| b) | Susiję Norvegijos prekybininkai







  — | Coast Seafood AS, Maloy, Norvegija |
| --- | --- | --- |

b)

Susiję Norvegijos prekybininkai

—

Coast Seafood AS, Maloy, Norvegija

| — | Skaar Norway AS, Floro, Norvegija |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Floro, Norvegija

| (17) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(17)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

5.   Tiriamasis laikotarpis

| (18) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(18)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (19) | Peržiūroje nagrinėjamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Norvegijos kilmės didieji vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus Mykiss), švieži, atšaldyti arba sušaldyti, kaip sveikos žuvys (su galvomis ir žiaunomis, išdarinėti, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1,2 kg, arba be galvų, be žiaunų ir išdarinėti, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1 kg) arba filė (kiekvieno masė didesnė kaip 0,4 kg). |
| --- | --- |

(19)

Peržiūroje nagrinėjamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Norvegijos kilmės didieji vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus Mykiss), švieži, atšaldyti arba sušaldyti, kaip sveikos žuvys (su galvomis ir žiaunomis, išdarinėti, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1,2 kg, arba be galvų, be žiaunų ir išdarinėti, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1 kg) arba filė (kiekvieno masė didesnė kaip 0,4 kg).

| (20) | Nagrinėjamasis produktas šiuo metu klasifikuojamas KN kodais 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ir 0304 29 15 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežios arba atšaldytos žuvys, šviežia arba atšaldyta filė, sušaldytos žuvys ir sušaldyta filė). |
| --- | --- |

(20)

Nagrinėjamasis produktas šiuo metu klasifikuojamas KN kodais 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ir 0304 29 15 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežios arba atšaldytos žuvys, šviežia arba atšaldyta filė, sušaldytos žuvys ir sušaldyta filė).

2.   Panašus produktas

| (21) | Kaip nustatyta pirminiame tyrime ir patvirtinta šiame tyrime, nagrinėjamam produktui ir gaminamam bei Norvegijos vidaus rinkoje parduodamam produktui būdingos tos pačios fizinės savybės ir ta pati paskirtis. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Kadangi atliekant šią peržiūrą tiriamas tik dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto. |
| --- | --- |

(21)

Kaip nustatyta pirminiame tyrime ir patvirtinta šiame tyrime, nagrinėjamam produktui ir gaminamam bei Norvegijos vidaus rinkoje parduodamam produktui būdingos tos pačios fizinės savybės ir ta pati paskirtis. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Kadangi atliekant šią peržiūrą tiriamas tik dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto.

C.   DEMPINGAS

1.   Bendra informacija

| (22) | Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Bendriją parduoda tiesiogiai arba per susijusius ir nesusijusius prekybininkus. Gamintojo eksporto kainai apskaičiuoti buvo naudoti tik aiškūs duomenys apie Bendrijai skirtą pardavimą tiesiogiai arba per susijusias atrinktų eksportuojančių tiekėjų bendroves esančias Norvegijoje. |
| --- | --- |

(22)

Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Bendriją parduoda tiesiogiai arba per susijusius ir nesusijusius prekybininkus. Gamintojo eksporto kainai apskaičiuoti buvo naudoti tik aiškūs duomenys apie Bendrijai skirtą pardavimą tiesiogiai arba per susijusias atrinktų eksportuojančių tiekėjų bendroves esančias Norvegijoje.

2.   Normalioji vertė

| (23) | Nustatydama normaliąją vertę Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atranką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendru eksporto į Bendriją kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, kai kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(23)

Nustatydama normaliąją vertę Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atranką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendru eksporto į Bendriją kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, kai kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją parduoto kiekio.

| (24) | Siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, nebuvo atsižvelgta į pardavimą per PTL nesusijusiems Norvegijoje įsikūrusiems prekybininkams, kadangi šio pardavimo galutinė paskirties vieta negalėjo būti aiškiai nustatyta. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji parduoto kiekio dalis buvo skirta eksportui į trečiųjų šalių rinkas, taigi, neparduota vidaus suvartojimui. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, nebuvo atsižvelgta į pardavimą per PTL nesusijusiems Norvegijoje įsikūrusiems prekybininkams, kadangi šio pardavimo galutinė paskirties vieta negalėjo būti aiškiai nustatyta. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji parduoto kiekio dalis buvo skirta eksportui į trečiųjų šalių rinkas, taigi, neparduota vidaus suvartojimui.

| (25) | Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamo produkto rūšis. |
| --- | --- |

(25)

Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamo produkto rūšis.

| (26) | Konkrečios rūšies produkto vidaus pardavimas buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudarė 5 % arba daugiau viso panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Bendriją apimties. |
| --- | --- |

(26)

Konkrečios rūšies produkto vidaus pardavimas buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudarė 5 % arba daugiau viso panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Bendriją apimties.

| (27) | Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Dėl to toliau aprašytu būdu nustatyta, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga. |
| --- | --- |

(27)

Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Dėl to toliau aprašytu būdu nustatyta, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga.

| (28) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduota už grynąją pardavimo kainą, lygią jos gamybos sąnaudoms arba už ją didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jos gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktines vidaus kainas. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(28)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduota už grynąją pardavimo kainą, lygią jos gamybos sąnaudoms arba už ją didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jos gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktines vidaus kainas. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (29) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduota ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina šalies vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo vidurkis, jeigu šis pardavimas sudarė ne mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto pardavimo. |
| --- | --- |

(29)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduota ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina šalies vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo vidurkis, jeigu šis pardavimas sudarė ne mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto pardavimo.

| (30) | Jeigu kurios nors rūšies produkto pelningai parduota mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, laikyta, jog nustatant normaliąją vertę negalima remtis šios konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina. |
| --- | --- |

(30)

Jeigu kurios nors rūšies produkto pelningai parduota mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, laikyta, jog nustatant normaliąją vertę negalima remtis šios konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina.

| (31) | Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą. |
| --- | --- |

(31)

Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą.

| (32) | Į tai atsižvelgiant buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti remiantis kitų Norvegijos gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuo atveju atrinktų grupių įmonių struktūros buvo labai sudėtingos ir tarpusavyje labai skyrėsi (labai tikėtina, kad tai turėjo įtakos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos pardavimo kainai), nuspręsta, kad šiuo atveju negalima taikyti kitų gamintojų pardavimo kainų, kadangi jas taikant rezultatai nebūtų patikimesni nei taikant kiekvieno eksportuojančio gamintojo duomenis. Todėl normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

(32)

Į tai atsižvelgiant buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti remiantis kitų Norvegijos gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuo atveju atrinktų grupių įmonių struktūros buvo labai sudėtingos ir tarpusavyje labai skyrėsi (labai tikėtina, kad tai turėjo įtakos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos pardavimo kainai), nuspręsta, kad šiuo atveju negalima taikyti kitų gamintojų pardavimo kainų, kadangi jas taikant rezultatai nebūtų patikimesni nei taikant kiekvieno eksportuojančio gamintojo duomenis. Todėl normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.

| (33) | Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuojančio gamintojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (toliau – PBA) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(33)

Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuojančio gamintojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (toliau – PBA) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą.

| (34) | Visais atvejais PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtų PBA sąnaudų ir gauto pelno duomenys yra patikimi. |
| --- | --- |

(34)

Visais atvejais PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtų PBA sąnaudų ir gauto pelno duomenys yra patikimi.

| (35) | Vieno iš trijų eksportuojančių gamintojų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje aprašyto metodo nebuvo galima naudoti. |
| --- | --- |

(35)

Vieno iš trijų eksportuojančių gamintojų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje aprašyto metodo nebuvo galima naudoti.

| (36) | Kadangi kitų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis buvo tipiškas, šio eksportuojančio gamintojo PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a) punktą, t. y. pagal kitų tiriamų eksportuotojų ar gamintojų svertinį faktinių panašaus produkto gamybos ir pardavimo kilmės šalies vidaus rinkoje sąnaudų vidurkį. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi kitų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis buvo tipiškas, šio eksportuojančio gamintojo PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a) punktą, t. y. pagal kitų tiriamų eksportuotojų ar gamintojų svertinį faktinių panašaus produkto gamybos ir pardavimo kilmės šalies vidaus rinkoje sąnaudų vidurkį.

3.   Eksporto kaina

| (37) | Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(37)

Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (38) | Jeigu produktai eksportui buvo parduodami per susijusius importuotojus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui ją tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pagrįstą PBA sąnaudų bei pelno skirtumą. Šiuo atveju buvo naudojami susijusio importuotojo PBA sąnaudos per PTL. Pelnas buvo nustatytas remiantis turima informacija ir, nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad šio verslo sektoriaus importuotojo 2 % pelnas yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(38)

Jeigu produktai eksportui buvo parduodami per susijusius importuotojus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui ją tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pagrįstą PBA sąnaudų bei pelno skirtumą. Šiuo atveju buvo naudojami susijusio importuotojo PBA sąnaudos per PTL. Pelnas buvo nustatytas remiantis turima informacija ir, nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad šio verslo sektoriaus importuotojo 2 % pelnas yra pagrįstas.

| (39) | Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, kai buvo parduodama per nesusijusius prekybininkus, buvo neįmanoma tiksliai nustatyti galutinės eksportuojamo produkto paskirties. Todėl nebuvo galima nustatyti, ar tam tikri produktai buvo parduoti pirkėjui Bendrijoje ar į kitą trečiąją šalį, taigi į pardavimą nesusijusiems prekybininkams nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(39)

Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, kai buvo parduodama per nesusijusius prekybininkus, buvo neįmanoma tiksliai nustatyti galutinės eksportuojamo produkto paskirties. Todėl nebuvo galima nustatyti, ar tam tikri produktai buvo parduoti pirkėjui Bendrijoje ar į kitą trečiąją šalį, taigi į pardavimą nesusijusiems prekybininkams nebuvo atsižvelgta.

4.   Palyginimas

| (40) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(40)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (41) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Remiantis tuo atsižvelgta į nuolaidų, komisinių, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pakavimo, banko mokesčių, kredito mokesčių ir importo muitų skirtumus. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Remiantis tuo atsižvelgta į nuolaidų, komisinių, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pakavimo, banko mokesčių, kredito mokesčių ir importo muitų skirtumus.

5.   Dempingo skirtumai

5.1.   Atrinktos bendrovės

| (42) | Buvo apskaičiuotas atrinktų eksportuojančių gamintojų individualus dempingo skirtumas. Buvo palygintas šių bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(42)

Buvo apskaičiuotas atrinktų eksportuojančių gamintojų individualus dempingo skirtumas. Buvo palygintas šių bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (43) | Remiantis tuo, kas minėta, buvo nustatyti tokie atrinktų bendrovių dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentais:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Leroy AS | –3,3 % |
| Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Remiantis tuo, kas minėta, buvo nustatyti tokie atrinktų bendrovių dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentais:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Leroy AS

–3,3 %

Sjotroll Havbruk AS

0,6 %

5.2.   Dempingo skirtumas visos šalies mastu

| (44) | Kadangi nustatyti visų atrinktų bendrovių dempingo skirtumai buvo de minimis lygio ir buvo labai bendradarbiaujama atliekant šį tyrimą, nustatyta, kad dempingo skirtumas šalies mastu taip pat buvo de minimis lygio. |
| --- | --- |

(44)

Kadangi nustatyti visų atrinktų bendrovių dempingo skirtumai buvo de minimis lygio ir buvo labai bendradarbiaujama atliekant šį tyrimą, nustatyta, kad dempingo skirtumas šalies mastu taip pat buvo de minimis lygio.

