# Den Europæiske Unions L 144/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 144 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang4. juni 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 144

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang4. juni 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 490/2008 af 3. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 491/2008 af 3. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår produktionsrestitutioner for korn | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 492/2008 af 3. juni 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 493/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører portugisisk flag | 31 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde VI, EF-farvande i ICES-afsnit V b og EF-farvande og internationale farvande i ICES-underområde XII og XIV fra fartøjer, der fører fransk flag | 33 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 495/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter blåhvilling i EF-farvande og internationale farvande i ICES-område I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d, VIII e, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag | 35 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 490/2008 af 3. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 491/2008 af 3. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår produktionsrestitutioner for korn

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 492/2008 af 3. juni 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

14

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 493/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører portugisisk flag

31

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde VI, EF-farvande i ICES-afsnit V b og EF-farvande og internationale farvande i ICES-underområde XII og XIV fra fartøjer, der fører fransk flag

33

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 495/2008 af 2. juni 2008 om forbud mod fiskeri efter blåhvilling i EF-farvande og internationale farvande i ICES-område I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d, VIII e, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

35

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/408/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. november 2007 om Italiens statsstøtte C 36/A/06 (ex NN 38/06) til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche
  (meddelt under nummer K(2007) 5400)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 17. april 2008 om tildeling af de mængder af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet i 2008 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000
  (meddelt under nummer K(2008) 1403)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 30. april 2008 om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2008
  (meddelt under nummer K(2008) 1639) | 69 |
| | | 2008/411/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. maj 2008 om harmonisering af 3400-3800 MHz-båndet for jordbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2008) 1873)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/408/EF

*

Kommissionens beslutning af 20. november 2007 om Italiens statsstøtte C 36/A/06 (ex NN 38/06) til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche
  (meddelt under nummer K(2007) 5400)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 5400)

1

37

2008/409/EF

*

Kommissionens beslutning af 17. april 2008 om tildeling af de mængder af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet i 2008 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000
  (meddelt under nummer K(2008) 1403)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 1403)

1

55

2008/410/EF

*

Kommissionens beslutning af 30. april 2008 om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2008
  (meddelt under nummer K(2008) 1639)

(meddelt under nummer K(2008) 1639)

69

2008/411/EF

*

Kommissionens beslutning af 21. maj 2008 om harmonisering af 3400-3800 MHz-båndet for jordbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2008) 1873)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 1873)

1

77

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | | 2008/412/FUSP |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/3/2008 af 28. maj 2008 om ændring af afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité om accept af bidrag fra tredjelande til Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik og af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/2/2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik | 82 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

2008/412/FUSP

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/3/2008 af 28. maj 2008 om ændring af afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité om accept af bidrag fra tredjelande til Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik og af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/2/2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 490/2008

af 3. juni 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (1), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 4. juni 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 3. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 491/2008

af 3. juni 2008

om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår produktionsrestitutioner for korn

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 98 sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (2) ophæves fra den 1. juli 2008, jf. artikel 201, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (2) ophæves fra den 1. juli 2008, jf. artikel 201, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (2) | Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår produktionsrestitutioner for korn (3) er flere gange blevet gennemgribende ændret. Efter at forordning (EF) nr. 1234/2007 er blevet vedtaget som fusionsmarkedsordning, bør forordning (EØF) nr. 1722/93 tilpasses i overensstemmelse hermed. For klarhedens skyld bør nævnte forordning ophæves og afløses af en ny forordning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår produktionsrestitutioner for korn (3) er flere gange blevet gennemgribende ændret. Efter at forordning (EF) nr. 1234/2007 er blevet vedtaget som fusionsmarkedsordning, bør forordning (EØF) nr. 1722/93 tilpasses i overensstemmelse hermed. For klarhedens skyld bør nævnte forordning ophæves og afløses af en ny forordning.

| (3) | På grund af de særlige forhold på stivelsesmarkedet, herunder nødvendigheden af at opretholde konkurrencedygtige priser i forhold til priserne på stivelse, der produceres i tredjelande og importeres som varer, som importordningerne ikke beskytter EF-producenterne tilstrækkeligt imod, kan der i henhold til artikel 96 i forordning (EF) nr. 1234/2007 ydes produktionsrestitution for majs-, hvede- og kartoffelstivelse og for visse afledte produkter, der anvendes til fremstilling af visse produkter, som Kommissionen opstiller en liste over, og hvis der ikke findes nogen væsentlig indenlandsk produktion af andet korn til fremstilling af stivelse, for en vis mængde stivelse, der hvert produktionsår fremstilles i Finland og Sverige af byg og havre, såfremt det ikke medfører forøgelse af stivelsesproduktionen på grundlag af disse to kornarter. Formålet med at yde denne restitution er at give de pågældende forarbejdningsvirksomheder adgang til stivelse og bestemte afledte produkter til en lavere pris end den, der ville følge af anvendelsen af bestemmelserne i den fælles markedsordning for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(3)

På grund af de særlige forhold på stivelsesmarkedet, herunder nødvendigheden af at opretholde konkurrencedygtige priser i forhold til priserne på stivelse, der produceres i tredjelande og importeres som varer, som importordningerne ikke beskytter EF-producenterne tilstrækkeligt imod, kan der i henhold til artikel 96 i forordning (EF) nr. 1234/2007 ydes produktionsrestitution for majs-, hvede- og kartoffelstivelse og for visse afledte produkter, der anvendes til fremstilling af visse produkter, som Kommissionen opstiller en liste over, og hvis der ikke findes nogen væsentlig indenlandsk produktion af andet korn til fremstilling af stivelse, for en vis mængde stivelse, der hvert produktionsår fremstilles i Finland og Sverige af byg og havre, såfremt det ikke medfører forøgelse af stivelsesproduktionen på grundlag af disse to kornarter. Formålet med at yde denne restitution er at give de pågældende forarbejdningsvirksomheder adgang til stivelse og bestemte afledte produkter til en lavere pris end den, der ville følge af anvendelsen af bestemmelserne i den fælles markedsordning for de pågældende produkter.

| (4) | I henhold til artikel 98 i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der fastsættes betingelser for ydelse af produktionsrestitutioner, herunder regler for kontrol og udbetaling, således at der gælder de samme regler i alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 98 i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der fastsættes betingelser for ydelse af produktionsrestitutioner, herunder regler for kontrol og udbetaling, således at der gælder de samme regler i alle medlemsstaterne.

| (5) | Ifølge forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der opstilles en liste over de produkter, der giver ret til produktionsrestitutioner for den stivelse, der er anvendt ved deres fremstilling. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der opstilles en liste over de produkter, der giver ret til produktionsrestitutioner for den stivelse, der er anvendt ved deres fremstilling.

| (6) | Med henblik på en mere effektiv kontrol bør producenterne for at kunne opnå restitution først godkendes af den medlemsstat, på hvis område fremstillingen af ovennævnte produkter finder sted. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på en mere effektiv kontrol bør producenterne for at kunne opnå restitution først godkendes af den medlemsstat, på hvis område fremstillingen af ovennævnte produkter finder sted.

| (7) | Det bør fastsættes, hvordan produktionsrestitutionen skal beregnes, og hvor ofte den skal fastsættes. Den mest tilfredsstillende beregningsmetode er på nuværende tidspunkt baseret på forskellen mellem markedsprisen for korn og den pris, der anvendes til beregning af importafgiften. For stabilitetens skyld bør produktionsrestitutionen normalt fastsættes hver måned, og for at der kan føres kontrol med, at produktionsrestitutionen har den korrekte størrelse, bør udviklingen i kornpriserne følges på verdensmarkedet og på EF's mest repræsentative markeder. Det bør præciseres, hvilke EF-markeder der skal overvåges, og det er kun majs, der bør overvåges. Da der ikke hidtil har været nogen praktiske fordele forbundet med at tage andre kornpriser i betragtning ved beregningen af restitutionens størrelse, burde det ikke være nødvendigt at tage hensyn til andre kornarter. |
| --- | --- |

(7)

Det bør fastsættes, hvordan produktionsrestitutionen skal beregnes, og hvor ofte den skal fastsættes. Den mest tilfredsstillende beregningsmetode er på nuværende tidspunkt baseret på forskellen mellem markedsprisen for korn og den pris, der anvendes til beregning af importafgiften. For stabilitetens skyld bør produktionsrestitutionen normalt fastsættes hver måned, og for at der kan føres kontrol med, at produktionsrestitutionen har den korrekte størrelse, bør udviklingen i kornpriserne følges på verdensmarkedet og på EF's mest repræsentative markeder. Det bør præciseres, hvilke EF-markeder der skal overvåges, og det er kun majs, der bør overvåges. Da der ikke hidtil har været nogen praktiske fordele forbundet med at tage andre kornpriser i betragtning ved beregningen af restitutionens størrelse, burde det ikke være nødvendigt at tage hensyn til andre kornarter.

| (8) | Der skal udbetales produktionsrestitutioner for anvendelse af stivelse og bestemte afledte produkter, der anvendes til fremstilling af bestemte varer. Der kræves udførlige oplysninger, så det bliver lettere at føre passende kontrol med produktionsrestitutionerne og udbetale dem til ansøgerne. Myndighederne i den pågældende medlemsstat bør have beføjelse til at kræve, at ansøgerne giver dem alle nødvendige oplysninger og giver dem adgang til at foretage de undersøgelser og inspektioner, der måtte være nødvendige for at gennemføre en sådan kontrol. |
| --- | --- |

(8)

Der skal udbetales produktionsrestitutioner for anvendelse af stivelse og bestemte afledte produkter, der anvendes til fremstilling af bestemte varer. Der kræves udførlige oplysninger, så det bliver lettere at føre passende kontrol med produktionsrestitutionerne og udbetale dem til ansøgerne. Myndighederne i den pågældende medlemsstat bør have beføjelse til at kræve, at ansøgerne giver dem alle nødvendige oplysninger og giver dem adgang til at foretage de undersøgelser og inspektioner, der måtte være nødvendige for at gennemføre en sådan kontrol.

| (9) | Fabrikanten af produktet bruger ikke nødvendigvis ubehandlet stivelse, og der bør derfor opstilles en liste over stivelsesprodukter, hvis anvendelse giver fabrikanten ret til at modtage restitution. |
| --- | --- |

(9)

Fabrikanten af produktet bruger ikke nødvendigvis ubehandlet stivelse, og der bør derfor opstilles en liste over stivelsesprodukter, hvis anvendelse giver fabrikanten ret til at modtage restitution.