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

1.   Bendra informacija

| (45) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo toliau nagrinėjama ar per PTL buvusios aplinkybės, t. y. nurodyti dempingo skirtumai, buvo ilgalaikio pobūdžio. Į tai atsižvelgiant ištirti šie aspektai: i) galimi normaliosios vertės pokyčiai; ii) Norvegijoje pagaminamo kiekio raida; ir iii) didžiųjų vaivorykštinių upėtakių suvartojimo Bendrijos rinkoje pokyčiai; iv) eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kiekio raida bei v) eksporto į Bendriją kainų ir kiekio pokyčiai. |
| --- | --- |

(45)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo toliau nagrinėjama ar per PTL buvusios aplinkybės, t. y. nurodyti dempingo skirtumai, buvo ilgalaikio pobūdžio. Į tai atsižvelgiant ištirti šie aspektai: i) galimi normaliosios vertės pokyčiai; ii) Norvegijoje pagaminamo kiekio raida; ir iii) didžiųjų vaivorykštinių upėtakių suvartojimo Bendrijos rinkoje pokyčiai; iv) eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kiekio raida bei v) eksporto į Bendriją kainų ir kiekio pokyčiai.

2.   Normaliosios vertės raida

| (46) | Siekiant nustatyti galimą normaliosios vertės raidą bei atsižvelgiant į tai, kad per PTL nustatytos normaliosios vertės buvo nustatomos pagal eksportuojančio gamintojo, kurio į Bendriją eksportuojamas kiekis buvo didžiausias, gamybos sąnaudas (pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis), nuspręsta ištirti galimą gamybos sąnaudų Norvegijoje, kaip vidaus kainų pakaitalo, raidą. |
| --- | --- |

(46)

Siekiant nustatyti galimą normaliosios vertės raidą bei atsižvelgiant į tai, kad per PTL nustatytos normaliosios vertės buvo nustatomos pagal eksportuojančio gamintojo, kurio į Bendriją eksportuojamas kiekis buvo didžiausias, gamybos sąnaudas (pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis), nuspręsta ištirti galimą gamybos sąnaudų Norvegijoje, kaip vidaus kainų pakaitalo, raidą.

| (47) | Į tai atsižvelgiant, buvo ištirta keletas veiksnių, turėjusių įtakos vieneto sąnaudų lygiui, kaip antai pašaro sąnaudos, upėtakių jauniklių sąnaudos ir Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių pramonės susijungimo proceso įtaka. Pirma, atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi pagrindinės sąnaudų sudedamosios dalys, pašaro sąnaudos ir jauniklių sąnaudos, kurios sudaro daugiau nei 60 % visų sąnaudų, nuo pirminio tyrimo sumažėjo ir nuo PTL išliko nepakitę. Nenustatyta jokių požymių, kad numatomoje ateityje jos labai kistų. Tai patvirtinta pagal 2008 m. pirmojo ketvirčio pašarų kainų sąrašus, kurie išnagrinėti atliekant tyrimą. Antra, pramonės susijungimo procesas dėl susidariusios masto ekonomijos taip pat turėjo įtakos sąnaudų mažėjimui. Taigi bendros gamybos sąnaudos nuo pirminio tyrimo iki PTL sumažėjo apie 12 %. Tikimasi, kad bendros sąnaudos išliks tokio paties lygio kaip nustatyta per PTL. |
| --- | --- |

(47)

Į tai atsižvelgiant, buvo ištirta keletas veiksnių, turėjusių įtakos vieneto sąnaudų lygiui, kaip antai pašaro sąnaudos, upėtakių jauniklių sąnaudos ir Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių pramonės susijungimo proceso įtaka. Pirma, atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi pagrindinės sąnaudų sudedamosios dalys, pašaro sąnaudos ir jauniklių sąnaudos, kurios sudaro daugiau nei 60 % visų sąnaudų, nuo pirminio tyrimo sumažėjo ir nuo PTL išliko nepakitę. Nenustatyta jokių požymių, kad numatomoje ateityje jos labai kistų. Tai patvirtinta pagal 2008 m. pirmojo ketvirčio pašarų kainų sąrašus, kurie išnagrinėti atliekant tyrimą. Antra, pramonės susijungimo procesas dėl susidariusios masto ekonomijos taip pat turėjo įtakos sąnaudų mažėjimui. Taigi bendros gamybos sąnaudos nuo pirminio tyrimo iki PTL sumažėjo apie 12 %. Tikimasi, kad bendros sąnaudos išliks tokio paties lygio kaip nustatyta per PTL.

| (48) | Kadangi per PTL nustatytos normaliosios vertės ne visuomet buvo apskaičiuotos, buvo tiriama, ar galima tikėtis, kad pardavimo vidaus rinkoje kainos išliks tokios pačios kaip ir per PTL. Informacijos apie Norvegijos vidaus rinkos kainas po PTL negauta. Nors remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis apie kainų raidą praėjusiais metais nustatyta, kad Norvegijos vidaus rinkos kainos ir eksporto į Bendriją kainos buvo panašios ir bendra jų kitimo tendencija buvo tokia pati, bet pagal šiuos duomenis negalima daryti patikimos išvados. Todėl buvo sudėtinga numatyti, kaip iš tikrųjų vidaus rinkos kainos kis ateityje, bet galima spėti, kad jos kis panašiai kaip ir eksporto į Bendriją kainos. |
| --- | --- |

(48)

Kadangi per PTL nustatytos normaliosios vertės ne visuomet buvo apskaičiuotos, buvo tiriama, ar galima tikėtis, kad pardavimo vidaus rinkoje kainos išliks tokios pačios kaip ir per PTL. Informacijos apie Norvegijos vidaus rinkos kainas po PTL negauta. Nors remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis apie kainų raidą praėjusiais metais nustatyta, kad Norvegijos vidaus rinkos kainos ir eksporto į Bendriją kainos buvo panašios ir bendra jų kitimo tendencija buvo tokia pati, bet pagal šiuos duomenis negalima daryti patikimos išvados. Todėl buvo sudėtinga numatyti, kaip iš tikrųjų vidaus rinkos kainos kis ateityje, bet galima spėti, kad jos kis panašiai kaip ir eksporto į Bendriją kainos.

| (49) | Baigiant ir atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, manoma, kad normalioji vertė, nustatyta pagal gamybos sąnaudas, artimoje ateityje neturėtų labai padidėti. Kita vertus, pagal normaliąją vertę, apskaičiuotą pagal vidaus rinkos kainas, nebuvo galima aiškiai spręsti apie būsimus pokyčius. Todėl, nors ir negalima padaryti bendros galutinės išvados, yra požymių, kad normalioji vertė numatomoje ateityje neturėtų labai padidėti. |
| --- | --- |

(49)

Baigiant ir atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, manoma, kad normalioji vertė, nustatyta pagal gamybos sąnaudas, artimoje ateityje neturėtų labai padidėti. Kita vertus, pagal normaliąją vertę, apskaičiuotą pagal vidaus rinkos kainas, nebuvo galima aiškiai spręsti apie būsimus pokyčius. Todėl, nors ir negalima padaryti bendros galutinės išvados, yra požymių, kad normalioji vertė numatomoje ateityje neturėtų labai padidėti.

| (50) | Po faktų atskleidimo Bendrijos pramonė teigė, kad išvados dėl pašarų ir jauniklių sąnaudų būtų klaidingos. Bendrijos pramonės teigimu pašaro kaina Suomijoje 2001–2008 m. padidėjo 36 %, o Norvegijos pašaro kaina kito panašiai. Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad pašaro sudėtinių dalių kaina per PTL ir po jo smarkiai padidėjo ir nurodė padidėjusias Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(50)

Po faktų atskleidimo Bendrijos pramonė teigė, kad išvados dėl pašarų ir jauniklių sąnaudų būtų klaidingos. Bendrijos pramonės teigimu pašaro kaina Suomijoje 2001–2008 m. padidėjo 36 %, o Norvegijos pašaro kaina kito panašiai. Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad pašaro sudėtinių dalių kaina per PTL ir po jo smarkiai padidėjo ir nurodė padidėjusias Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos sąnaudas.

| (51) | Kadangi teiginiai apie pašaro kainas Suomijoje nebuvo pagrįsti jokia vieša arba patikrinama informacija, juos teko atmesti. Kalbant apie pašaro sudedamųjų dalių kainą, neginčijama, kad jos galėjo padidėti. Tačiau atsižvelgiant į skirtingų pašaro sudedamųjų dalių pakeičiamumą (paprastai kai kurios brangesnės sudedamosios dalys gali būti pakeičiamos pigesnėmis), tikėtina, kad net padidėjus tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių kainoms, tai neturėtų tiesioginio poveikio bendrai pašarų kainai (ir atitinkamai bendroms gamybos sąnaudoms), t. y. jei pašarų kainos padidėtų, toks padidėjimas būtų gerokai mažesnis. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi teiginiai apie pašaro kainas Suomijoje nebuvo pagrįsti jokia vieša arba patikrinama informacija, juos teko atmesti. Kalbant apie pašaro sudedamųjų dalių kainą, neginčijama, kad jos galėjo padidėti. Tačiau atsižvelgiant į skirtingų pašaro sudedamųjų dalių pakeičiamumą (paprastai kai kurios brangesnės sudedamosios dalys gali būti pakeičiamos pigesnėmis), tikėtina, kad net padidėjus tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių kainoms, tai neturėtų tiesioginio poveikio bendrai pašarų kainai (ir atitinkamai bendroms gamybos sąnaudoms), t. y. jei pašarų kainos padidėtų, toks padidėjimas būtų gerokai mažesnis.

| (52) | Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad remiantis Norvegijos statistiniais duomenimis jauniklių vieneto sąnaudos 2003–2006 m. padidėjo 15,7 %. Tačiau remiantis tais pačiais statistiniais duomenimis, jei analizuojamas ilgesnis laikotarpis, jauniklių sąnaudos per pastaruosius dešimt metų kito ir labai nepadidėjo. Taip pat reikia pastebėti, kad Bendrijos pramonės pateiktos vidutinės jauniklių sąnaudos nebuvo susietos su vidutine jauniklių mase, kuri yra būtina siekiant tinkamai įvertinti šias sąnaudas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nebuvo atsižvelgta į Bendrijos pramonės pateiktus argumentus dėl pašaro ir jauniklių sąnaudų, o 49 konstatuojamojoje dalyje nurodytos išvados buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(52)

Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad remiantis Norvegijos statistiniais duomenimis jauniklių vieneto sąnaudos 2003–2006 m. padidėjo 15,7 %. Tačiau remiantis tais pačiais statistiniais duomenimis, jei analizuojamas ilgesnis laikotarpis, jauniklių sąnaudos per pastaruosius dešimt metų kito ir labai nepadidėjo. Taip pat reikia pastebėti, kad Bendrijos pramonės pateiktos vidutinės jauniklių sąnaudos nebuvo susietos su vidutine jauniklių mase, kuri yra būtina siekiant tinkamai įvertinti šias sąnaudas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nebuvo atsižvelgta į Bendrijos pramonės pateiktus argumentus dėl pašaro ir jauniklių sąnaudų, o 49 konstatuojamojoje dalyje nurodytos išvados buvo patvirtintos.