| (10) | Esterificeret og etherificeret stivelse kan som følge af disse produkters særlige beskaffenhed forlede til forarbejdning i spekulationsøjemed for at opnå produktionsrestitution mere end én gang. For at undgå spekulation bør der fastsættes foranstaltninger for at sikre, at esterificeret og etherificeret stivelse ikke igen omdannes til en råvare, ved hvis anvendelse der kan ansøges om restitution. Sikkerhedsstillelsens størrelse bør tilpasses for at forebygge spekulation. |
| --- | --- |

(10)

Esterificeret og etherificeret stivelse kan som følge af disse produkters særlige beskaffenhed forlede til forarbejdning i spekulationsøjemed for at opnå produktionsrestitution mere end én gang. For at undgå spekulation bør der fastsættes foranstaltninger for at sikre, at esterificeret og etherificeret stivelse ikke igen omdannes til en råvare, ved hvis anvendelse der kan ansøges om restitution. Sikkerhedsstillelsens størrelse bør tilpasses for at forebygge spekulation.

| (11) | Produktionsrestitutionen bør først udbetales, når forarbejdningen har fundet sted. Når den har fundet sted, bør udbetalingen ske senest fem måneder efter, at myndigheden har fået meddelelse om, at stivelsen er blevet forarbejdet. Fabrikanten bør dog kunne få et forskud, inden kontrollen er afsluttet. |
| --- | --- |

(11)

Produktionsrestitutionen bør først udbetales, når forarbejdningen har fundet sted. Når den har fundet sted, bør udbetalingen ske senest fem måneder efter, at myndigheden har fået meddelelse om, at stivelsen er blevet forarbejdet. Fabrikanten bør dog kunne få et forskud, inden kontrollen er afsluttet.

| (12) | Af forenklingshensyn og for at mindske den administrative byrde og i betragtning af omkostningerne ved at genomdanne modificeret stivelse bør det produktionsrestitutionsbeløb, der skiller mellem, om der kræves kontrolforanstaltninger eller ej, forhøjes, dog uden at øge risikoen for, at EF's midler anvendes uretmæssigt. |
| --- | --- |

(12)

Af forenklingshensyn og for at mindske den administrative byrde og i betragtning af omkostningerne ved at genomdanne modificeret stivelse bør det produktionsrestitutionsbeløb, der skiller mellem, om der kræves kontrolforanstaltninger eller ej, forhøjes, dog uden at øge risikoen for, at EF's midler anvendes uretmæssigt.

| (13) | Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85 af 22. juli 1985 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter (4) gælder for ordningerne i nærværende forordning. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de primære krav i forbindelse med de forpligtelser, der påhviler fabrikanterne, og hvis opfyldelse er garanteret ved en sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85 af 22. juli 1985 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter (4) gælder for ordningerne i nærværende forordning. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de primære krav i forbindelse med de forpligtelser, der påhviler fabrikanterne, og hvis opfyldelse er garanteret ved en sikkerhedsstillelse.

| (14) | Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den tidsfrist, der er fastsat af dens formand — |
| --- | --- |

(14)

Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den tidsfrist, der er fastsat af dens formand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ifølge artikel 96 i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan der ydes produktionsrestitution (i det følgende benævnt »restitution«) til fysiske eller juridiske personer, der anvender hvede-, majs- eller kartoffelstivelse eller bestemte stivelsesprodukter til fremstilling af de varer, som er anført på listen i bilag I til nærværende forordning.

For Finland og Sverige kan der ligeledes ydes restitution for anvendelsen af byg- og havrestivelse for højst 50 000 tons i Finland og 10 000 tons i Sverige.

2.   Når det skal besluttes, om der skal ydes restitution, tages følgende i betragtning:

| a) | konkurrencen fra tredjelande og den beskyttelse mod denne konkurrence, som mekanismerne i den fælles landbrugspolitik og den fælles toldtarif yder |
| --- | --- |

a)

konkurrencen fra tredjelande og den beskyttelse mod denne konkurrence, som mekanismerne i den fælles landbrugspolitik og den fælles toldtarif yder

| b) | den tekniske udvikling inden for fremstilling og anvendelse af stivelse |
| --- | --- |

b)

den tekniske udvikling inden for fremstilling og anvendelse af stivelse

| c) | den procentdel, stivelsen udgør af færdigvaren, og/eller den relative værdi af stivelsen i færdigvaren og/eller varens betydning som afsætningsmulighed for stivelsen i konkurrence med andre varer. |
| --- | --- |

c)

den procentdel, stivelsen udgør af færdigvaren, og/eller den relative værdi af stivelsen i færdigvaren og/eller varens betydning som afsætningsmulighed for stivelsen i konkurrence med andre varer.

3.   Eventuel ydelse af restitution for en vare må ikke medføre konkurrencefordrejninger i forhold til andre varer, som ikke er restitutionsberettigede.

4.   Hvis der konstateres konkurrencefordrejning som følge af ydelsen af restitution, skal restitutionen:

| a) | afskaffes, eller |
| --- | --- |

a)

afskaffes, eller

| b) | ændres i det omfang, det er nødvendigt for at hindre konkurrencefordrejningen. |
| --- | --- |

b)

ændres i det omfang, det er nødvendigt for at hindre konkurrencefordrejningen.

5.   Der kan ikke ydes restitution for stivelse, der er importeret til EF under en importordning med nedsat importafgift.

6.   Kommissionen vedtager de beslutninger, der er nævnt i denne artikel, efter proceduren i artikel 195, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

I denne forordning forstås ved:

| a) | »stivelse«: ubehandlet stivelse og stivelsesprodukter som anført i bilag II |
| --- | --- |

a)

»stivelse«: ubehandlet stivelse og stivelsesprodukter som anført i bilag II

| b) | »godkendte produkter«: produkter, som anført i bilag I |
| --- | --- |

b)

»godkendte produkter«: produkter, som anført i bilag I

| c) | »fabrikant«: den, der anvender stivelsen til fremstilling af godkendte produkter. |
| --- | --- |

c)

»fabrikant«: den, der anvender stivelsen til fremstilling af godkendte produkter.

Artikel 3

1.   Når der ydes restitution, fastsættes den én gang om måneden. Hvis priserne for majs og/eller hvede ændrer sig betydeligt i EF eller på verdensmarkedet, kan restitutionen, der er beregnet i henhold til stk. 2, dog ændres i løbet af måneden for at tage hensyn til ændringerne.

2.   Restitutionen pr. ton majs-, hvede-, byg- eller havrestivelse beregnes bl.a. på basis af forskellen, multipliceret med en koefficient på 1,6, mellem:

| a) | gennemsnittet af de markedspriser for majs, der i Frankrig og Ungarn gælder i de fem dage forud for fastsættelsesdagen, og |
| --- | --- |

a)

gennemsnittet af de markedspriser for majs, der i Frankrig og Ungarn gælder i de fem dage forud for fastsættelsesdagen, og

| b) | gennemsnittet af de repræsentative importpriser cif Rotterdam, der blev anvendt ved beregningen af importafgiften for majs, og som blev noteret i de fem dage før den første anvendelsesdag. |
| --- | --- |

b)

gennemsnittet af de repræsentative importpriser cif Rotterdam, der blev anvendt ved beregningen af importafgiften for majs, og som blev noteret i de fem dage før den første anvendelsesdag.

Med henblik på beregningen af den forskel, der er nævnt i første afsnit, gælder følgende regler:

| a) | Hvis den markedspris for majs, der er nævnt i litra a), er højere end interventionsprisen, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 1234/2007, men lavere end 155 % af denne pris, skal der tages hensyn til en pris svarende til interventionsprisen forhøjet med halvdelen af forskellen mellem den reelle pris og interventionsprisen. |
| --- | --- |

a)

Hvis den markedspris for majs, der er nævnt i litra a), er højere end interventionsprisen, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 1234/2007, men lavere end 155 % af denne pris, skal der tages hensyn til en pris svarende til interventionsprisen forhøjet med halvdelen af forskellen mellem den reelle pris og interventionsprisen.

| b) | Hvis den markedspris for majs, der er nævnt i litra a), er højere end 155 % af interventionsprisen, skal der tages hensyn til en pris svarende til interventionsprisen forhøjet med 27,5 % af denne pris. |
| --- | --- |

b)

Hvis den markedspris for majs, der er nævnt i litra a), er højere end 155 % af interventionsprisen, skal der tages hensyn til en pris svarende til interventionsprisen forhøjet med 27,5 % af denne pris.

For kartoffelstivelse kan der fastsættes en anden restitution for at tage hensyn til den minimumspris, der er nævnt i artikel 4a i Rådets forordning (EF) nr. 1868/94 (5). I dette tilfælde foretages beregningen på basis af den markedspris for majs i Frankrig og Ungarn, der er nævnt i første afsnit, litra a), med en begrænsning, der er fastsat til 115 % af interventionsprisen.

I juli, august og september nedsættes den majspris, der er nævnt i første afsnit, litra a), med forskellen mellem den i juni gældende interventionspris for korn, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 1234/2007, og den i juli gældende pris, undtagen hvis den majspris, som er nævnt i første afsnit, litra a), allerede svarer til den, der gælder for den nye høst.

3.   Den restitution, der skal betales, beregnes i henhold til stk. 2 og multipliceres med den koefficient, der er anført i bilag II for KN-koden for den stivelse, der rent faktisk er anvendt til fremstilling af de godkendte produkter.

4.   Kommissionen vedtager de beslutninger, der er nævnt i denne artikel, efter proceduren i artikel 195, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 4

1.   Fabrikanter, der vil ansøge om restitution, retter henvendelse til myndighederne i den medlemsstat, hvor stivelsen skal anvendes, og giver følgende oplysninger:

| a) | fabrikantens navn og adresse |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn og adresse

| b) | de produkter, til hvis fremstilling der anvendes stivelse, herunder dem, der er anført på listen i bilag I, og dem, der ikke er anført, med en fuldstændig beskrivelse og angivelse af KN-kode |
| --- | --- |

b)

de produkter, til hvis fremstilling der anvendes stivelse, herunder dem, der er anført på listen i bilag I, og dem, der ikke er anført, med en fuldstændig beskrivelse og angivelse af KN-kode

| c) | adressen på det sted eller de steder, hvor stivelsen skal forarbejdes til et godkendt produkt, hvis adressen er en anden end fabrikantens. |
| --- | --- |

c)

adressen på det sted eller de steder, hvor stivelsen skal forarbejdes til et godkendt produkt, hvis adressen er en anden end fabrikantens.