3.   Norvegijoje pagaminamo kiekio raida

| (53) | Priešingai nei teigė Norvegijos suinteresuotosios šalys, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad Norvegijoje pagamintas nagrinėjamojo produkto kiekis artimoje ateityje greičiausiai padidės. Nors panašu, kad du pagrindiniai nagrinėjamojo produkto Norvegijos gamintojai iš tiesų nusprendė nutraukti nagrinėjamojo produkto gamybą, atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti didžiųjų vaivorykštinių upėtakių ir lašišų gamintojai planavo nebegaminti lašišų ir gaminti daugiau didžiųjų vaivorykštinių upėtakių. |
| --- | --- |

(53)

Priešingai nei teigė Norvegijos suinteresuotosios šalys, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad Norvegijoje pagamintas nagrinėjamojo produkto kiekis artimoje ateityje greičiausiai padidės. Nors panašu, kad du pagrindiniai nagrinėjamojo produkto Norvegijos gamintojai iš tiesų nusprendė nutraukti nagrinėjamojo produkto gamybą, atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti didžiųjų vaivorykštinių upėtakių ir lašišų gamintojai planavo nebegaminti lašišų ir gaminti daugiau didžiųjų vaivorykštinių upėtakių.

| (54) | Norvegijos Vyriausybės išduoti gamybos leidimai taikomi tiek šiame tyrime nagrinėjamajam produktui (didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams), tiek ir lašišai; pagal šiuos leidimus ribojama šių dviejų produktų gamyba. Nors iki 2009 m. nenumatyta išduota naujų leidimų, pavieniai gamintojai gali pagal tą patį leidimą pakeisti lašišų gamybą didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba (ir vice versa). Tačiau, atsižvelgiant į atitinkamus lašišų ir didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos kiekius (vidutiniškai apie 90 % leidimo normos naudojama lašišų gamybai ir tik apie 10 % – didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybai), lašišų gamybos pakeitimo didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba poveikis būtų kur kas didesnis nei priešingu atveju. |
| --- | --- |

(54)

Norvegijos Vyriausybės išduoti gamybos leidimai taikomi tiek šiame tyrime nagrinėjamajam produktui (didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams), tiek ir lašišai; pagal šiuos leidimus ribojama šių dviejų produktų gamyba. Nors iki 2009 m. nenumatyta išduota naujų leidimų, pavieniai gamintojai gali pagal tą patį leidimą pakeisti lašišų gamybą didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba (ir vice versa). Tačiau, atsižvelgiant į atitinkamus lašišų ir didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos kiekius (vidutiniškai apie 90 % leidimo normos naudojama lašišų gamybai ir tik apie 10 % – didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybai), lašišų gamybos pakeitimo didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba poveikis būtų kur kas didesnis nei priešingu atveju.

| (55) | Norvegijos suinteresuotosios šalys teigė, kad pagrindiniai didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai vis daugiau ėmė auginti lašišas dėl biologinių lašišos ir didžiojo vaivorykštinio upėtakio skirtumų (t. y. sugavimo dažnumo, trumpesnio upėtakių jauniklių paleidimo laikotarpio), dėl kurių lašišų gamyba yra našesnė ir todėl pelningesnė. Šis argumentas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais bei jame neatsižvelgiama į tai, kad Norvegijoje daugelį metų buvo sėkmingai gaminami didieji vaivorykštiniai upėtakiai, nors tie patys biologiniai lašišų ir didžiųjų vaivorykštinių upėtakių skirtumai visuomet egzistavo. Nebuvo paaiškinta, dėl kurių pasikeitusių aplinkybių gamybos strategijų pokytis yra labiau tikėtinas dabar nei praeityje. Tai taip pat prieštaravo Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojų lūkesčiams, kad pasaulinis vartojimas padidės (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(55)

Norvegijos suinteresuotosios šalys teigė, kad pagrindiniai didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai vis daugiau ėmė auginti lašišas dėl biologinių lašišos ir didžiojo vaivorykštinio upėtakio skirtumų (t. y. sugavimo dažnumo, trumpesnio upėtakių jauniklių paleidimo laikotarpio), dėl kurių lašišų gamyba yra našesnė ir todėl pelningesnė. Šis argumentas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais bei jame neatsižvelgiama į tai, kad Norvegijoje daugelį metų buvo sėkmingai gaminami didieji vaivorykštiniai upėtakiai, nors tie patys biologiniai lašišų ir didžiųjų vaivorykštinių upėtakių skirtumai visuomet egzistavo. Nebuvo paaiškinta, dėl kurių pasikeitusių aplinkybių gamybos strategijų pokytis yra labiau tikėtinas dabar nei praeityje. Tai taip pat prieštaravo Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojų lūkesčiams, kad pasaulinis vartojimas padidės (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (56) | Be to, pagal viešai skelbiamus statistinius duomenis 2008 m. gamybai skirtų nagrinėjamojo produkto jauniklių kiekis labai padidėjo, t. y. ne mažiau kaip 20 %, palyginti su 2007 m. Gamybos didėjimo tendencija taip pat parodyta ir kituose statistikos šaltiniuose (SSB – Norvegijos statistikos tarnyba), pagal kuriuos 2003–2006 m. labai padidėjo didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba (+ 42 %) ir pardavimas (+ 53 %). |
| --- | --- |

(56)

Be to, pagal viešai skelbiamus statistinius duomenis 2008 m. gamybai skirtų nagrinėjamojo produkto jauniklių kiekis labai padidėjo, t. y. ne mažiau kaip 20 %, palyginti su 2007 m. Gamybos didėjimo tendencija taip pat parodyta ir kituose statistikos šaltiniuose (SSB – Norvegijos statistikos tarnyba), pagal kuriuos 2003–2006 m. labai padidėjo didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba (+ 42 %) ir pardavimas (+ 53 %).

| (57) | Galiausiai, Norvegijos suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys, kuriais grindžiami jų argumentai, t. y. kad biomasės lygis ir ikrų gamyba sumažėjo, tad ateityje produkcijos kiekis sumažės, buvo neišsamūs ir rėmėsi daugeliu prielaidų. Todėl šie argumentai nelaikomi pagrįstais. |
| --- | --- |

(57)

Galiausiai, Norvegijos suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys, kuriais grindžiami jų argumentai, t. y. kad biomasės lygis ir ikrų gamyba sumažėjo, tad ateityje produkcijos kiekis sumažės, buvo neišsamūs ir rėmėsi daugeliu prielaidų. Todėl šie argumentai nelaikomi pagrįstais.

| (58) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, Norvegijos suinteresuotųjų šalių argumentas, kad bendras gamybos kiekis Norvegijoje sumažės, turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, Norvegijos suinteresuotųjų šalių argumentas, kad bendras gamybos kiekis Norvegijoje sumažės, turėjo būti atmestas.

| (59) | Bendrijos pramonė teigė, kad tikimasi, kad 2009 m. išdavus naujus gamybos leidimus Norvegijoje pagaminamas kiekis dar padidės. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, iki 2009 m. nenumatyta išduoti naujų leidimų. Į tai atsižvelgiant buvo manoma, kad netgi jei 2009 m. bus išduodami nauji leidimai, papildomų leidimų skaičius bei papildomas gamybos kiekis nėra žinomas. Be to, leidimai taikomi tiek lašišų gamybai, tiek ir upėtakių gamybai ir šiame etape neįmanoma pakankamai patikimai numatyti, kaip kiekvienas leidimas bus naudojamas lašišoms arba upėtakiams gaminti. Galiausiai reikia paminėti, kad net jeigu nauji leidimai bus išduodami, įvertinus pakankamai ilgus gamybos ciklus, mažai tikėtina, kad gamyba netrukus padidės. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(59)

Bendrijos pramonė teigė, kad tikimasi, kad 2009 m. išdavus naujus gamybos leidimus Norvegijoje pagaminamas kiekis dar padidės. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, iki 2009 m. nenumatyta išduoti naujų leidimų. Į tai atsižvelgiant buvo manoma, kad netgi jei 2009 m. bus išduodami nauji leidimai, papildomų leidimų skaičius bei papildomas gamybos kiekis nėra žinomas. Be to, leidimai taikomi tiek lašišų gamybai, tiek ir upėtakių gamybai ir šiame etape neįmanoma pakankamai patikimai numatyti, kaip kiekvienas leidimas bus naudojamas lašišoms arba upėtakiams gaminti. Galiausiai reikia paminėti, kad net jeigu nauji leidimai bus išduodami, įvertinus pakankamai ilgus gamybos ciklus, mažai tikėtina, kad gamyba netrukus padidės. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

| (60) | Norvegijos jūros produktų gamintojų federacija ir asociacija užginčijo tai, kad upėtakių gamybos kiekis būtų padidėjęs arba toliau didėtų ateityje ir teigė, kad bendras biomasės kiekis ir žuvų kiekis 2008 m. balandžio mėn. buvo gerokai mažesnis lyginant su 2007 m. balandžio mėn. Šių teiginių nebuvo galima patikrinti, todėl juos teko atmesti. |
| --- | --- |

(60)

Norvegijos jūros produktų gamintojų federacija ir asociacija užginčijo tai, kad upėtakių gamybos kiekis būtų padidėjęs arba toliau didėtų ateityje ir teigė, kad bendras biomasės kiekis ir žuvų kiekis 2008 m. balandžio mėn. buvo gerokai mažesnis lyginant su 2007 m. balandžio mėn. Šių teiginių nebuvo galima patikrinti, todėl juos teko atmesti.

| (61) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Norvegijoje pagaminamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekis numatomoje ateityje turėtų padidėti. |
| --- | --- |

(61)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Norvegijoje pagaminamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekis numatomoje ateityje turėtų padidėti.

4.   Suvartojimo Bendrijoje raida

| (62) | Primenama, kad atliekant šį tyrimą nagrinėtas tik dempingas, todėl nėra tikslių duomenų apie Bendrijos pramonės gamybą arba per PTL Bendrijos rinkoje parduodamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekį. |
| --- | --- |

(62)

Primenama, kad atliekant šį tyrimą nagrinėtas tik dempingas, todėl nėra tikslių duomenų apie Bendrijos pramonės gamybą arba per PTL Bendrijos rinkoje parduodamų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekį.

| (63) | Tačiau keletas šaltinių patvirtino, kad tikimasi, jog pasaulinė žuvų produktų, įskaitant didžiuosius vaivorykštinius upėtakius, paklausa ateityje didės 5 % per metus. Tokia didėjimo tendencija taip pat galima ir Bendrijoje, nors nesitikima, kad paklausa Bendrijoje absorbuos visą papildomą Norvegijoje pagamintų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekį. |
| --- | --- |

(63)

Tačiau keletas šaltinių patvirtino, kad tikimasi, jog pasaulinė žuvų produktų, įskaitant didžiuosius vaivorykštinius upėtakius, paklausa ateityje didės 5 % per metus. Tokia didėjimo tendencija taip pat galima ir Bendrijoje, nors nesitikima, kad paklausa Bendrijoje absorbuos visą papildomą Norvegijoje pagamintų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekį.

| (64) | Atskleidus faktus Suomijos žuvų augintojų asociacija (toliau – FFFA) prieštaravo minėtai išvadai ir teigė, kad, nors tikimasi, kad pasaulinė žuvų paklausa didės, Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių paklausa Bendrijoje nedidės. FFFA taip pat teigė, kad bet kokia papildoma paklausa būtų orientuota į naujas ir egzotines žuvų rūšis, o ne į upėtakius. Reikia paminėti, kad kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, keletas šaltinių nurodė didžiųjų vaivorykštinių upėtakių vartojimo padidėjimą; tai taip pat patvirtino kitos suinteresuotosios šalys, atstovaujančius keleto valstybių narių bei Norvegijos augintojus. Kadangi FFFA nepateikė jokios informacijos arba įrodymų, kurias būtų pagrindžiami jos teiginiai, jie turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(64)

Atskleidus faktus Suomijos žuvų augintojų asociacija (toliau – FFFA) prieštaravo minėtai išvadai ir teigė, kad, nors tikimasi, kad pasaulinė žuvų paklausa didės, Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių paklausa Bendrijoje nedidės. FFFA taip pat teigė, kad bet kokia papildoma paklausa būtų orientuota į naujas ir egzotines žuvų rūšis, o ne į upėtakius. Reikia paminėti, kad kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, keletas šaltinių nurodė didžiųjų vaivorykštinių upėtakių vartojimo padidėjimą; tai taip pat patvirtino kitos suinteresuotosios šalys, atstovaujančius keleto valstybių narių bei Norvegijos augintojus. Kadangi FFFA nepateikė jokios informacijos arba įrodymų, kurias būtų pagrindžiami jos teiginiai, jie turėjo būti atmesti.

5.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kiekio raida

| (65) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Norvegijos pagrindinės eksporto rinkos yra Rusijoje, šiek tiek mažiau eksportuojama į Japoniją; pastarosioms rinkoms teko apie 57 % Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto, o į Bendriją 2007 m. buvo skirta tik apie 13 % eksporto. Apie 14 % Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto tais pačiais metais taip pat buvo skirta Ukrainai ir Taivanui. |
| --- | --- |

(65)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Norvegijos pagrindinės eksporto rinkos yra Rusijoje, šiek tiek mažiau eksportuojama į Japoniją; pastarosioms rinkoms teko apie 57 % Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto, o į Bendriją 2007 m. buvo skirta tik apie 13 % eksporto. Apie 14 % Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto tais pačiais metais taip pat buvo skirta Ukrainai ir Taivanui.

| (66) | Pasaulio rinkoje Norvegijos eksportas konkuruoja su Čilės eksportu; Čilė yra pagrindinė pasaulio rinkos dalyvė, jos gamybos ir eksporto kiekiai viršija Norvegijos kiekius. |
| --- | --- |

(66)

Pasaulio rinkoje Norvegijos eksportas konkuruoja su Čilės eksportu; Čilė yra pagrindinė pasaulio rinkos dalyvė, jos gamybos ir eksporto kiekiai viršija Norvegijos kiekius.

| (67) | Tačiau, dėl didėjančios paklausos Norvegijos eksportas į Rusiją ir Ukrainą per pastaruosius metus gerokai padidėjo, t. y. nuo 8 600 tonų 2002 m. iki 31 500 tonų 2007 m. Šią tendenciją patvirtina ir nauji statistiniai duomenys, pagal kuriuos į Rusiją papildomai eksportuojami dideli Čilės ir Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai. |
| --- | --- |

(67)

Tačiau, dėl didėjančios paklausos Norvegijos eksportas į Rusiją ir Ukrainą per pastaruosius metus gerokai padidėjo, t. y. nuo 8 600 tonų 2002 m. iki 31 500 tonų 2007 m. Šią tendenciją patvirtina ir nauji statistiniai duomenys, pagal kuriuos į Rusiją papildomai eksportuojami dideli Čilės ir Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai.

| (68) | Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusija tapo pagrindine Norvegijos gamintojų eksporto rinka. Be didelio eksporto į Rusiją kiekio padidėjimo 2007 m., taip pat pastebėta, kad vietoje šaldytų upėtakių vis daugiau parduodama šviežių upėtakių. Toks pokytis rodo Norvegijos gamintojų ketinimą patenkinti Rusijos klientų poreikius, kurie renkasi šviežius produktus; todėl pastebima, kad Norvegijos eksportuojantys gamintojai yra labai susidomėję didėjančia Rusijos rinka. |
| --- | --- |

(68)

Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusija tapo pagrindine Norvegijos gamintojų eksporto rinka. Be didelio eksporto į Rusiją kiekio padidėjimo 2007 m., taip pat pastebėta, kad vietoje šaldytų upėtakių vis daugiau parduodama šviežių upėtakių. Toks pokytis rodo Norvegijos gamintojų ketinimą patenkinti Rusijos klientų poreikius, kurie renkasi šviežius produktus; todėl pastebima, kad Norvegijos eksportuojantys gamintojai yra labai susidomėję didėjančia Rusijos rinka.

| (69) | Norvegijos eksportas į Japoniją 2006–2007 m. sumažėjo, t. y. sumažėjo 39 % nuo 10 877 tonų iki 6 661 tonos. Kaip ir Rusijos atveju, Japonijos rinkoje Norvegijos importas konkuravo su Čilės importu. Čilė galėjo labai padidinti eksporto į Japoniją kiekius. Tačiau, siekiant padaryti galutines išvadas, reikia atsižvelgti į ilgesnį laikotarpį. Pagal Komisijos tarnybų turimus duomenis tokių išvadų daryti negalima. |
| --- | --- |

(69)

Norvegijos eksportas į Japoniją 2006–2007 m. sumažėjo, t. y. sumažėjo 39 % nuo 10 877 tonų iki 6 661 tonos. Kaip ir Rusijos atveju, Japonijos rinkoje Norvegijos importas konkuravo su Čilės importu. Čilė galėjo labai padidinti eksporto į Japoniją kiekius. Tačiau, siekiant padaryti galutines išvadas, reikia atsižvelgti į ilgesnį laikotarpį. Pagal Komisijos tarnybų turimus duomenis tokių išvadų daryti negalima.

| (70) | Nustatyta, kad per PTL Norvegijos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos buvo didesnės nei eksporto į Bendriją kainos (vidutiniškai 8,6 %). Tačiau, pagal po PTL buvusio laikotarpio statistinius duomenis mažėjančių kainų tendencija pastebima taip pat ir tradicinėse Norvegijos eksporto rinkose. Vidutinės Norvegijos eksporto į Rusiją kainos 2006–2007 m. svyravo nuo 34,70 NOK/kg iki 24,22 NOK/kg; tai geriausiai paaiškinama šaldytų upėtakių pakeitimu pigesniais šviežiais upėtakiais bei tarptautine konkurencija. Eksporto į Japoniją kainos kito panašiai – nuo vidutinės 33,26 NOK/kg 2006 m. iki 29,79 NOK/kg. Nepaisant šio sumažėjimo, eksporto į EB kainos 2007 m. vis tiek buvo vidutiniškai 4 % mažesnės už eksporto į Japoniją ir Rusiją kainas. Tokia tendencija buvo ir 2008 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(70)

Nustatyta, kad per PTL Norvegijos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos buvo didesnės nei eksporto į Bendriją kainos (vidutiniškai 8,6 %). Tačiau, pagal po PTL buvusio laikotarpio statistinius duomenis mažėjančių kainų tendencija pastebima taip pat ir tradicinėse Norvegijos eksporto rinkose. Vidutinės Norvegijos eksporto į Rusiją kainos 2006–2007 m. svyravo nuo 34,70 NOK/kg iki 24,22 NOK/kg; tai geriausiai paaiškinama šaldytų upėtakių pakeitimu pigesniais šviežiais upėtakiais bei tarptautine konkurencija. Eksporto į Japoniją kainos kito panašiai – nuo vidutinės 33,26 NOK/kg 2006 m. iki 29,79 NOK/kg. Nepaisant šio sumažėjimo, eksporto į EB kainos 2007 m. vis tiek buvo vidutiniškai 4 % mažesnės už eksporto į Japoniją ir Rusiją kainas. Tokia tendencija buvo ir 2008 m. pradžioje.

| (71) | Didėjant pasaulinei paklausai ir atsižvelgiant į pagrindinės besiplečiančios rinkos (Rusijos) patrauklumą (didesnės kainos) bei nuolat didėjančią paklausą kitose rinkose, kaip antai Ukrainoje ir Tolimųjų Rytų šalyse, kuriose Norvegijos kilmės didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksportas pastaraisiais metais didėjo, tikėtina, kad papildomi didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai daugiausiai bus nukreipiami į šias rinkas ir jose absorbuojami. |
| --- | --- |

(71)

Didėjant pasaulinei paklausai ir atsižvelgiant į pagrindinės besiplečiančios rinkos (Rusijos) patrauklumą (didesnės kainos) bei nuolat didėjančią paklausą kitose rinkose, kaip antai Ukrainoje ir Tolimųjų Rytų šalyse, kuriose Norvegijos kilmės didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksportas pastaraisiais metais didėjo, tikėtina, kad papildomi didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai daugiausiai bus nukreipiami į šias rinkas ir jose absorbuojami.

| (72) | Atskleidus faktus Bendrijos pramonė teigė, kad Norvegija turi daug šaldytų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių atsargų, kurias reikėtų įvertinti atliekant galimų eksporto į Bendriją kiekių pokyčių tyrimą. Tačiau Bendrijos pramonė nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių dideles atsargas. Todėl šis teiginys laikytas hipotetiniu. Taip pat pastebima, kad didžiausių Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksportuojančių gamintojų patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai ir tokių didelių atsargų nebuvo aptikta. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(72)

Atskleidus faktus Bendrijos pramonė teigė, kad Norvegija turi daug šaldytų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių atsargų, kurias reikėtų įvertinti atliekant galimų eksporto į Bendriją kiekių pokyčių tyrimą. Tačiau Bendrijos pramonė nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių dideles atsargas. Todėl šis teiginys laikytas hipotetiniu. Taip pat pastebima, kad didžiausių Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksportuojančių gamintojų patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai ir tokių didelių atsargų nebuvo aptikta. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (73) | Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad Rusijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba didėja, o Rusijos institucijos, siekdamos apsaugoti Rusijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybą, ketina nustatyti papildomus muitus Norvegijos didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams. Kiti didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai teigė, kad Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai buvo priklausomi nuo Rusijos rinkos ir jei patekimas į Rusijos rinką būtų ribojamas dėl rinkos nenuspėjamumo, dideli didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai būtų nukreipiami į Bendriją. |
| --- | --- |

(73)

Bendrijos pramonė taip pat teigė, kad Rusijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamyba didėja, o Rusijos institucijos, siekdamos apsaugoti Rusijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybą, ketina nustatyti papildomus muitus Norvegijos didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams. Kiti didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai teigė, kad Norvegijos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamintojai buvo priklausomi nuo Rusijos rinkos ir jei patekimas į Rusijos rinką būtų ribojamas dėl rinkos nenuspėjamumo, dideli didžiųjų vaivorykštinių upėtakių kiekiai būtų nukreipiami į Bendriją.

| (74) | Šie teiginiai taip pat nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais ir buvo laikomi visiškai hipotetiniais. Todėl nebuvo jokio pagrindo manyti, kad Norvegijos eksporto patekimo į besiplečiančią Rusijos rinką galimybės sumažės. Taip pat pastebima, kad, kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, kitos trečiųjų šalių rinkos, kaip antai Ukraina ir Tolimieji Rytai, taip pat plečiasi ir kad eksportas iš Norvegijos į šias šalis padidėjo. Todėl argumentas, kad Norvegija yra visiškai priklausoma nuo eksporto į Rusiją turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(74)

Šie teiginiai taip pat nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais ir buvo laikomi visiškai hipotetiniais. Todėl nebuvo jokio pagrindo manyti, kad Norvegijos eksporto patekimo į besiplečiančią Rusijos rinką galimybės sumažės. Taip pat pastebima, kad, kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, kitos trečiųjų šalių rinkos, kaip antai Ukraina ir Tolimieji Rytai, taip pat plečiasi ir kad eksportas iš Norvegijos į šias šalis padidėjo. Todėl argumentas, kad Norvegija yra visiškai priklausoma nuo eksporto į Rusiją turėjo būti atmestas.