Medlemsstaterne kan anmode fabrikanterne om yderligere oplysninger.

2.   Fabrikanterne skal give myndighederne et skriftligt tilsagn om, at de giver myndighederne tilladelse til at foretage alle undersøgelser og inspektioner, der er nødvendige for at føre kontrol med anvendelsen af stivelsen, og at de vil udlevere alle de oplysninger, myndighederne anmoder om.

3.   Myndighederne træffer foranstaltninger til at sikre, at fabrikanten er en etableret virksomhed, der er officielt godkendt i medlemsstaten.

4.   På grundlag af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, udarbejder myndighederne en liste over godkendte fabrikanter, som den holder ajourført.

Kun således godkendte fabrikanter har ret til at ansøge om restitution i henhold til artikel 5.

Artikel 5

1.   En fabrikant, der ønsker at ansøge om restitution, skal skriftligt anmode myndighederne om at få udstedt et restitutionscertifikat. Ansøgningen indgives på arbejdsdage inden kl. 13 (belgisk tid).

2.   Ansøgningen skal indeholde:

| a) | fabrikantens navn og adresse |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn og adresse

| b) | den mængde stivelse, der skal anvendes |
| --- | --- |

b)

den mængde stivelse, der skal anvendes

| c) | ved fremstilling af et produkt henhørende under KN-kode 3505 10 50, den mængde stivelse, der vil blive anvendt |
| --- | --- |

c)

ved fremstilling af et produkt henhørende under KN-kode 3505 10 50, den mængde stivelse, der vil blive anvendt

| d) | stedet eller stederne, hvor stivelsen vil blive anvendt |
| --- | --- |

d)

stedet eller stederne, hvor stivelsen vil blive anvendt

| e) | de forventede tidspunkter for forarbejdningen. |
| --- | --- |

e)

de forventede tidspunkter for forarbejdningen.

3.   Ansøgningen skal ledsages af følgende:

| a) | en sikkerhedsstillelse, jf. artikel 8 |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedsstillelse, jf. artikel 8

| b) | en erklæring fra stivelsesleverandøren om, at det produkt, der skal anvendes, er fremstillet direkte af majs, hvede, byg, havre eller kartofler, uden at der er anvendt nogen form for biprodukter fra fremstilling af andre landbrugsprodukter eller -varer. |
| --- | --- |

b)

en erklæring fra stivelsesleverandøren om, at det produkt, der skal anvendes, er fremstillet direkte af majs, hvede, byg, havre eller kartofler, uden at der er anvendt nogen form for biprodukter fra fremstilling af andre landbrugsprodukter eller -varer.

4.   Medlemsstaterne kan kræve supplerende oplysninger.

Artikel 6

1.   Efter kontrol, der skal finde sted umiddelbart efter modtagelsen af den ansøgning, der indgives i henhold til artikel 5, udsteder myndighederne straks restitutionscertifikatet.

2.   Medlemsstaterne udsteder restitutionscertifikaterne på nationale blanketter, som mindst skal indeholde de oplysninger, der er anført i stk. 3, uden af dette dog indskrænker anvendelsen af andre EF-bestemmelser.

3.   Restitutionscertifikatet skal indeholde de oplysninger, der er anført i artikel 5, stk. 2, og desuden angive restitutionssatsen og sidste dato for certifikatets gyldighed, der er den sidste dag i den tredje måned efter udstedelsesmåneden.

I juli og august og til og med den 24. september er gyldighedsperioden for de certifikater, der er ansøgt om i de pågældende perioder, dog begrænset til 30 dage fra udstedelsesdatoen uden dog at kunne overskride den 30. september.

4.   Den restitutionssats, der anvendes og anføres på certifikatet, er den, der gælder på datoen for ansøgningens modtagelse.

Hvis en del af den mængde stivelse, der er anført på certifikatet, forarbejdes i kornproduktionsåret efter det produktionsår, hvor ansøgningen blev modtaget, skal restitutionen for den stivelse, der forarbejdes i det nye produktionsår, justeres med forskellen mellem den interventionspris, der gælder i måneden for udstedelsen af restitutionscertifikatet, og den interventionspris, der gælder i forarbejdningsmåneden, multipliceret med koefficienten 1,60. Den udløsende begivenhed for den vekselkurs, der gælder for restitutionen, er den, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1913/2006.

Artikel 7

1.   Fabrikanter, der er i besiddelse af et restitutionscertifikat udstedt i henhold til artikel 6, kan, hvis alle krav i denne forordning er opfyldt, anmode om udbetaling af den restitution, der er anført på certifikatet, når stivelsen er blevet anvendt til fremstilling af de pågældende godkendte produkter.

2.   Rettigheder i henhold til certifikatet kan ikke overdrages.

Artikel 8

1.   Udstedelsen af et certifikat er betinget af, at fabrikanten over for myndighederne stiller en sikkerhed svarende til 15 EUR/ton ubehandlet stivelse, eventuelt multipliceret med den koefficient, der i bilag II er anført for den type stivelse, der skal anvendes.

2.   Sikkerhedsstillelsen frigives i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2220/85. Det primære krav, jf. artikel 20 i nævnte forordning, er, at den mængde stivelse, der er anført i ansøgningen, forarbejdes til godkendte produkter inden for certifikatets gyldighedsperiode. Såfremt en fabrikant har forarbejdet mindst 90 % af den mængde stivelse, der er anført i ansøgningen, anses ovennævnte primære krav dog for opfyldt.

Artikel 9

1.   Den endelige betaling af restitutionen kan først finde sted, når fabrikanten har givet myndighederne følgende oplysninger:

| a) | datoen eller datoerne for køb og levering af stivelsen |
| --- | --- |

a)

datoen eller datoerne for køb og levering af stivelsen

| b) | navn og adresse på stivelsesleverandørerne |
| --- | --- |

b)

navn og adresse på stivelsesleverandørerne

| c) | navn og adresse på stivelsesproducenterne |
| --- | --- |

c)

navn og adresse på stivelsesproducenterne

| d) | datoen eller datoerne for forarbejdning af stivelsen |
| --- | --- |

d)

datoen eller datoerne for forarbejdning af stivelsen

| e) | den anvendte stivelsesmængde og -type, herunder KN-koder |
| --- | --- |

e)

den anvendte stivelsesmængde og -type, herunder KN-koder

| f) | den mængde af det godkendte produkt, der er anført på certifikatet og fremstillet ved hjælp af stivelsen. |
| --- | --- |

f)

den mængde af det godkendte produkt, der er anført på certifikatet og fremstillet ved hjælp af stivelsen.

2.   Hvis det produkt, der er anført på certifikatet, henhører under KN-kode 3505 10 50, skal der i forbindelse med den meddelelse, der er nævnt i stk. 1, stilles en sikkerhed svarende til den restitution, der skal betales for fremstillingen af det pågældende produkt. Hvis restitutionen er på under 30 EUR/ton stivelse, er sikkerhedsstillelsen dog ikke påkrævet, og kontrolforanstaltningerne i artikel 10 finder ikke anvendelse.

Det primære krav, jf. artikel 20 i forordning (EØF) nr. 2220/85, er, at produktet anvendes eller eksporteres i overensstemmelse med de respektive bestemmelser i artikel 10, stk. 1, litra a) og b), i nærværende forordning. Produktet skal anvendes eller eksporteres senest 12 måneder efter, at certifikatets gyldighedsperiode er udløbet. Denne frist kan forlænges med højst seks måneder efter en behørigt begrundet ansøgning til myndighederne.

3.   Inden udbetalingen finder sted, forvisser myndighederne sig om, at stivelsen er blevet anvendt til fremstilling af godkendte produkter i overensstemmelse med oplysningerne på certifikatet. Dette vil normalt ske ved en administrativ kontrol, men denne suppleres med fysisk kontrol, når det er nødvendigt.

4.   Al den kontrol, der er omhandlet i denne forordning, skal være afsluttet senest fem måneder efter, at myndighederne har modtaget de oplysninger, der kræves i stk. 1.

5.   Hvis den forarbejdede mængde stivelse er større end den mængde, der er anført på restitutionscertifikatet, anses den yderligere mængde, dog højst 5 %, for at være forarbejdet ifølge dokumentet, således at den giver ret til den deri anførte restitution.

Artikel 10

1.   Den sikkerhedsstillelse, der er nævnt i artikel 9, stk. 2, frigives først, når myndighederne har modtaget bevis for, at produktet, der henhører under KN-kode 3505 10 50:

| a) | inden for EF's toldområde er blevet anvendt til fremstilling af andre produkter end dem, der er anført i bilag II, eller |
| --- | --- |

a)

inden for EF's toldområde er blevet anvendt til fremstilling af andre produkter end dem, der er anført i bilag II, eller

| b) | i tilfælde af direkte eksport til tredjelande har forladt EF's toldområde. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af direkte eksport til tredjelande har forladt EF's toldområde.

2.   Det bevis, der er nævnt i stk. 1, litra a), føres ved, at fabrikanten indgiver en erklæring til myndighederne, hvoraf følgende fremgår:

| a) | om det pågældende produkt skal forarbejdes |
| --- | --- |

a)

om det pågældende produkt skal forarbejdes

| b) | at produktet kun vil blive anvendt til fremstilling af andre produkter end dem, der er anført i bilag II |
| --- | --- |

b)

at produktet kun vil blive anvendt til fremstilling af andre produkter end dem, der er anført i bilag II

| c) | at det pågældende produkt udelukkende vil blive afsat til en køber, som påtager sig forpligtelsen i litra b), der skal fastlægges ved en særlig bestemmelse i kontrakten eller anføres på fakturaen som en særlig betingelse; fabrikanten beholder en kopi af kontrakten eller fakturaen, som opbevares til rådighed for myndighederne |
| --- | --- |

c)

at det pågældende produkt udelukkende vil blive afsat til en køber, som påtager sig forpligtelsen i litra b), der skal fastlægges ved en særlig bestemmelse i kontrakten eller anføres på fakturaen som en særlig betingelse; fabrikanten beholder en kopi af kontrakten eller fakturaen, som opbevares til rådighed for myndighederne

| d) | at fabrikanten er bekendt med bestemmelserne i stk. 8 |
| --- | --- |

d)

at fabrikanten er bekendt med bestemmelserne i stk. 8

| e) | navn og adresse på modtageren, hvis produktet er genstand for en transaktion, samt den modtagne mængde |
| --- | --- |

e)

navn og adresse på modtageren, hvis produktet er genstand for en transaktion, samt den modtagne mængde

| f) | nummeret på T 5-kontroleksemplaret, hvis køberen er hjemmehørende i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

nummeret på T 5-kontroleksemplaret, hvis køberen er hjemmehørende i en anden medlemsstat.