6.   Eksporto į Bendriją kainų ir kiekio raida

| (75) | Turimais pardavimo eksportui į Bendriją duomenimis, 2006–2007 m. vidutinės eksporto kainos pakito nuo vidutinės 4,02 EUR/kg kainos 2006 m. iki vidutinės 2,87 EUR/kg kainos 2007 m. Tačiau pagal statistinius duomenis nuo paskutinio 2007 m. ketvirčio iki 2008 m. pradžios ši tendencija nebesitęsė ir kainos nusistovėjo. |
| --- | --- |

(75)

Turimais pardavimo eksportui į Bendriją duomenimis, 2006–2007 m. vidutinės eksporto kainos pakito nuo vidutinės 4,02 EUR/kg kainos 2006 m. iki vidutinės 2,87 EUR/kg kainos 2007 m. Tačiau pagal statistinius duomenis nuo paskutinio 2007 m. ketvirčio iki 2008 m. pradžios ši tendencija nebesitęsė ir kainos nusistovėjo.

| (76) | Kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje minėtame tyrime, kalbant apie didėjančias rinkas, nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms padidėję didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos kiekiai Norvegijoje bus visiškai nukreipti į Bendriją. Iš tiesų, paklausa didėja visame pasaulyje ir Norvegijos eksportas jau gerai įsitvirtino keletoje trečiųjų šalių rinkų bei tikėtina, kad ir toliau didės. Nepaisant konkurencijos su Čilės eksportu ir nors santykinai Norvegija prarado kai kurių rinkų dalį Čilei, jos eksportas į šias šalis absoliučiais dydžiais padidėjo ir atsižvelgiant į pasaulio rinkos padėtį, tikimasi, kad ir toliau didės. |
| --- | --- |

(76)

Kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje minėtame tyrime, kalbant apie didėjančias rinkas, nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms padidėję didžiųjų vaivorykštinių upėtakių gamybos kiekiai Norvegijoje bus visiškai nukreipti į Bendriją. Iš tiesų, paklausa didėja visame pasaulyje ir Norvegijos eksportas jau gerai įsitvirtino keletoje trečiųjų šalių rinkų bei tikėtina, kad ir toliau didės. Nepaisant konkurencijos su Čilės eksportu ir nors santykinai Norvegija prarado kai kurių rinkų dalį Čilei, jos eksportas į šias šalis absoliučiais dydžiais padidėjo ir atsižvelgiant į pasaulio rinkos padėtį, tikimasi, kad ir toliau didės.

| (77) | Kalbant apie Bendrijos rinką, kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, didžiųjų vaivorykštinių upėtakių vartojimas greičiausiai didės ir todėl Bendrijos rinka galės absorbuoti padidėjusius importo kiekius, nepatirdama didesnio spaudimo dėl kainų. Taip pat pastebima, kad Norvegijos ir Čilės importo konkurencija yra stipri ne tik trečiųjų šalių rinkose, beit ir Bendrijos rinkoje. Todėl nėra jokių aiškių požymių, kad nustojus galioti priemonėms importo iš Norvegijos į Bendriją kiekiai iš tiesų labai padidės. |
| --- | --- |

(77)

Kalbant apie Bendrijos rinką, kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, didžiųjų vaivorykštinių upėtakių vartojimas greičiausiai didės ir todėl Bendrijos rinka galės absorbuoti padidėjusius importo kiekius, nepatirdama didesnio spaudimo dėl kainų. Taip pat pastebima, kad Norvegijos ir Čilės importo konkurencija yra stipri ne tik trečiųjų šalių rinkose, beit ir Bendrijos rinkoje. Todėl nėra jokių aiškių požymių, kad nustojus galioti priemonėms importo iš Norvegijos į Bendriją kiekiai iš tiesų labai padidės.

| (78) | Atsižvelgiant į tikėtiną vartojimo padidėjimą bei į minėtą pasaulio rinkos padėtį negalima daryti išvados, kad egzistuoja perteklinės pasiūlos Bendrijos rinkoje pavojus, dėl kurio labai sumažėtų kainos. |
| --- | --- |

(78)

Atsižvelgiant į tikėtiną vartojimo padidėjimą bei į minėtą pasaulio rinkos padėtį negalima daryti išvados, kad egzistuoja perteklinės pasiūlos Bendrijos rinkoje pavojus, dėl kurio labai sumažėtų kainos.

| (79) | Todėl padaryta išvada, kad, kalbant apie eksporto kainas ir gamybos kiekius, per PTL buvusi padėtis buvo ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(79)

Todėl padaryta išvada, kad, kalbant apie eksporto kainas ir gamybos kiekius, per PTL buvusi padėtis buvo ilgalaikio pobūdžio.

| (80) | Atskleidus faktus, Bendrijos pramonė teigė, kad eksporto į Suomiją kainos per PTL ir po jo labai sumažėjo, o nuo 2007 m. liepos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto į Suomiją kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(80)

Atskleidus faktus, Bendrijos pramonė teigė, kad eksporto į Suomiją kainos per PTL ir po jo labai sumažėjo, o nuo 2007 m. liepos didžiųjų vaivorykštinių upėtakių eksporto į Suomiją kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas.

| (81) | Pirmiausia reikia paminėti, kad Bendrijos pramonės apskaičiuotos Norvegijos pagamintų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių sąnaudos buvo padidintos ir neatitiko realių patikrintų tirtų bendrovių auginimo ir gamybos sąnaudų. Kalbant apie eksporto kainų lygį ir nors Suomijos importas yra svarbi bendro Norvegijos eksporto į Bendriją dalis, dideli kiekiai taip pat yra eksportuojami į Švediją ir Daniją, kuriose vidutinė eksporto kaina buvo didesnė. Kadangi atliekant vertinimą reikėjo skaičiuoti visos Bendrijos mastu, reikėjo įvertinti vidutines eksporto į visas Bendrijos šalis kainas. Tuo remiantis patvirtinama 75 konstatuojamojoje dalyje nurodyta išvada, t. y. kad 2008 m. pradžioje eksporto kainos į visą Bendriją nusistovėjo. |
| --- | --- |

(81)

Pirmiausia reikia paminėti, kad Bendrijos pramonės apskaičiuotos Norvegijos pagamintų didžiųjų vaivorykštinių upėtakių sąnaudos buvo padidintos ir neatitiko realių patikrintų tirtų bendrovių auginimo ir gamybos sąnaudų. Kalbant apie eksporto kainų lygį ir nors Suomijos importas yra svarbi bendro Norvegijos eksporto į Bendriją dalis, dideli kiekiai taip pat yra eksportuojami į Švediją ir Daniją, kuriose vidutinė eksporto kaina buvo didesnė. Kadangi atliekant vertinimą reikėjo skaičiuoti visos Bendrijos mastu, reikėjo įvertinti vidutines eksporto į visas Bendrijos šalis kainas. Tuo remiantis patvirtinama 75 konstatuojamojoje dalyje nurodyta išvada, t. y. kad 2008 m. pradžioje eksporto kainos į visą Bendriją nusistovėjo.

7.   Išvada

| (82) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumas buvo de minimis lygio. |
| --- | --- |

(82)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumas buvo de minimis lygio.

| (83) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumas Norvegijoje greičiausiai didės. Tačiau taip pat buvo nustatyta, kad nors kai kurie papildomi kiekiai gali būti nukreipiami į Bendriją, dėl tikėtinai padidėjusio vartojimo didelė padidėjusių gamybos kiekių dalis greičiausiai bus absorbuojama kitose trečiųjų šalių rinkose. Labai tikėtina, kad suvartojimas Bendrijos rinkoje taip pat padidės ir todėl galimai didesnis importas bus absorbuojamas ir neturėtų būti perteklinės pasiūlos. |
| --- | --- |

(83)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumas Norvegijoje greičiausiai didės. Tačiau taip pat buvo nustatyta, kad nors kai kurie papildomi kiekiai gali būti nukreipiami į Bendriją, dėl tikėtinai padidėjusio vartojimo didelė padidėjusių gamybos kiekių dalis greičiausiai bus absorbuojama kitose trečiųjų šalių rinkose. Labai tikėtina, kad suvartojimas Bendrijos rinkoje taip pat padidės ir todėl galimai didesnis importas bus absorbuojamas ir neturėtų būti perteklinės pasiūlos.

| (84) | Be to, nors kainos Bendrijoje mažėjo, po PTL, kuomet kainos stabilizavosi, ši tendencija nebuvo pastebėta. Remiantis tuo, kas išdėstyta, t. y. didėjančiu vartojimu ir nesamu perteklinės pasiūlos pavojumi, nėra tikėtina, kad kainų spaudimas Bendrijoje padidės. |
| --- | --- |

(84)

Be to, nors kainos Bendrijoje mažėjo, po PTL, kuomet kainos stabilizavosi, ši tendencija nebuvo pastebėta. Remiantis tuo, kas išdėstyta, t. y. didėjančiu vartojimu ir nesamu perteklinės pasiūlos pavojumi, nėra tikėtina, kad kainų spaudimas Bendrijoje padidės.

| (85) | Todėl daroma išvada, kad aplinkybės, pagal kurias per PTL buvo apskaičiuoti dempingo skirtumai, yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(85)

Todėl daroma išvada, kad aplinkybės, pagal kurias per PTL buvo apskaičiuoti dempingo skirtumai, yra ilgalaikio pobūdžio.

| (86) | Todėl ši tarpinė peržiūra turėtų būti baigta, o galutinės antidempingo priemonės panaikintos. |
| --- | --- |

(86)

Todėl ši tarpinė peržiūra turėtų būti baigta, o galutinės antidempingo priemonės panaikintos.

F.   ATSKLEIDIMAS

| (87) | Suinteresuotosioms šalims buvo praneša apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta baigti šią tarpinę peržiūrą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Tinkamais įrodymais pagrįstos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta, |
| --- | --- |

(87)

Suinteresuotosioms šalims buvo praneša apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta baigti šią tarpinę peržiūrą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Tinkamais įrodymais pagrįstos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalimi inicijuota importuojamiems Norvegijos kilmės šviežiems, atšaldytiems arba sušaldytiems, kaip sveikoms žuvims (su galvomis ir žiaunomis, išdarinėtiems, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1,2 kg, arba be galvų, be žiaunų ir išdarinėtiems, kurių kiekvieno masė didesnė kaip 1 kg) arba filė (kurių kiekvieno masė didesnė kaip 0,4 kg) didiesiems vaivorykštiniams upėtakiams (Oncorhynchus Mykiss), šiuo metu klasifikuojamiems KN kodais 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ir 0304 29 15, taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra baigiama ir Norvegijos kilmės importui galiojančios priemonės panaikinamos.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 72, 2004 3 11, p. 23.

2

(3)  OL C 109, 2007 5 15, p. 23.

3

---

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 806/2008

2008 m. rugpjūčio 12 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugpjūčio 13 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 12 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 590/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 24).