3.   Ved udgangen af hvert kvartal sender fabrikanten inden for en frist på 20 arbejdsdage kopier af den erklæring, der er omhandlet i stk. 2, til de ansvarlige myndigheder. Efter modtagelsen heraf fremsender de myndigheder, som fabrikanten henhører under, de pågældende dokumenter til de myndigheder, som opkøberen henhører under, inden for en frist på 20 arbejdsdage.

4.   Både fabrikanter og opkøbere af produkter, der henhører under KN-kode 3505 10 50, skal have et lagerregnskabssystem, der er godkendt af medlemsstaterne, og som giver mulighed for at kontrollere, at forpligtelserne i fabrikantens erklæring, jf. stk. 2, er blevet overholdt, og at de deri anførte oplysninger er rigtige. Medlemsstaternes myndigheder fører i nødvendigt omfang kontrol på grundlag af lagerregnskabet sammenholdt med det almindelige regnskab, herunder fakturaer og bankudtog, for at forvisse sig om de registrerede fysiske transaktioners rigtighed.

Opkøbere, der pr. kvartal anvender under 1 000 kg produkter henhørende under den pågældende KN-kode, kan dog fritages fra denne bestemmelse.

5.   De respektive medlemsstaters myndigheder foretager ved udløbet af hvert kvartal den kontrol, der er omhandlet i stk. 4, hos fabrikanten og opkøberen. Den går ud på at undersøge, om der er overensstemmelse mellem de samlede oplysninger for denne periode for de berørte fabrikanter og opkøbere, og skal mindst omfatte 10 % af alle de transaktioner og anvendelser, som har fundet sted.

Myndighederne fastlægger kontrollen på grundlag af en risikoanalyse ud fra, hvor store mængder og beløb der er tale om, tidligere kontrolresultater og andre faktorer, som myndighederne fastsætter.

Kontrollen skal være afsluttet senest fem måneder efter udløbet af hvert kvartal.

Resultaterne af hver kontrol skal foreligge for de myndigheder, fabrikanten henhører under, senest 20 arbejdsdage efter, at den pågældende kontrol er foretaget.

Hvis kontrollen finder sted i to eller flere medlemsstater, giver de berørte myndigheder hinanden meddelelse om resultaterne af kontrollen efter procedurerne i Rådets forordning (EØF) nr. 1468/81 (6).

6.   Hvis der konstateres uregelmæssigheder i mindst 3 % af de tilfælde, hvor der foretages kontrol som omhandlet i stk. 5, skærper myndighederne kontrollen.

På grundlag af kontrolresultaterne pålægger de myndigheder, som har frigivet sikkerhedsstillelsen, den pågældende fabrikant den sanktion, som er fastsat i stk. 8.

7.   Hvis det pågældende produkt handles inden for EF eller eksporteres til tredjelande gennem en anden medlemsstats område, udstedes et T 5-kontroleksemplar i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (7).

Kontroleksemplaret forsynes i rubrik 104 under »Anden« med en af angivelserne i bilag III til nærværende forordning.

8.   Hvis det konstateres, at betingelserne i stk. 1 til 7 ikke er opfyldt, kræver myndighederne i den pågældende medlemsstat betaling af et beløb svarende til 150 % af den højeste restitution, der har været gældende for det pågældende produkt i de foregående 12 måneder, uden at dette dog udelukker anvendelsen af eventuelle nationale sanktioner.

Artikel 11

1.   Den restitution, der er anført på certifikatet, udbetales kun for den mængde stivelse, der faktisk er forarbejdet. Sideløbende hermed frigives den sikkerhedsstillelse, der er nævnt i artikel 8, stk. 1, i overensstemmelse med afsnit V i forordning (EØF) nr. 2220/85.

2.   Restitutionen udbetales senest fem måneder efter afslutningen af den kontrol, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3. Myndighederne kan dog på fabrikantens anmodning udbetale et forskud svarende til restitutionen 30 dage efter modtagelsen af oplysningerne. Bortset fra de tilfælde, hvor produktet henhører under KN-kode 3505 10 50, betinges forskuddet af, at fabrikanten stiller en sikkerhed svarende til 115 % af forskuddet. Sikkerhedsstillelsen frigives i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2220/85.

Artikel 12

Medlemsstaterne underretter:

| a) | senest ved udgangen af den første uge i hver måned Kommissionen om de mængder stivelse, som der i den foregående måned blev ansøgt om restitutionscertifikater for, jf. artikel 5, stk. 1. |
| --- | --- |

a)

senest ved udgangen af den første uge i hver måned Kommissionen om de mængder stivelse, som der i den foregående måned blev ansøgt om restitutionscertifikater for, jf. artikel 5, stk. 1.

| b) | senest tre måneder efter udgangen af hvert kvartal om arten, mængden og oprindelsen af den stivelse (majs, hvede, kartofler, byg eller havre), der er udbetalt restitutioner for, og om typen og mængden af de produkter, stivelsen er blevet anvendt til. |
| --- | --- |

b)

senest tre måneder efter udgangen af hvert kvartal om arten, mængden og oprindelsen af den stivelse (majs, hvede, kartofler, byg eller havre), der er udbetalt restitutioner for, og om typen og mængden af de produkter, stivelsen er blevet anvendt til.

Artikel 13

Forordning (EØF) nr. 1722/93 ophæves.

Artikel 14

Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 361/2008 (EUT L 121 af 7.5.2008, s. 1).

1

(2)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78 Senest ændret ved forordning (EF) nr. 735/2007 (EUT L 169 af 29.6.2007, s. 6).

2

(3)  EFT L 159 af 1.7.1993, s. 112. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1996/2006 (EUT L 398 af 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  EFT L 205 af 3.8.1985, s. 5. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2006 (EUT L 365 af 21.12.2006, s. 52).

4

(5)  EFT L 197 af 30.7.1994, s. 4.

5

(6)  EFT L 144 af 2.6.1981, s. 1.

6

(7)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

7

---

BILAG I

Produkter, hvortil der anvendes stivelse og/eller stivelsesprodukter henhørende under følgende koder og kapitler i den kombinerede nomenklatur

| KN-kode | Varebeskrivelse |
| --- | --- |
| ex 1302 | Plantesafter og planteekstrakter; pectinstoffer, pectinater og pectater; agar-agar og andre planteslimer og gelateringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: |
| | – Planteslimer og gelateringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: |
| ex 1302 32 90 | – – – Planteslimer udvundet af guarfrø |
| ex 1302 39 00 | – – Andre varer |
| | – Carragenan |
| ex 1404 | Vegetabilske produkter, ikke andetsteds tariferet: |
| 1404 20 00 | – Bomuldslinters |
| ex 1702 | Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning; karamel: |
| 1702 50 00 | – Kemisk ren fructose |
| ex 1702 90 | – Andre varer, herunder invertsukker: |
| 1702 90 10 | – – Kemisk ren maltose |
| ex kapitel 29 | Organiske kemikalier — undtagen varer henhørende under pos. 2905 43 00 og 2905 44 |
| Kapitel 30 | Pharmaceutiske produkter |
| 3402 | Organiske overfladeaktive stoffer (undtagen sæbe); overfladeaktive præparater, tilberedte vaskemidler (herunder hjælpepræparater til vask) og tilberedte rengørings- og rensemidler, også med indhold af sæbe, undtagen varer henhørende under pos. 3401 |
| ex Kapitel 35 | Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer, undtagen varer henhørende under pos. 3501 and subheading 3505 10 10, 3505 10 90 og 3505 20 |
| ex Kapitel 38 | Diverse kemiske produkter — undtagen varer henhørende under pos. 3809 og 3824 60 |
| Kapitel 39 | Plast og varer deraf |
| ex kapitel 48 | Papir og pap; varer af papirmasse, papir og pap |
| 4801 00 | Avispapir, i ruller og ark |
| 4802 | Papir og pap, ikke belagt, af den art, der anvendes til skrivning, trykning eller anden grafisk brug, papir og pap til hulkort eller kodebånd, i ruller og ark, undtagen papir henhørende under pos. 4801 eller 4803; håndgjort papir og pap |
| 4803 00 | Papir, af den art, der anvendes til toiletpapir, renseservietter, håndklæder og servietter, og lignende papir til husholdnings- eller toiletbrug, samt cellulosevat og cellulosefiberdug, også kreppet, plisseret, mønsterpresset, mønsterpræget, perforeret, med farvet eller dekoreret overflade eller med påtryk, i ruller eller ark. |
| 4804 | Kraftpapir og kraftpap, ikke belagt, i ruller og ark, undtagen varer henhørende under pos. 4802 eller 4803 |
| 4805 | Andet papir og pap, ikke belagt, i ruller eller ark, ikke yderligere bearbejdet eller behandlet end nævnt i bestemmelse 2 til kapitel 48 i den kombinerede nomenklatur |
| 4806 | Ægte pergamentpapir og -pap, imiteret pergamentpapir, kalkerpapir og pergamyn samt andet glittet gennemsigtigt eller gennemskinneligt papir, i ruller og ark |
| 4807 | Papir og pap bestående af sammenklæbede lag af papir eller pap, uden imprægnering eller belægning på overfladen, også med indvendig forstærkning, i ruller og ark |
| 4808 | Bølgepapir og bølgepap, også med påklæbede plane flader, samt kreppet, plisseret mønsterpresset, mønsterpræget og perforeret papir, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under pos. 4803 |
| 4809 | Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (herunder belagt eller imprægneret papir til stencils eller offsetplader), også med påtryk, i ruller eller ark |
| 4810 | Papir og pap belagt på den ene eller på begge sider med kaolin eller andre uorganiske stoffer, også med bindemiddel, uden anden pålægning, også med farvet eller dekoreret overflade eller med påtryk, i ruller og ark |
| 4811 | Papir, pap, cellulosevat og cellulosefiberdug, overtrukket, imprægneret, belagt, farvet eller dekoreret på overfladen eller med påtryk, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under pos. 4803, 4809 og 4810 |
| 4812 00 00 | Filtrerblokke og filtrerplader af papirmasse |
| ex 4813 | Cigaretpapir, også tilskåret, i hæfter eller i form af hylstre: |
| ex 4813 90 | – I andre tilfælde |
| ex 4814 | Tapet og lignende vægbeklædning; gennemskinneligt vinduespapir: |
| 4814 10 00 | – »Ingrain-papir« |
| 4814 20 00 | – Tapet og lignende vægbeklædning bestående af papir, der på overfladen er overtrukket eller belagt med et lag plast, der er kornet, mønsterpresset, mønsterpræget, farvet, mønstertrykt eller på anden måde dekoreret |
| 4814 90 | – Andre varer |
| ex 4816 | Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (undtagen varer henhørende under pos. 4809), stencils og offsetplader af papir, også i æsker: |
| 4816 10 00 | – Karbonpapir og lignende kopieringspapir |
| 4816 90 00 | – Andre varer |
| Kapitel 52 | Bomuld |
| ex 5801 | Vævet fløjls-, plys- og chenillestof (bortset fra varer henhørende under pos. 5806): |
| | – Af bomuld: |
| 5801 21 00 | – – Uopskåret skudfløjl og skudplys |
| ex 5802 | Håndklædefrottéstof og lignende vævet frottéstof, bortset fra bånd henhørende under pos. 5806; tuftet tekstilstof, bortset fra varer henhørende under pos. 5703: |
| | – Håndklædefrottéstof og lignende vævet frottéstof af bomuld: |
| 5802 11 00 | – – Ubleget |
| 5802 19 00 | – – I andre tilfælde |
| ex 5803 | Drejervævet stof, bortset fra bånd henhørende under pos. 5806: |
| 5803 10 00 | – Af bomuld |