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 807/2008

2008 m. rugpjūčio 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1913/2006, nustatančio išsamias žemės ūkio pinigų politikos sistemos taikymo taisykles eurui žemės ūkyje, nuostatos dėl vyno sektoriaus operacinių įvykių

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2799/98, nustatantį žemės ūkio politikos priemones dėl euro (1), ypač į jo 9 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1913/2006, nustatančio išsamias žemės ūkio pinigų politikos sistemos taikymo taisykles eurui žemės ūkyje ir iš dalies keičiančio kai kuriuos reglamentus (2), 4 straipsnyje nustatytos išsamios valiutos keitimo kursą lemiančių operacinių įvykių taikymo tam tikroms vyno sektoriaus kainoms, išmokoms ir pagalbos sumoms taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1913/2006, nustatančio išsamias žemės ūkio pinigų politikos sistemos taikymo taisykles eurui žemės ūkyje ir iš dalies keičiančio kai kuriuos reglamentus (2), 4 straipsnyje nustatytos išsamios valiutos keitimo kursą lemiančių operacinių įvykių taikymo tam tikroms vyno sektoriaus kainoms, išmokoms ir pagalbos sumoms taisyklės.

| (2) | Bendras vyno rinkos organizavimas yra iš dalies pakeistas. Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2008 (3) pakeista ankstesnė vyno sektoriui taikyta tvarka ir numatytos naujos priemonės bei panaikintos arba iš dalies pakeistos kai kurios kitos priemonės. |
| --- | --- |

(2)

Bendras vyno rinkos organizavimas yra iš dalies pakeistas. Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2008 (3) pakeista ankstesnė vyno sektoriui taikyta tvarka ir numatytos naujos priemonės bei panaikintos arba iš dalies pakeistos kai kurios kitos priemonės.

| (3) | Pagal naująją vyno sektoriaus tvarką, atsižvelgiant į kiekvieną atvejį, nustatant kainas, išmokas ir pagalbą valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis turi būti siejamas su vyno pardavimo metų pradžia, specialių sutarčių taikymu arba tam tikromis operacijomis, pavyzdžiui, vyno produktų sodrinimu arba perdirbimu. Todėl reikėtų patikslinti kiekvienu atveju taikytiną valiutos keitimo kursą lemiantį operacinį įvykį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal naująją vyno sektoriaus tvarką, atsižvelgiant į kiekvieną atvejį, nustatant kainas, išmokas ir pagalbą valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis turi būti siejamas su vyno pardavimo metų pradžia, specialių sutarčių taikymu arba tam tikromis operacijomis, pavyzdžiui, vyno produktų sodrinimu arba perdirbimu. Todėl reikėtų patikslinti kiekvienu atveju taikytiną valiutos keitimo kursą lemiantį operacinį įvykį.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1913/2006. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1913/2006.

| (5) | Valiutų keitimo kursą lemiantys operaciniai įvykiai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į visas vyno sektoriaus priemones ir turėtų būti taikomi nuo tos pačios dienos, nuo kurios taikomos atitinkamos priemonės. Reglamento (EB) Nr. 479/2008 129 straipsnyje nustatytos skirtingos tų priemonių taikymo datos. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus su vynmedžių išnaikinimo išmoka susijusį operacinį įvykį, kuris taikomas nuo 2008 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(5)

Valiutų keitimo kursą lemiantys operaciniai įvykiai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į visas vyno sektoriaus priemones ir turėtų būti taikomi nuo tos pačios dienos, nuo kurios taikomos atitinkamos priemonės. Reglamento (EB) Nr. 479/2008 129 straipsnyje nustatytos skirtingos tų priemonių taikymo datos. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus su vynmedžių išnaikinimo išmoka susijusį operacinį įvykį, kuris taikomas nuo 2008 m. birželio 30 d.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1913/2006 4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Nustatoma, kad valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji vyno metų, kuriais skirta toliau nurodyta parama, diena:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 479/2008 11 straipsnyje nurodyta vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos parama; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 479/2008 11 straipsnyje nurodyta vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos parama;

| b) | Reglamento (EB) Nr. 479/2008 13 straipsnyje nurodyta savitarpio fondų steigimo parama; |
| --- | --- |

b)

Reglamento (EB) Nr. 479/2008 13 straipsnyje nurodyta savitarpio fondų steigimo parama;

| c) | Reglamento (EB) Nr. 479/2008 14 straipsnyje nurodyta derliaus draudimo parama. |
| --- | --- |

c)

Reglamento (EB) Nr. 479/2008 14 straipsnyje nurodyta derliaus draudimo parama.

2.   Skiriant Reglamento (EB) Nr. 479/2008 16 straipsnyje nustatytą paramą už savanorišką arba privalomą vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimą, valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji vyno metų, kuriais pristatomas šalutinis produktas, diena.

3.   Nustatoma, kad toliau nurodytai paramai valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji mėnesio, kurį pagal sutartį vynas pristatomas pirmą kartą, diena:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 479/2008 17 straipsnyje nurodyta parama už vyno distiliavimą į geriamąjį alkoholį; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 479/2008 17 straipsnyje nurodyta parama už vyno distiliavimą į geriamąjį alkoholį;

| b) | Reglamento (EB) Nr. 479/2008 18 straipsnyje nurodyta parama už vyno distiliavimą krizės atveju. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (EB) Nr. 479/2008 18 straipsnyje nurodyta parama už vyno distiliavimą krizės atveju.

4.   Skiriant Reglamento (EB) Nr. 479/2008 19 straipsnyje nustatytą paramą už koncentruotos vynuogių misos naudojimą, valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji mėnesio, kurį atitinkamas gamintojas pirmą kartą atliko sodrinimą, diena.

5.   Skiriant Reglamento (EB) Nr. 479/2008 98 straipsnyje nurodytą vynmedžių išnaikinimo išmoką, valiutų keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra liepos 1 d. prieš tuos vyno metus, kuriais patvirtinta paraiška gauti šią išmoką.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d.

Tačiau Reglamento (EB) Nr. 1913/2006 4 straipsnio 5 dalis taikoma nuo 2008 m. birželio 30 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 12 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 349, 1998 12 24, p. 1.

1

(2)  OL L 365, 2006 12 21, p. 52. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 507/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 38).

2

(3)  OL L 148, 2008 6 6, p. 1.

3

---

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 808/2008

2008 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonos EB vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/2008, nustatančiu 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/2008, nustatančiu 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 718/2008 (OL L 198, 2008 7 26, p. 8).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | VOKIETIJA |
| Ištekliai | LEZ/2AC4-C |
| Rūšis | Megrimai (Lepidorhombus spp.) |
| Zona | IIa ir IV zonos EB vandenys |
| Data | 2008 6 27 |

Nr.

25/T&Q

Valstybė narė

VOKIETIJA

Ištekliai

LEZ/2AC4-C

Rūšis

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

Zona

IIa ir IV zonos EB vandenys

Data

2008 6 27

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugpjūčio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2005/294/EB dėl prašymo suteikti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių III priedo 2 dalies b punktą ir 9 straipsnį

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4252)

(Tik tekstas danų kalba yra autentiškas)

(2008/664/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač į jos III priedo 2 punkto trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Jei valstybė narė vienam hektarui numato kasmet skirti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 punkto antros pastraipos pirmame sakinyje ir a papunktyje, šis kiekis turi būti nustatytas toks, kad netrukdytų siekti tos Direktyvos 1 straipsnyje nurodytų tikslų, ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, šiuo atveju – ilgu pasėlių vegetaciniu laikotarpiu ir didelį azoto kiekį sugebančiais įsisavinti pasėliais. |
| --- | --- |

(1)

Jei valstybė narė vienam hektarui numato kasmet skirti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 punkto antros pastraipos pirmame sakinyje ir a papunktyje, šis kiekis turi būti nustatytas toks, kad netrukdytų siekti tos Direktyvos 1 straipsnyje nurodytų tikslų, ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, šiuo atveju – ilgu pasėlių vegetaciniu laikotarpiu ir didelį azoto kiekį sugebančiais įsisavinti pasėliais.

| (2) | 2002 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Sprendimą 2002/915/EB (2), kuriuo, remiantis 1999–2003 m. Danijos veiksmų programa, tam tikruose ūkiuose leista naudoti ne daugiau kaip 230 kg azoto turinčio gyvulių mėšlo vienam hektarui per metus. Dėl 2004–2007 m. Danijos veiksmų programos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas buvo pratęstas Komisios sprendimu 2005/294/EB (3). |
| --- | --- |

(2)

2002 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Sprendimą 2002/915/EB (2), kuriuo, remiantis 1999–2003 m. Danijos veiksmų programa, tam tikruose ūkiuose leista naudoti ne daugiau kaip 230 kg azoto turinčio gyvulių mėšlo vienam hektarui per metus. Dėl 2004–2007 m. Danijos veiksmų programos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas buvo pratęstas Komisios sprendimu 2005/294/EB (3).

| (3) | 2008 m. balandžio 17 d. Danija paprašė dar kartą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą. Kartu su prašymu buvo pateiktas raštas su išsamiai nurodytais techniniais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. balandžio 17 d. Danija paprašė dar kartą pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą. Kartu su prašymu buvo pateiktas raštas su išsamiai nurodytais techniniais motyvais.

| (4) | Gali būti laikoma, kad Direktyvą 91/676/EEB perkeliantys Danijos teisės aktai atitinka direktyvą, ir jų nuostatos taip pat taikomos nukrypti leidžiančiai nuostatai. |
| --- | --- |

(4)

Gali būti laikoma, kad Direktyvą 91/676/EEB perkeliantys Danijos teisės aktai atitinka direktyvą, ir jų nuostatos taip pat taikomos nukrypti leidžiančiai nuostatai.

| (5) | 2003 m. gruodį Danija užbaigė savo Antrojo vandens aplinkos veiksmų plano įvertinimą, kuriame nurodyta, kad tikslas – 48 % sumažinti nitratų išplovimą 1985–2003 m. laikotarpiu – buvo pasiektas. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. gruodį Danija užbaigė savo Antrojo vandens aplinkos veiksmų plano įvertinimą, kuriame nurodyta, kad tikslas – 48 % sumažinti nitratų išplovimą 1985–2003 m. laikotarpiu – buvo pasiektas.

| (6) | Danijos Parlamento susitarime dėl 2005–2015 m. Trečiojo vandens aplinkos apsaugos plano nustatyta, kad 2005–2015 m. nitratų išplovimas turi būti sumažintas dar 13 %, o fosfatų perteklius – 50 %. 2007 m. Vyriausybės programoje susitarta iki 2009 m. parengti Ketvirtąjį vandens aplinkos apsaugos veiksmų planą, kurio pagrindu bus atliktas išsamus Trečiojo veiksmų plano įgyvendinimo patikrinimas ir į kurį bus įtraukti nacionalinių teisės aktų pakeitimai, siekiant įgyvendinti tikslus iki 2015 m. |
| --- | --- |

(6)

Danijos Parlamento susitarime dėl 2005–2015 m. Trečiojo vandens aplinkos apsaugos plano nustatyta, kad 2005–2015 m. nitratų išplovimas turi būti sumažintas dar 13 %, o fosfatų perteklius – 50 %. 2007 m. Vyriausybės programoje susitarta iki 2009 m. parengti Ketvirtąjį vandens aplinkos apsaugos veiksmų planą, kurio pagrindu bus atliktas išsamus Trečiojo veiksmų plano įgyvendinimo patikrinimas ir į kurį bus įtraukti nacionalinių teisės aktų pakeitimai, siekiant įgyvendinti tikslus iki 2015 m.

| (7) | Danija, remdamasi Direktyvos 91/676/EEB 5 straipsniu, parengė 2008–2011 m. veiksmų programą. Veiksmų programoje numatytos priemonės yra neatskiriama Trečiojo vandens aplinkos apsaugos veiksmų plano dalis. |
| --- | --- |

(7)

Danija, remdamasi Direktyvos 91/676/EEB 5 straipsniu, parengė 2008–2011 m. veiksmų programą. Veiksmų programoje numatytos priemonės yra neatskiriama Trečiojo vandens aplinkos apsaugos veiksmų plano dalis.

| (8) | Remiantis stebėsenos ir kontrolės metu gautais rezultatais, ši nukrypti leidžianti nuostata 2005–2006 m. Danijoje buvo taikoma 1 779 galvijų ūkiams (3,4 % visų ūkių), 220 839 gyvulių vienetams (10,3 % visų vienetų) ir 115 336 hektarams (4,2 % viso hektarų skaičiaus). |
| --- | --- |

(8)

Remiantis stebėsenos ir kontrolės metu gautais rezultatais, ši nukrypti leidžianti nuostata 2005–2006 m. Danijoje buvo taikoma 1 779 galvijų ūkiams (3,4 % visų ūkių), 220 839 gyvulių vienetams (10,3 % visų vienetų) ir 115 336 hektarams (4,2 % viso hektarų skaičiaus).