KN-kode

Varebeskrivelse

ex 1302

Plantesafter og planteekstrakter; pectinstoffer, pectinater og pectater; agar-agar og andre planteslimer og gelateringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer:

– Planteslimer og gelateringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer:

ex 1302 32 90

– – – Planteslimer udvundet af guarfrø

ex 1302 39 00

– – Andre varer

– Carragenan

ex 1404

Vegetabilske produkter, ikke andetsteds tariferet:

1404 20 00

– Bomuldslinters

ex 1702

Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning; karamel:

1702 50 00

– Kemisk ren fructose

ex 1702 90

– Andre varer, herunder invertsukker:

1702 90 10

– – Kemisk ren maltose

ex kapitel 29

Organiske kemikalier — undtagen varer henhørende under pos. 2905 43 00 og 2905 44

Kapitel 30

Pharmaceutiske produkter

3402

Organiske overfladeaktive stoffer (undtagen sæbe); overfladeaktive præparater, tilberedte vaskemidler (herunder hjælpepræparater til vask) og tilberedte rengørings- og rensemidler, også med indhold af sæbe, undtagen varer henhørende under pos. 3401

ex Kapitel 35

Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer, undtagen varer henhørende under pos. 3501 and subheading 3505 10 10, 3505 10 90 og 3505 20

ex Kapitel 38

Diverse kemiske produkter — undtagen varer henhørende under pos. 3809 og 3824 60

Kapitel 39

Plast og varer deraf

ex kapitel 48

Papir og pap; varer af papirmasse, papir og pap

4801 00

Avispapir, i ruller og ark

4802

Papir og pap, ikke belagt, af den art, der anvendes til skrivning, trykning eller anden grafisk brug, papir og pap til hulkort eller kodebånd, i ruller og ark, undtagen papir henhørende under pos. 4801 eller 4803; håndgjort papir og pap

4803 00

Papir, af den art, der anvendes til toiletpapir, renseservietter, håndklæder og servietter, og lignende papir til husholdnings- eller toiletbrug, samt cellulosevat og cellulosefiberdug, også kreppet, plisseret, mønsterpresset, mønsterpræget, perforeret, med farvet eller dekoreret overflade eller med påtryk, i ruller eller ark.

4804

Kraftpapir og kraftpap, ikke belagt, i ruller og ark, undtagen varer henhørende under pos. 4802 eller 4803

4805

Andet papir og pap, ikke belagt, i ruller eller ark, ikke yderligere bearbejdet eller behandlet end nævnt i bestemmelse 2 til kapitel 48 i den kombinerede nomenklatur

4806

Ægte pergamentpapir og -pap, imiteret pergamentpapir, kalkerpapir og pergamyn samt andet glittet gennemsigtigt eller gennemskinneligt papir, i ruller og ark

4807

Papir og pap bestående af sammenklæbede lag af papir eller pap, uden imprægnering eller belægning på overfladen, også med indvendig forstærkning, i ruller og ark

4808

Bølgepapir og bølgepap, også med påklæbede plane flader, samt kreppet, plisseret mønsterpresset, mønsterpræget og perforeret papir, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under pos. 4803

4809

Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (herunder belagt eller imprægneret papir til stencils eller offsetplader), også med påtryk, i ruller eller ark

4810

Papir og pap belagt på den ene eller på begge sider med kaolin eller andre uorganiske stoffer, også med bindemiddel, uden anden pålægning, også med farvet eller dekoreret overflade eller med påtryk, i ruller og ark

4811

Papir, pap, cellulosevat og cellulosefiberdug, overtrukket, imprægneret, belagt, farvet eller dekoreret på overfladen eller med påtryk, i ruller eller ark, undtagen varer henhørende under pos. 4803, 4809 og 4810

4812 00 00

Filtrerblokke og filtrerplader af papirmasse

ex 4813

Cigaretpapir, også tilskåret, i hæfter eller i form af hylstre:

ex 4813 90

– I andre tilfælde

ex 4814

Tapet og lignende vægbeklædning; gennemskinneligt vinduespapir:

4814 10 00

– »Ingrain-papir«

4814 20 00

– Tapet og lignende vægbeklædning bestående af papir, der på overfladen er overtrukket eller belagt med et lag plast, der er kornet, mønsterpresset, mønsterpræget, farvet, mønstertrykt eller på anden måde dekoreret

4814 90

– Andre varer

ex 4816

Karbonpapir, selvkopierende papir samt andet kopierings- og overføringspapir (undtagen varer henhørende under pos. 4809), stencils og offsetplader af papir, også i æsker:

4816 10 00

– Karbonpapir og lignende kopieringspapir

4816 90 00

– Andre varer

Kapitel 52

Bomuld

ex 5801

Vævet fløjls-, plys- og chenillestof (bortset fra varer henhørende under pos. 5806):

– Af bomuld:

5801 21 00

– – Uopskåret skudfløjl og skudplys

ex 5802

Håndklædefrottéstof og lignende vævet frottéstof, bortset fra bånd henhørende under pos. 5806; tuftet tekstilstof, bortset fra varer henhørende under pos. 5703:

– Håndklædefrottéstof og lignende vævet frottéstof af bomuld:

5802 11 00

– – Ubleget

5802 19 00

– – I andre tilfælde

ex 5803

Drejervævet stof, bortset fra bånd henhørende under pos. 5806:

5803 10 00

– Af bomuld

---

BILAG II

Ubehandlet stivelse og stivelsesprodukter

| KN-kode | Varebeskrivelse | Mængde stivelse, der medgår til fremstilling af 1 ton
  (Koefficient) |
| --- | --- | --- |
| A.   UBEHANDLET STIVELSE (1)
   (2) |
| ex 1108 | Stivelse; inulin | |
| | – Stivelse: | |
| 1108 11 00 | – – Hvedestivelse | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Majsstivelse | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Kartoffelstivelse | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Anden stivelse: | 1,00 |
| B.   FØLGENDE STIVELSESPRODUKTER, NÅR DE ER BASERET PÅ DE OVENFOR NÆVNT |
| 1702 | Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning; karamel: | |
| ex 1702 30 | – Glucose og glucosesirup, uden indhold af fructose eller med et fructoseindhold i tør tilstand på under 20 vægtprocent: | |
| | – – Andre varer: | |
| | – – – Med et glucoseindhold i tør tilstand på 99 vægtprocent og derover: | |
| 1702 30 51 | – – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – I andre tilfælde (3) | 1,00 |
| | – – – I andre tilfælde | |
| 1702 30 91 | – – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – I andre tilfælde (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Glucose og glucosesirup, med et fructoseindhold i tør tilstand på 20 vægtprocent og derover, men under 50 vægtprocent: | |
| 1702 40 90 | – – I andre tilfælde (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Andre varer, herunder invertsukker: | |
| 1702 90 50 | – – Maltodekstrin og maltodekstrinsirup: | |
| | – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret | 1,304 |
| | – – – I andre tilfælde (3) | 1,00 |
| | – – karamel: | |
| | – – – I andre tilfælde: | |
| 1702 90 75 | – – – – I form af pulver, også agglomereret | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – I andre tilfælde (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Acycliske alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater deraf: | |
| | – Andre polyvalente alkoholer: | |
| 2905 43 00 | – – Mannitol | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glucitol (sorbitol) | |
| | – – – I vandig opløsning: | |
| 2905 44 11 | – – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – I andre tilfælde (4) | 0,944 |
| | – – – I andre tilfælde: | |
| 2905 44 91 | – – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – I andre tilfælde | 1,52 |
| 3505 | Dextrin og anden modificeret stivelse (herunder forklistret og esterificeret stivelse); lim på basis af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse: | |
| ex 3505 10 | – Dextrin og anden modificeret stivelse: | |
| 3505 10 10 | – – Dextrin (5) | 1,14 |
| | – – Anden modificeret stivelse: | |
| 3505 10 90 | – – – I andre tilfælde (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Lim: | 1,14 |
| ex 3809 | Efterbehandlingsmidler, acceleratorer til farvning eller til fiksering af farvestoffer samt andre produkter og præparater (f.eks. tilberedte appretur- og bejdsemidler), af den art der anvendes i tekstil-, papir- eller læderindustrien eller i nærtstående industrier, ikke andetsteds tariferet: | |
| 3809 10 | – På basis af stivelse eller stivelsesprodukter (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Tilberedte bindemidler til støbeforme og støbekerner; produkter fra kemiske og nærstående industrier (herunder blandinger af naturprodukter), ikke andetsteds tariferet; restprodukter fra kemiske og nærstående industrier, ikke andetsteds tariferet: | |
| 3824 60 | – Sorbitol undtagen varer henhørende under KN kode 2905 44: | |
| | – – I vandig opløsning | |
| 3824 60 11 | – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – I andre tilfælde (4) | 0,944 |
| | – – I andre tilfælde: | |
| 3824 60 91 | – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – I andre tilfælde | 1,52 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Mængde stivelse, der medgår til fremstilling af 1 ton

(Koefficient)

UBEHANDLET STIVELSE (1)
   (2)

ex 1108

Stivelse; inulin

– Stivelse:

1108 11 00

– – Hvedestivelse

1,00

1108 12 00

– – Majsstivelse

1,00

1108 13 00

– – Kartoffelstivelse

1,00

ex 1108 19

– – Anden stivelse:

1,00

FØLGENDE STIVELSESPRODUKTER, NÅR DE ER BASERET PÅ DE OVENFOR NÆVNT

1702

Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning; karamel:

ex 1702 30

– Glucose og glucosesirup, uden indhold af fructose eller med et fructoseindhold i tør tilstand på under 20 vægtprocent:

– – Andre varer:

– – – Med et glucoseindhold i tør tilstand på 99 vægtprocent og derover:

1702 30 51

– – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret

1,304

1702 30 59

– – – – I andre tilfælde (3)

1,00

– – – I andre tilfælde

1702 30 91

– – – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret

1,304

1702 30 99

– – – – I andre tilfælde (3)

1,00

ex 1702 40

– Glucose og glucosesirup, med et fructoseindhold i tør tilstand på 20 vægtprocent og derover, men under 50 vægtprocent:

1702 40 90

– – I andre tilfælde (3)

1,00

ex 1702 90

– Andre varer, herunder invertsukker:

1702 90 50

– – Maltodekstrin og maltodekstrinsirup:

– – – I form af hvidt krystallinsk pulver, også agglomereret

1,304

– – – I andre tilfælde (3)

1,00

– – karamel:

– – – I andre tilfælde:

1702 90 75

– – – – I form af pulver, også agglomereret

1,366

1702 90 79

– – – – I andre tilfælde (3)

0,95

ex 2905

Acycliske alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater deraf:

– Andre polyvalente alkoholer:

2905 43 00

– – Mannitol

1,52

2905 44

– – D-glucitol (sorbitol)

– – – I vandig opløsning:

2905 44 11

– – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol (4)

1,068

2905 44 19

– – – – I andre tilfælde (4)

0,944

– – – I andre tilfælde:

2905 44 91

– – – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol

1,52

2905 44 99

– – – – I andre tilfælde

1,52

3505

Dextrin og anden modificeret stivelse (herunder forklistret og esterificeret stivelse); lim på basis af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse:

ex 3505 10

– Dextrin og anden modificeret stivelse:

3505 10 10

– – Dextrin (5)

1,14

– – Anden modificeret stivelse:

3505 10 90

– – – I andre tilfælde (5)

1,14

3505 20

– Lim:

1,14

ex 3809

Efterbehandlingsmidler, acceleratorer til farvning eller til fiksering af farvestoffer samt andre produkter og præparater (f.eks. tilberedte appretur- og bejdsemidler), af den art der anvendes i tekstil-, papir- eller læderindustrien eller i nærtstående industrier, ikke andetsteds tariferet:

3809 10

– På basis af stivelse eller stivelsesprodukter (5)

1,14

ex 3824

Tilberedte bindemidler til støbeforme og støbekerner; produkter fra kemiske og nærstående industrier (herunder blandinger af naturprodukter), ikke andetsteds tariferet; restprodukter fra kemiske og nærstående industrier, ikke andetsteds tariferet:

3824 60

– Sorbitol undtagen varer henhørende under KN kode 2905 44:

– – I vandig opløsning

3824 60 11

– – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol (4)

1,068

3824 60 19

– – – I andre tilfælde (4)

0,944

– – I andre tilfælde:

3824 60 91

– – – Med indhold af D-mannitol på 2 vægtprocent og derunder, beregnet på grundlag af indholdet af D-glucitol

1,52

3824 60 99

– – – I andre tilfælde

1,52

---

(1)  Den angivne koefficient gælder for stivelse med et tørstofindhold på mindst 87 % for majs- og hvedestivelse og mindst 80 % for kartoffelstivelse.

Produktionsrestitutionen, der betales for ubehandlet stivelse med lavere tørstofindhold end ovenfor nævnt, skal justeres efter følgende formler:

| 1) | Majs -eller hvedestivelse: (faktisk % tørstof/87) × produktionsrestitutionen). |
| --- | --- |

1)

Majs -eller hvedestivelse: (faktisk % tørstof/87) × produktionsrestitutionen).

| 2) | Kartoffelstivelse: (faktisk % tørstof/80) × produktionsrestitutionen). |
| --- | --- |

2)

Kartoffelstivelse: (faktisk % tørstof/80) × produktionsrestitutionen).

Hvis produktionsrestitutionen betales for stivelse henhørende under KN-kode 1108, skal stivelsesrenheden i tørstoffet være mindst 97 %.

Stivelsesrenheden i tørstoffet bestemmes efter en af de metoder, der er beskrevet i bilag I til Kommissionens direktiv 72/199/EØF (EFT L 123 af 29.5.1972, s. 6).

(2)  Fremstillet direkte af majs, hvede eller kartofler, uden at der er anvendt nogen form for biprodukter fra fremstilling af andre landbrugsprodukter eller -varer.

(3)  Produktionsrestitutionen udbetales for produkter henhørende under KN-koder med et tørstofindhold på mindst 78 %. Produktionsrestitutionen, der betales for produkter henhørende under disse KN-koder med et tørstofindhold på under 78 %, skal justeres efter følgende formel: (faktisk % tørstof/78) × produktionsrestitutionen.

(4)  Produktionsrestitutionen udbetales for D-glucitol (sorbitol) i vandig opløsning med et tørstofindhold på mindst 70 %. Hvis tørstofindholdet er på under 70 %, skal produktionsrestitutionen justeres efter følgende formel: (faktisk % tørstof/70) × produktionsrestitutionen.

(5)  Produktionsrestitutionen ydes for det faktiske tørstofindhold af stivelse eller dekstrin.

---

BILAG III

Angivelser omhandlet i artikel 10, stk. 7

| — | : | på bulgarsk | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | på tjekkisk | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | på dansk | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | på tysk | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | på estisk | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | på græsk | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | på engelsk | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | på fransk | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | på italiensk | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | på lettisk | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | på litauisk | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | på ungarsk | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | på maltesisk | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | på nederlandsk | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | på polsk | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | på portugisisk | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | på rumænsk | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | på slovakisk | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | på slovensk | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | på finsk | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | på svensk | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

på bulgarsk

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

på spansk

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

på tjekkisk

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

på dansk

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

på tysk

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

på estisk

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

på græsk

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

på engelsk

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

på fransk

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

på italiensk

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

på lettisk

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

på litauisk

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

på ungarsk

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

på maltesisk

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

på nederlandsk

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

på polsk

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

på portugisisk

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

på rumænsk

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

på slovakisk

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

på slovensk

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

på finsk

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

på svensk

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 492/2008

af 3. juni 2008

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 5. september 2007 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af mononatriumglutamat (MNG) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 5. september 2007 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af mononatriumglutamat (MNG) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).

| (2) | Proceduren blev indledt på baggrund af en klage indgivet den 23. juli 2007 af Ajinomoto Foods Europe S.A.S., der tegner sig for 100 % af den samlede EF-produktion af MNG. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for den eneste EF-producent, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt på baggrund af en klage indgivet den 23. juli 2007 af Ajinomoto Foods Europe S.A.S., der tegner sig for 100 % af den samlede EF-produktion af MNG. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for den eneste EF-producent, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanterne for de berørte lande om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanterne for de berørte lande om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

| (4) | Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandørsammenslutninger og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandørsammenslutninger og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Kina samt importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Kina samt importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.

| (6) | For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. |
| --- | --- |

(6)

For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder.

| (7) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. til den eneste EF-producent, 22 importører og 27 brugere af den pågældende vare samt til to råvareleverandører. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. til den eneste EF-producent, 22 importører og 27 brugere af den pågældende vare samt til to råvareleverandører.

| (8) | Der indkom spørgeskemabesvarelser fra den klagende EF-producent, tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, fire brugere og to leverandører. |
| --- | --- |

(8)

Der indkom spørgeskemabesvarelser fra den klagende EF-producent, tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, fire brugere og to leverandører.

| (9) | For så vidt angår det land, der er berørt af undersøgelsen, modtog Kommissionen svar fra tre eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår det land, der er berørt af undersøgelsen, modtog Kommissionen svar fra tre eksporterende producenter i Kina.

| (10) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | Producent i Fællesskabet







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrig og den forretningsmæssigt forbundne forhandler Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland. |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

Producent i Fællesskabet

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrig og den forretningsmæssigt forbundne forhandler Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland.

| b) | Brugere i Fællesskabet

  En bruger anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at oplysningerne om brugerens virksomhed ikke blev offentliggjort, da dette ville være til betydelig skade for brugeren. Anmodningen blev konstateret at være tilstrækkeligt dokumenteret og blev derfor imødekommet.






  — | Nestlé, Vevey, Schweiz |
| --- | --- | --- |

b)

Brugere i Fællesskabet

En bruger anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at oplysningerne om brugerens virksomhed ikke blev offentliggjort, da dette ville være til betydelig skade for brugeren. Anmodningen blev konstateret at være tilstrækkeligt dokumenteret og blev derfor imødekommet.

—

Nestlé, Vevey, Schweiz

| — | Unilever, Neuhausen, Schweiz. |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Schweiz.

| c) | Importører i Fællesskabet







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Importører i Fællesskabet

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Helm AG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Tyskland

| — | Standard sp z.o.o, Lublin, Polen. |
| --- | --- |

—

Standard sp z.o.o, Lublin, Polen.

| d) | Eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina







  1) | Meihua Group






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina

1)

Meihua Group

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei. |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.

| 2) | LingHua Group






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Planlagte kontrolbesøg hos yderligere to virksomheder i koncernen |
| --- | --- | --- |

2)

LingHua Group

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Planlagte kontrolbesøg hos yderligere to virksomheder i koncernen

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog, og |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog, og

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog, måtte opgives, jf. betragtning 15-18. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog, måtte opgives, jf. betragtning 15-18.

| 3) | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian. |
| --- | --- |

3)

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian.

| e) | Producent i referencelandet







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Thailand. |
| --- | --- | --- |

e)

Producent i referencelandet

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Thailand.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra april 2004 til udgangen af UP (den betragtede periode). |
| --- | --- |

(11)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra april 2004 til udgangen af UP (den betragtede periode).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (12) | MNG, som eksporteres til Fællesskabet og har oprindelse i Kina (den pågældende vare), er et fødevaretilsætningsstof og anvendes hovedsagelig som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter og færdiglavede fødevarer. MNG anvendes også i kosmetikindustrien. Varen angives normalt under KN-kode ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

MNG, som eksporteres til Fællesskabet og har oprindelse i Kina (den pågældende vare), er et fødevaretilsætningsstof og anvendes hovedsagelig som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter og færdiglavede fødevarer. MNG anvendes også i kosmetikindustrien. Varen angives normalt under KN-kode ex 2922 42 00.

| (13) | MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Men MNG har de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad. |
| --- | --- |

(13)

MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Men MNG har de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad.