| (9) | Nitratų išplovimo skaičiavimai, pagrįsti stebėsena, atlikta žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose, ir maistinių medžiagų analize, rodo, kad 1990–2006 m. priemolingose dirvose nitratų išplovimas sumažintas 40 %, o smėlingose dirvose – 49 %. Nuo 2002–2003 m. nitratų išplovimo lygis beveik nesikeičia. |
| --- | --- |

(9)

Nitratų išplovimo skaičiavimai, pagrįsti stebėsena, atlikta žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose, ir maistinių medžiagų analize, rodo, kad 1990–2006 m. priemolingose dirvose nitratų išplovimas sumažintas 40 %, o smėlingose dirvose – 49 %. Nuo 2002–2003 m. nitratų išplovimo lygis beveik nesikeičia.

| (10) | Išanalizavus išmatuotos nitratų koncentracijos vandenyje prie šaknų 1990–2006 m. tendencijas, nustatyta, kad nitratų išplovimas priemolingose dirvose sumažėjo 29 %, o smėlingose dirvose – 45 %. 2006 m. vidutinė nitratų koncentracija referencinių nuotekų surinkimo vietų viršutiniuose gruntiniuose vandenyse buvo mažesnė nei 50 mg/l tiek priemolingose, tiek ir smėlingose dirvose. 1990–2006 m. nitratų koncentracija žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose esančiuose vandentakiuose sumažėjo 31 %: smėlingose dirvose nitratų vidutinė koncentracija buvo mažesnė kaip 20 mg/l, o priemolingose dirvose – apie 30 mg/l. |
| --- | --- |

(10)

Išanalizavus išmatuotos nitratų koncentracijos vandenyje prie šaknų 1990–2006 m. tendencijas, nustatyta, kad nitratų išplovimas priemolingose dirvose sumažėjo 29 %, o smėlingose dirvose – 45 %. 2006 m. vidutinė nitratų koncentracija referencinių nuotekų surinkimo vietų viršutiniuose gruntiniuose vandenyse buvo mažesnė nei 50 mg/l tiek priemolingose, tiek ir smėlingose dirvose. 1990–2006 m. nitratų koncentracija žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose esančiuose vandentakiuose sumažėjo 31 %: smėlingose dirvose nitratų vidutinė koncentracija buvo mažesnė kaip 20 mg/l, o priemolingose dirvose – apie 30 mg/l.

| (11) | Komisija, išanalizavusi Danijos prašymą ir atsižvelgdama į patirtį, įgytą taikant Sprendime 2002/915/EB numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, laikosi nuomonės, kad Danijos numatytas naudoti gyvulių mėšlo kiekis – 230 kg azoto vienam hektarui per metus – netrukdys pasiekti Direktyvos 91/676/EEB tikslų, jei bus laikomasi tokių pačių griežtų sąlygų, kokios nustatytos Sprendimu 2005/294/EB. |
| --- | --- |

(11)

Komisija, išanalizavusi Danijos prašymą ir atsižvelgdama į patirtį, įgytą taikant Sprendime 2002/915/EB numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, laikosi nuomonės, kad Danijos numatytas naudoti gyvulių mėšlo kiekis – 230 kg azoto vienam hektarui per metus – netrukdys pasiekti Direktyvos 91/676/EEB tikslų, jei bus laikomasi tokių pačių griežtų sąlygų, kokios nustatytos Sprendimu 2005/294/EB.

| (12) | Sprendimo 2005/294/EB galiojimo laikas baigiasi 2008 m. liepos 31 d. Siekiant užtikrinti, kad atitinkamiems galvijus auginantys ūkininkams būtų naudinga taikyti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, reikia pratęsti Sprendimo 2005/294/EB galiojimą. Taip pat reikėtų pakeisti Sprendime 2005/294/EB nustatytus įpareigojimus teikti ataskaitas. |
| --- | --- |

(12)

Sprendimo 2005/294/EB galiojimo laikas baigiasi 2008 m. liepos 31 d. Siekiant užtikrinti, kad atitinkamiems galvijus auginantys ūkininkams būtų naudinga taikyti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, reikia pratęsti Sprendimo 2005/294/EB galiojimą. Taip pat reikėtų pakeisti Sprendime 2005/294/EB nustatytus įpareigojimus teikti ataskaitas.

| (13) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2005/294/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Stebėsenos rezultatai kartu su trumpa ataskaita apie vertinimą (kontrolė galvijų ūkyje) ir vandens kokybės raidą (pagrįstą išplovimo stebėsena šaknų zonoje, paviršinio (požeminio) vandens kokybe ir pavyzdiniais skaičiavimais) kasmet perduodami Komisijai.“ |
| --- | --- |

1)

8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Stebėsenos rezultatai kartu su trumpa ataskaita apie vertinimą (kontrolė galvijų ūkyje) ir vandens kokybės raidą (pagrįstą išplovimo stebėsena šaknų zonoje, paviršinio (požeminio) vandens kokybe ir pavyzdiniais skaičiavimais) kasmet perduodami Komisijai.“

| 2) | 9 straipsnyje „2008 m. liepos 31 d.“ pakeičiama „2012 m. liepos 31 d.“ |
| --- | --- |

2)

9 straipsnyje „2008 m. liepos 31 d.“ pakeičiama „2012 m. liepos 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 8 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 375, 1991 12 31, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

(2)  OL L 319, 2002 11 23, p. 24.

2

(3)  OL L 94, 2005 4 13, p. 34.

3

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2008/665/BUSP

2008 m. birželio 9 d.

dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,

atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2007 m. spalio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | Minėtų bendrųjų veiksmų 10 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimuose, kurie turi būti sudaryti Sutarties 24 straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(2)

Minėtų bendrųjų veiksmų 10 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimuose, kurie turi būti sudaryti Sutarties 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

| (3) | 2004 m. rugsėjo 13 d. gavusi Tarybos leidimą, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai, vedė derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) (toliau – Susitarimas). |
| --- | --- |

(3)

2004 m. rugsėjo 13 d. gavusi Tarybos leidimą, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai, vedė derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) (toliau – Susitarimas).

| (4) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(4)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimas dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2008 m. birželio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. COTMAN

---

(1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.

1

---

VERTIMAS

EUROPOS SĄJUNGOS IR

Albanijos Respublikos susitarimas dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA)

EUROPOS SĄJUNGA (ES),

ir

ALBANIJOS RESPUBLIKA,

toliau – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS Į:

2007 m. spalio 15 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtus Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA),

pakvietimą Albanijos Respublikai dalyvauti ES vadovaujamoje operacijoje,

sėkmingai baigtą pajėgų formavimo procesą ir ES operacijos vado bei ES karinio komiteto rekomendaciją pritarti Albanijos Respublikos pajėgų dalyvavimui ES vadovaujamoje operacijoje,

2008 m. vasario 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo (1),

2008 m. kovo 18 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo (2),

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Dalyvavimas operacijoje

1.   Albanijos Respublika prisideda prie 2007 m. spalio 15 d. Bendrųjų veiksmų 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) ir prie bet kurių bendrųjų veiksmų arba sprendimų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti ES karinę krizių valdymo operaciją, pagal šio Susitarimo nuostatas ir visus būtinus įgyvendinimo susitarimus.

2.   Albanijos Respublikai prisidedant prie ES karinės krizių valdymo operacijos nepažeidžiama Europos Sąjungos autonomija priimant sprendimus.

3.   Albanijos Respublika užtikrina, kad jos pajėgos ir personalas, dalyvaujantis ES karinėje krizių valdymo operacijoje, vykdys savo misiją pagal:

| — | Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP ir galimus vėlesnius jų pakeitimus, |
| --- | --- |

—

Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP ir galimus vėlesnius jų pakeitimus,

| — | operacijos planą, |
| --- | --- |

—

operacijos planą,

| — | bet kurias įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

—

bet kurias įgyvendinimo priemones.

4.   Į operaciją nusiųstos Albanijos Respublikos pajėgos ir jos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi tik atsižvelgdami į ES karinės krizių valdymo operacijos interesus.

5.   Albanijos Respublika laiku informuoja ES operacijos vadą apie visus jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimus.

2 straipsnis

Pajėgų statusas

1.   ES karinėje krizių valdymo operacijoje dalyvaujančių Albanijos Respublikos pajėgų ir personalo statusą reglamentuoja Europos Sąjungos ir atitinkamų valstybių sutartos nuostatos dėl pajėgų statuso, jei tokios nuostatos yra.

2.   Štabų ar vadovavimo elementų, esančių už Čado Respublikos ir Centrinės Afrikos Respublikos ribų, pajėgų ir personalo statusą reglamentuoja atitinkamų štabų bei vadovavimo elementų ir Albanijos Respublikos susitarimai.

3.   Nepažeidžiant 1 dalyje nurodytų nuostatų dėl pajėgų statuso, Albanijos Respublikos pajėgos ir personalas, dalyvaujantis ES karinėje krizių valdymo operacijoje, priklauso Albanijos Respublikos jurisdikcijai.

4.   Albanijos Respublika yra atsakinga už reagavimą į visas su dalyvavimu ES karinėje krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas jos pajėgų ir personalo ar susijusias su jos pajėgomis ar personalu. Albanijos Respublika yra atsakinga už ieškinio, ypač teisinio ar drausminio, pateikimą bet kuriam savo pajėgų ir personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.

5.   Albanijos Respublika įsipareigoja pareikšti apie pretenzijų valstybėms, dalyvaujančioms ES karinėje krizių valdymo operacijoje, atsisakymą ir tai padaryti šio Susitarimo pasirašymo metu.

6.   Europos Sąjunga įsipareigoja užtikrinti, kad valstybės narės pareikštų apie pretenzijų dėl Albanijos Respublikos dalyvavimo ES karinėje krizių valdymo operacijoje atsisakymą ir tai padarytų šio Susitarimo pasirašymo metu.

3 straipsnis

Įslaptinta informacija

1.   Albanijos Respublika imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo taisykles, pateiktas 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (3), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, papildomus nurodymus.

2.   Jei Europos Sąjunga ir Albanijos Respublika yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos ES karinei krizių valdymo operacijai.

4 straipsnis

Vadovavimo tvarka

1.   Visos ES karinėje krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios pajėgos ir personalas išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinės valdžios institucijoms.

2.   Nacionalinės valdžios institucijos perduoda operacinį ir taktinį vadovavimą ir (arba) savo pajėgų ir personalo kontrolę ES operacijos vadui. ES operacijos vadas turi teisę deleguoti savo įgaliojimus.

3.   Albanijos Respublika turi tokias pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą, kaip ir operacijoje dalyvaujančios ES valstybės narės.

4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Albanijos Respublika, bet kuriuo metu gali pareikalauti, kad Albanijos Respublikos įnašo būtų atsisakyta.

5.   Albanijos Respublika paskiria vyresnįjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinėje krizių valdymo operacijoje atstovaus jos nacionaliniam kontingentui. VKA visais klausimais, susijusiais su operacija, konsultuojasi su ES pajėgų vadu ir atsako už kasdienę kontingento drausmę.

5 straipsnis

Finansiniai aspektai

1.   Albanijos Respublika įsipareigoja padengti visas savo dalyvavimo operacijoje išlaidas, jeigu tokios išlaidos nenumatytos pagal bendrą finansavimą, kaip numatyta šio Susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje minimuose teisiniuose dokumentuose ir 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendime 2007/384/BUSP, nustatančiame Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (4).

2.   Valstybės (-ių), kurioje (-se) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą, Albanijos Respublika, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją laikydamasi šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje nustatytų nuostatų dėl pajėgų statuso, jei tokios yra.

6 straipsnis

Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Albanijos Respublikos valdžios institucijos sudaro šiam Susitarimui įgyvendinti būtinus techninius ir administracinius susitarimus.

7 straipsnis

Įsipareigojimų nesilaikymas

Jei viena iš Šalių nesilaiko pirmesniuose straipsniuose nustatytų savo įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.

8 straipsnis

Ginčų sprendimas

Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiuo tikslu būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.

2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.

3.   Šis Susitarimas galioja visą Albanijos Respublikos dalyvavimo operacijoje laiką.

Priimta Paryžiuje, 2008 m. liepos 13 d. keturiais egzemplioriais anglų kalba.

Europos Sąjungos vardu

Albanijos Respublikos vardu

---

(1)  OL L 56, 2008 2 29, p. 64. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu CHAD/3/2008 (OL L 144, 2008 6 4, p. 82).

1

(2)  OL L 107, 2008 4 17, p. 60. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu CHAD/3/2008.

2

(3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/438/EB (OL L 164, 2007 6 26, p. 24).

3

(4)  OL L 152, 2007 6 13, p. 14.

4

PAREIŠKIMAI, NURODYTI SUSITARIMO 2 STRAIPSNIO 5 IR 6 DALYSE

ES valstybių narių pareiškimas:

„2007 m. spalio 15 d. ES bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) taikančios ES valstybės narės stengsis tiek, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, kiek galima atsisakyti galimų pretenzijų Albanijos Respublikai dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba ES krizių valdymo operacijos metu naudojamam joms priklausančiam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimą, mirtį, žalą arba praradimą:

| — | sukėlė Albanijos Respublikos personalas, vykdantis su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį, arba |
| --- | --- |

—

sukėlė Albanijos Respublikos personalas, vykdantis su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį, arba

| — | sukėlė Albanijos Respublikai priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Albanijos Respublikos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį.“ |
| --- | --- |

—

sukėlė Albanijos Respublikai priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Albanijos Respublikos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį.“

Albanijos Respublikos pareiškimas:

„2007 m. spalio 15 d. ES bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) taikanti Albanijos Respublika stengsis tiek, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, kiek galima atsisakyti galimų pretenzijų bet kuriai kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam jai priklausančiam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimą, mirtį, žalą arba praradimą:

| — | sukėlė personalas, vykdantis su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį, arba |
| --- | --- |

—

sukėlė personalas, vykdantis su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį, arba

| — | sukėlė ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį.“ |
| --- | --- |

—

sukėlė ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejį.“

---

| 13.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 217/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2008/666/BUSP

2008 m. liepos 24 d.

dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO, sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,

atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (1). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (1).

| (2) | Tų bendrųjų veiksmų 13 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimu, kuris turi būti sudarytas pagal Europos Sąjungos sutarties 24 straipsnį. |
| --- | --- |

(2)

Tų bendrųjų veiksmų 13 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimu, kuris turi būti sudarytas pagal Europos Sąjungos sutarties 24 straipsnį.

| (3) | 2004 m. gruodžio 13 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę, kuriai prireikus padeda Generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis, būsimų ES civilinių krizių valdymo operacijų atveju pradėti derybas su trečiosiomis valstybėmis siekiant sudaryti susitarimą, remiantis pavyzdiniu Europos Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarimu dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Europos Sąjungos civilinių krizių valdymo operacijoje. Tuo remdamasi pirmininkaujanti valstybė narė derėjosi dėl Susitarimo su Šveicarijos Konfederacija dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. gruodžio 13 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę, kuriai prireikus padeda Generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis, būsimų ES civilinių krizių valdymo operacijų atveju pradėti derybas su trečiosiomis valstybėmis siekiant sudaryti susitarimą, remiantis pavyzdiniu Europos Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarimu dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Europos Sąjungos civilinių krizių valdymo operacijoje. Tuo remdamasi pirmininkaujanti valstybė narė derėjosi dėl Susitarimo su Šveicarijos Konfederacija dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO.

| (4) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(4)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. HORTEFEUX

---

(1)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.

1

---

Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos

SUSITARIMAS

dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO

EUROPOS SĄJUNGA (ES)

ir

ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA,

toliau – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS Į:

tai, kad 2008 m. vasario 4 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO,

Šveicarijos Konfederacijai skirtą pakvietimą dalyvauti Europos Sąjungos teisinės valstybės misijoje Kosove, EULEX KOSOVO,

sėkmingą pajėgų formavimo proceso užbaigimą ir ES civilinės operacijos vado bei Krizių valdymo civilinių aspektų komiteto rekomendaciją pritarti Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimui ES vadovaujamoje operacijoje,

2008 m. balandžio 22 d. Politikos ir saugumo komiteto sprendimą EULEX/2/2008 priimti Šveicarijos Konfederacijos įnašą į ES teisinės valstybės misiją Kosove, EULEX KOSOVO,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Dalyvavimas operacijoje

1.   Šveicarijos Konfederacija prisideda prie 2008 m. vasario 4 d. Bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (toliau – EULEX KOSOVO) ir visų bendrųjų veiksmų arba sprendimų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti EULEX KOSOVO, pagal šio susitarimo nuostatas ir visus būtinus įgyvendinimo susitarimus.

2.   Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas EULEX KOSOVO nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.

3.   Šveicarijos Konfederacija užtikrina, kad EULEX KOSOVO dalyvaujantis jos personalas vykdytų savo misiją, vadovaudamasis:

| — | Bendraisiais veiksmais 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, ir galimais vėlesniais daliniais pakeitimais, |
| --- | --- |

—

Bendraisiais veiksmais 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, ir galimais vėlesniais daliniais pakeitimais,

| — | operacijos planu, |
| --- | --- |

—

operacijos planu,

| — | įgyvendinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo priemonėmis.

4.   Šveicarijos Konfederacijos į EULEX KOSOVO komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi atsižvelgdamas tik į EULEX KOSOVO interesus.

5.   Šveicarijos Konfederacija laiku informuoja civilinės operacijos vadą ir EULEX KOSOVO misijos vadovą (toliau – misijos vadovas) apie bet kokį jos įnašo į EULEX KOSOVO pakeitimą.

6.   Šveicarijos Konfederacijos kompetentinga įstaiga tikrina į EULEX KOSOVO komandiruoto personalo sveikatą, jį skiepija ir išduoda tinkamumą eiti pareigas patvirtinančius medicininius pažymėjimus. Į EULEX KOSOVO komandiruotas personalas pateikia šio pažymėjimo kopiją.

2 straipsnis

Personalo statusas

1.   Šveicarijos Konfederacijos į EULEX KOSOVO paskirto personalo statusą reglamentuoja nuostatos dėl misijos statuso, kaip numatyta vasario 4 d. Bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO 10 straipsnio 1 dalyje.

2.   Į štabą arba vadovybės padalinius, esančius už Kosovo ribų, paskirto personalo statusą reglamentuoja štabo bei atitinkamų vadovybės padalinių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimai.

3.   Nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo dėl misijos statuso, jei įmanoma, Šveicarijos Konfederacija turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio EULEX KOSOVO, atžvilgiu.

4.   Šveicarijos Konfederacija atsako už visų su dalyvavimu EULEX KOSOVO susijusių pretenzijų, pateikiamų jos personalo ar susijusių su juo, sprendimą. Šveicarijos Konfederacija yra atsakinga už bet kokio ieškinio, ypač teisinio ar drausminio, pateikimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.

5.   Šveicarijos Konfederacija įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai EULEX KOSOVO dalyvaujančiai valstybei atsisakymo ir tai padaryti pasirašant šį susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio susitarimo.

6.   Europos Sąjungos valstybės narės įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo EULEX KOSOVO atsisakymo ir tai padaryti pasirašant šį susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio susitarimo.

3 straipsnis

Įslaptinta informacija

1.   Šveicarijos Konfederacija imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, nustatytus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB, ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant misijos vadovą, tolesnius nurodymus.

2.   Kai ES ir Šveicarijos Konfederacija yra sudariusios Susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų, vykdant EULEX KOSOVO taikomos tokio susitarimo nuostatos.

4 straipsnis

Vadovavimo tvarka

1.   Visas EULEX KOSOVO dalyvaujantis personalas lieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms valdžios institucijoms.

2.   Nacionalinės valdžios institucijos perduoda veiklos kontrolę civilinės operacijos vadui, kuris vadovauja ir vykdo kontrolę strateginiu lygiu.

3.   Misijos vadovas yra atsakingas už EULEX KOSOVO, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje.

4.   Misijos vadovas vadovauja civilinės operacijos vado paskirtiems prisidedančiųjų valstybių personalui, grupėms ir padaliniams bei juos kontroliuoja, taip pat prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę, be kita ko, už EULEX KOSOVO suteiktą turtą, išteklius ir informaciją.

5.   Šveicarijos Konfederacija turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis šio susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisiniais dokumentais.

6.   Misijos vadovas yra atsakingas už EULEX KOSOVO personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.

7.   Šveicarijos Konfederacija skiria nacionalinio kontingento vadą (NKV), kuris atstovauja EULEX KOSOVO dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKV nacionaliniais klausimais atsiskaito misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.

8.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Šveicarijos Konfederacija, jei operacijos nutraukimo dieną Šveicarijos Konfederacija vis dar dalyvauja EULEX KOSOVO.

5 straipsnis

Finansiniai aspektai

1.   Šveicarijos Konfederacija padengia visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete.

2.   Vietos gyventojų arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą operacijos vykdymo vietoje, Šveicarijos Konfederacija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją šio susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.

6 straipsnis

Susitarimai dėl Susitarimo įgyvendinimo

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Šveicarijos Konfederacijos valdžios institucijos sudaro šiam susitarimui įgyvendinti būtinus techninius ir administracinius susitarimus.

7 straipsnis

Susitarimo nesilaikymas

Jei viena iš Šalių nesilaiko pirmiau išdėstytuose straipsniuose nustatytų savo prievolių, kita Šalis turi teisę nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.

8 straipsnis

Ginčų sprendimas

Ginčus dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys tarpusavyje sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis susitarimas įsigalioja pirmo mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.

2.   Šis susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.

3.   Šis susitarimas galioja visą Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo operacijoje laiką.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Europos Sąjungos vardu

Šveicarijos Konfederacijos vardu

PRIEDAS

DEKLARACIJOS

ES valstybių narių deklaracija

ES bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, taikančios ES valstybės narės stengsis tiek, kiek joms tai leidžiama pagal jų vidaus teisines sistemas, atsisakyti kiek įmanoma galimų pretenzijų Šveicarijos Konfederacijai dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir EULEX KOSOVO naudojamam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas buvo sukelti Šveicarijos Konfederacijos personalo, jam vykdant su EULEX KOSOVO susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, arba kilo dėl Šveicarijos Konfederacijai priklausančio turto naudojimo, jeigu turtas buvo naudojamas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio Šveicarijos Konfederacijos suteikto EULEX KOSOVO personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

Šveicarijos Konfederacijos deklaracija

Kaip Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, įsteigtos ES bendraisiais veiksmais 2008/124/BUSP, dalyvė, Šveicarijos Konfederacija stengsis tiek, kiek jai tai leidžiama pagal jos vidaus teisinę sistemą, atsisakyti kiek įmanoma galimų pretenzijų kitai EULEX KOSOVO dalyvaujančiai valstybei dėl jos personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir EULEX KOSOVO naudojamam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas buvo sukelti personalo, jam vykdant su EULEX KOSOVO susijusias pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, ar kilo dėl EULEX KOSOVO misijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausančio turto naudojimo, jeigu turtas buvo naudojamas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio EULEX KOSOVO personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

---