2.2.   Samme vare

| (14) | Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og MNG produceret af EF-erhvervsgrenen og solgt på fællesskabsmarkedet. Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i betragtning 30-34 fastsættes på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi. I henhold til de foreliggende oplysninger har MNG produceret og solgt i tredjelandet med markedsøkonomi stort set samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som MNG produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer MNG anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(14)

Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og MNG produceret af EF-erhvervsgrenen og solgt på fællesskabsmarkedet. Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i betragtning 30-34 fastsættes på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi. I henhold til de foreliggende oplysninger har MNG produceret og solgt i tredjelandet med markedsøkonomi stort set samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som MNG produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer MNG anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Anvendelse af grundforordningens artikel 18

| (15) | Den første dag under kontrolbesøget hos en eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden havde indgivet urigtige oplysninger om eksportsalget, som blev betragtet som urigtige og vildledende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(15)

Den første dag under kontrolbesøget hos en eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden havde indgivet urigtige oplysninger om eksportsalget, som blev betragtet som urigtige og vildledende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (16) | Derfor blev kontrollen indstillet, og virksomheden blev informeret om, at Kommissionen havde til hensigt at træffe foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, og virksomheden fik lejlighed til at fremsætte kommentarer. |
| --- | --- |

(16)

Derfor blev kontrollen indstillet, og virksomheden blev informeret om, at Kommissionen havde til hensigt at træffe foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, og virksomheden fik lejlighed til at fremsætte kommentarer.

| (17) | Virksomheden gjorde ikke indsigelse mod resultaterne af undersøgelsen, for så vidt angår de forfalskede dokumenter, og heller ikke imod anvendelsen af grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(17)

Virksomheden gjorde ikke indsigelse mod resultaterne af undersøgelsen, for så vidt angår de forfalskede dokumenter, og heller ikke imod anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

| (18) | Kommissionen så derfor bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent, og der blev gjort brug af faktiske foreliggende oplysninger. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen så derfor bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent, og der blev gjort brug af faktiske foreliggende oplysninger.

3.2.   Markedsøkonomisk behandling

| (19) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med nævnte artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(19)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med nævnte artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben.

| 2) | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.

| 3) | Der er ikke videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Der er ikke videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4)

Retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold.

| 5) | Valutaomregninger finder sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger finder sted til markedskurs.

| (20) | Tre kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. |
| --- | --- |

(20)

Tre kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.

| (21) | Det var nødvendigt at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med en eksporterende producent fra Kina (jf. betragtning 15-18). |
| --- | --- |

(21)

Det var nødvendigt at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med en eksporterende producent fra Kina (jf. betragtning 15-18).

| (22) | Kontrollen viste, at de resterende to eksporterende producenter i Kina ikke opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(22)

Kontrollen viste, at de resterende to eksporterende producenter i Kina ikke opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling.

| (23) | Kontrollen viste, at en eksporterende producent i Kina (Meihua-koncernen, som består af fem selskaber) ikke kunne dokumentere, at virksomheden opfylder det andet og tredje kriterium ovenfor. For det første fremlagde Meihua-koncernen ikke et revideret konsolideret regnskab, som var i overensstemmelse med IAS 27-standarden, i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling og heller ikke under kontrolbesøget. Undersøgelsen viste, at på grund af de mange transaktioner inden for koncernen kan alene et revideret konsolideret regnskab, hvor alle interne balancer, transaktioner, indtægter og udgifter er helt fjernet, give et klart indtryk af koncernen. Meihua-koncernen fremlagde først et revideret konsolideret regnskab en rum tid efter kontrolbesøget, og derfor kunne Kommissionen hverken efterprøve oplysningerne i regnskabet eller danne sig et klart billede af koncernens finansielle situation. Endvidere kunne det konstateres, at de enkelte selskabers regnskaber ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, idet moderselskabet modregnede indtægter og udgifter, og modregningen var af væsentligt omfang. I betragtning af overtrædelserne af disse IAS-standarder og af det forhold, at overtrædelserne ikke engang blev nævnt i revisionsberetningerne, anses Meihua-koncernen for ikke at have dokumenteret, at regnskaberne var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium). |
| --- | --- |

(23)

Kontrollen viste, at en eksporterende producent i Kina (Meihua-koncernen, som består af fem selskaber) ikke kunne dokumentere, at virksomheden opfylder det andet og tredje kriterium ovenfor. For det første fremlagde Meihua-koncernen ikke et revideret konsolideret regnskab, som var i overensstemmelse med IAS 27-standarden, i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling og heller ikke under kontrolbesøget. Undersøgelsen viste, at på grund af de mange transaktioner inden for koncernen kan alene et revideret konsolideret regnskab, hvor alle interne balancer, transaktioner, indtægter og udgifter er helt fjernet, give et klart indtryk af koncernen. Meihua-koncernen fremlagde først et revideret konsolideret regnskab en rum tid efter kontrolbesøget, og derfor kunne Kommissionen hverken efterprøve oplysningerne i regnskabet eller danne sig et klart billede af koncernens finansielle situation. Endvidere kunne det konstateres, at de enkelte selskabers regnskaber ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, idet moderselskabet modregnede indtægter og udgifter, og modregningen var af væsentligt omfang. I betragtning af overtrædelserne af disse IAS-standarder og af det forhold, at overtrædelserne ikke engang blev nævnt i revisionsberetningerne, anses Meihua-koncernen for ikke at have dokumenteret, at regnskaberne var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium).

| (24) | På grundlag af de individuelle regnskaber for koncernens selskaber, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, og ovennævnte oplysninger, som ikke kunne efterprøves, opdagede Kommissionen endvidere væsentlige fordrejninger af selskabernes og koncernens økonomiske situation. Der viste sig at være ydet væsentlige rentefrie lån. Det medførte en betydelig negativ arbejdskapital og eventuelle store finansielle omkostninger, som hverken fremgik af de individuelle selskabers eller af koncernens regnskab (tredje kriterium). |
| --- | --- |

(24)

På grundlag af de individuelle regnskaber for koncernens selskaber, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, og ovennævnte oplysninger, som ikke kunne efterprøves, opdagede Kommissionen endvidere væsentlige fordrejninger af selskabernes og koncernens økonomiske situation. Der viste sig at være ydet væsentlige rentefrie lån. Det medførte en betydelig negativ arbejdskapital og eventuelle store finansielle omkostninger, som hverken fremgik af de individuelle selskabers eller af koncernens regnskab (tredje kriterium).

| (25) | Det andet selskab, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, kunne ikke dokumentere, at det opfyldte de første tre kriterier. For det første traf det ikke beslutninger som reaktion på markedssignaler og uden væsentlig indgriben fra statens side, navnlig fordi staten var overrepræsenteret i bestyrelsen, og fordi selskabet havde visse tvivlsomme og beløbsmæssigt omfattende transaktioner med statsejede virksomheder (låneaftale med staten til en rente, der var dobbelt så høj som markedsrenten, forskud til statsejede virksomheder uden begrundelse) (første kriterium). For det andet fremlagde det ikke dokumentation for et klart sæt grundlæggende regnskaber, opstillet og revideret i henhold til IAS-standarder, idet det kunne konstateres, at regnskabet ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, eftersom selskabet modregnede i) forfaldne og ikke-betalte mellemværender samt ii) indtægter og udgifter. Begge former for modregning var af væsentligt omfang og gjorde det således vanskeligere at forstå transaktionerne samt andre begivenheder og forhold, der havde gjort sig gældende i forbindelse med selskabets aktiviteter. Da overtrædelsen af disse IAS-standarder ikke var nævnt i revisionsberetningen, viste selskabet ikke, at regnskabet var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium). Endvidere blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af aktiver og brugsrettigheder til jord (tredje kriterium). |
| --- | --- |

(25)

Det andet selskab, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, kunne ikke dokumentere, at det opfyldte de første tre kriterier. For det første traf det ikke beslutninger som reaktion på markedssignaler og uden væsentlig indgriben fra statens side, navnlig fordi staten var overrepræsenteret i bestyrelsen, og fordi selskabet havde visse tvivlsomme og beløbsmæssigt omfattende transaktioner med statsejede virksomheder (låneaftale med staten til en rente, der var dobbelt så høj som markedsrenten, forskud til statsejede virksomheder uden begrundelse) (første kriterium). For det andet fremlagde det ikke dokumentation for et klart sæt grundlæggende regnskaber, opstillet og revideret i henhold til IAS-standarder, idet det kunne konstateres, at regnskabet ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, eftersom selskabet modregnede i) forfaldne og ikke-betalte mellemværender samt ii) indtægter og udgifter. Begge former for modregning var af væsentligt omfang og gjorde det således vanskeligere at forstå transaktionerne samt andre begivenheder og forhold, der havde gjort sig gældende i forbindelse med selskabets aktiviteter. Da overtrædelsen af disse IAS-standarder ikke var nævnt i revisionsberetningen, viste selskabet ikke, at regnskabet var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium). Endvidere blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af aktiver og brugsrettigheder til jord (tredje kriterium).

| (26) | Det konkluderedes derfor, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(26)

Det konkluderedes derfor, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

3.3.   Individuel behandling

| (27) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af nævnte artikel, undtagen i de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor indrømmes individuel behandling. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af nævnte artikel, undtagen i de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor indrømmes individuel behandling.

| (28) | De eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(28)

De eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (29) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at to eksporterende producenter fra Kina opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(29)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at to eksporterende producenter fra Kina opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

3.4.   Normal værdi

3.4.1.   Referenceland

| (30) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland). |
| --- | --- |

(30)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland).

| (31) | I indledningsmeddelelsen blev Thailand foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag. |
| --- | --- |

(31)

I indledningsmeddelelsen blev Thailand foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.

| (32) | Kun en interesseret part fremsatte bemærkninger og foreslog Brasilien eller Indonesien som alternative referencelande. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Indonesien. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige bemærkninger fra producenter i Brasilien eller Indonesien. |
| --- | --- |

(32)

Kun en interesseret part fremsatte bemærkninger og foreslog Brasilien eller Indonesien som alternative referencelande. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Indonesien. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige bemærkninger fra producenter i Brasilien eller Indonesien.

| (33) | Endvidere er Thailand en af verdens største MNG-producenter; landet har et konkurrencedygtigt marked, og den store MNG-producent i Thailand samarbejdede i fuldt omfang. Thailand opfyldte kriterierne for at være et hensigtsmæssigt referenceland, fordi der er konkurrence på det thailandske marked, der sælges tilstrækkeligt store mængder på det thailandske marked, og det kinesiske og det thailandske marked er sammenlignelige, for så vidt angår varesortiment og produktionsproces. |
| --- | --- |

(33)

Endvidere er Thailand en af verdens største MNG-producenter; landet har et konkurrencedygtigt marked, og den store MNG-producent i Thailand samarbejdede i fuldt omfang. Thailand opfyldte kriterierne for at være et hensigtsmæssigt referenceland, fordi der er konkurrence på det thailandske marked, der sælges tilstrækkeligt store mængder på det thailandske marked, og det kinesiske og det thailandske marked er sammenlignelige, for så vidt angår varesortiment og produktionsproces.

| (34) | På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at Thailand er et passende referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(34)

På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at Thailand er et passende referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.4.2.   Metode til fastsættelse af den normale værdi

| (35) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på det thailandske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, da salget fandtes at finde sted i normal handel. For så vidt angår varetyper, kunne det konstateres, at der stort set kun blev eksporteret en varetype fra Kina i UP, dvs. MNG med en renhedsgrad på 99 % eller derover, som var direkte sammenlignelig med den vare, producenten i referencelandet solgte på hjemmemarkedet. Undersøgelsen viste, at der var visse forskelle i produktionsprocessen hos thailandske og kinesiske producenter, idet sidstnævnte benytter andet udstyr, som kræver mindre elkraft. De thailandske hjemmemarkedssalgspriser blev derfor justeret i nedadgående retning med et beløb, der afspejler disse forskelle. |
| --- | --- |

(35)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på det thailandske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, da salget fandtes at finde sted i normal handel. For så vidt angår varetyper, kunne det konstateres, at der stort set kun blev eksporteret en varetype fra Kina i UP, dvs. MNG med en renhedsgrad på 99 % eller derover, som var direkte sammenlignelig med den vare, producenten i referencelandet solgte på hjemmemarkedet. Undersøgelsen viste, at der var visse forskelle i produktionsprocessen hos thailandske og kinesiske producenter, idet sidstnævnte benytter andet udstyr, som kræver mindre elkraft. De thailandske hjemmemarkedssalgspriser blev derfor justeret i nedadgående retning med et beløb, der afspejler disse forskelle.

3.5.   Eksportpris

| (36) | Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i Kina og Taiwan. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(36)

Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i Kina og Taiwan. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (37) | For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de to samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 74. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(37)

For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de to samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 74. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

3.6.   Sammenligning

| (38) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(38)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.

| (39) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle selskaber (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter samt provision, når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(39)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle selskaber (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter samt provision, når dette var relevant og berettiget.

3.7.   Dumpingmargener

3.7.1.   For de samarbejdsvillige producenter, der blev indrømmet individuel behandling

| (40) | For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(40)

For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (41) | På det grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Selskab | Foreløbig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 % |

(41)

På det grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Selskab

Foreløbig dumpingmargen

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5 %

3.7.2.   For alle andre eksporterende producenter

| (42) | Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 37 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 35. |
| --- | --- |

(42)

Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 37 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 35.

| (43) | På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(43)

På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

4.   SKADE

4.1.   Definition af EF-erhvervsgren

| (44) | Den eneste samarbejdsvillige EF-producent tegnede sig for 100 % af produktionen af MNG i Fællesskabet i UP. Denne producent anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(44)

Den eneste samarbejdsvillige EF-producent tegnede sig for 100 % af produktionen af MNG i Fællesskabet i UP. Denne producent anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

| (45) | Da EF-erhvervsgrenen således kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn. Tal i parentes henviser til negative tal. |
| --- | --- |

(45)

Da EF-erhvervsgrenen således kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn. Tal i parentes henviser til negative tal.

| (46) | Da EF-producentens regnskabsår går fra den 1. april til den 31. marts i det efterfølgende år, henviser alle oplysningerne nedenfor til regnskabsår (RÅ) og ikke kalenderår (RÅ2005 omfatter f.eks. perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005). Oplysningerne om import angives på samme sammenlignelige grundlag. |
| --- | --- |

(46)

Da EF-producentens regnskabsår går fra den 1. april til den 31. marts i det efterfølgende år, henviser alle oplysningerne nedenfor til regnskabsår (RÅ) og ikke kalenderår (RÅ2005 omfatter f.eks. perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005). Oplysningerne om import angives på samme sammenlignelige grundlag.

4.2.   Forbruget i Fællesskabet

| (47) | Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på fællesskabsmarkedet plus importen fra Kina og andre tredjelande ifølge tal fra Eurostat. Forbruget af MNG i Fællesskabet steg fra RÅ2005 til RÅ2006 og faldt derefter støt i RÅ2007 og UP. Forbruget faldt sammenlagt 4 % i den betragtede periode.
  Tabel 1 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (tons) | | | | |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på fællesskabsmarkedet plus importen fra Kina og andre tredjelande ifølge tal fra Eurostat. Forbruget af MNG i Fællesskabet steg fra RÅ2005 til RÅ2006 og faldt derefter støt i RÅ2007 og UP. Forbruget faldt sammenlagt 4 % i den betragtede periode.

Tabel 1

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Forbruget i Fællesskabet (tons)

Indeks

100

107

98

96

4.3.   Import til Fællesskabet fra Kina

4.3.1.   Mængde og markedsandel

| (48) | Importen fra Kina steg betydeligt fra 4 701 tons i RÅ2005 til 34 613 tons i UP, dvs. 636 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(48)

Importen fra Kina steg betydeligt fra 4 701 tons i RÅ2005 til 34 613 tons i UP, dvs. 636 % i den betragtede periode.

| (49) | Den tilsvarende markedsandel lå på mellem 3 % og 7 % i RÅ2005 og steg til trods for et fald i forbruget til mellem 38 % og 43 % i den betragtede periode.
  Tabel 2 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Kina (tons) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indeks | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Kinas markedsandel | | | | |
| Indeks | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Kilde: Importmængder fra Eurostat. |

(49)

Den tilsvarende markedsandel lå på mellem 3 % og 7 % i RÅ2005 og steg til trods for et fald i forbruget til mellem 38 % og 43 % i den betragtede periode.

Tabel 2

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Import fra Kina (tons)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indeks

100

242

729

736

Kinas markedsandel

Indeks

100

226

745

768

Kilde: Importmængder fra Eurostat.

4.3.2.   Salgspris pr. enhed

| (50) | Gennemsnitspriserne på import fra Kina svingede i den betragtede periode og udviste sammenlagt et beskedent fald på 2 %.
  Tabel 3 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på import fra Kina (EUR/ton) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Kilde: Importpriser fra Eurostat. |

(50)

Gennemsnitspriserne på import fra Kina svingede i den betragtede periode og udviste sammenlagt et beskedent fald på 2 %.

Tabel 3

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Priser på import fra Kina (EUR/ton)

790

818

785

773

Indeks

100

104

99

98

Kilde: Importpriser fra Eurostat.

4.3.3.   Prisunderbud

| (51) | For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter. |
| --- | --- |

(51)

For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.

| (52) | Ved anvendelse af denne metode lå prisforskellen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), dvs. prisunderbudsmargenen, på mellem 21 % og 24 %. |
| --- | --- |

(52)

Ved anvendelse af denne metode lå prisforskellen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), dvs. prisunderbudsmargenen, på mellem 21 % og 24 %.

4.4.   EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (53) | Udviklingen i alle de økonomiske forhold, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgt for at fastlægge EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(53)

Udviklingen i alle de økonomiske forhold, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgt for at fastlægge EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode.

4.4.1.   Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse

| (54) | Produktionskapaciteten steg 5 % i RÅ2006 og derefter yderligere 3 procentpoint i RÅ2007 for til sidst at forblive uændret i UP. Stigningerne var en følge af nye investeringer, jf. betragtning 60. |
| --- | --- |

(54)

Produktionskapaciteten steg 5 % i RÅ2006 og derefter yderligere 3 procentpoint i RÅ2007 for til sidst at forblive uændret i UP. Stigningerne var en følge af nye investeringer, jf. betragtning 60.

| (55) | EF-erhvervsgrenens produktion af MNG faldt støt og udviste sammenlagt en nedgang på 6 % i den betragtede periode. Produktionstallene for RÅ2007 og UP afspejler, at EF-erhvervsgrenen blev nødt til at standse produktionen i en måned i 2006. |
| --- | --- |

(55)

EF-erhvervsgrenens produktion af MNG faldt støt og udviste sammenlagt en nedgang på 6 % i den betragtede periode. Produktionstallene for RÅ2007 og UP afspejler, at EF-erhvervsgrenen blev nødt til at standse produktionen i en måned i 2006.

| (56) | Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 14 % i den betragtede periode.
  Tabel 4 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | | | | |
| Indeks | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Produktion | | | | |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Kapacitetsudnyttelse | | | | |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse. |

(56)

Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 14 % i den betragtede periode.

Tabel 4

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Produktionskapacitet

Indeks

100

105

108

108

Produktion

Indeks

100

99

93

94

Kapacitetsudnyttelse

Indeks

100

95

86

86

Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

4.4.2.   Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet

| (57) | EF-erhvervsgrenens salg af MNG til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet steg lidt i RÅ2006 for derefter at udvise et kraftigt fald i RÅ2007 på 25 procentpoint. Salget faldt 24 % i den betragtede periode. Den kraftige nedgang i salgsmængderne førte til et betydeligt fald i markedsandelen på sammenlagt 12,5 procentpoint i den betragtede periode (fra en markedsandel på 58,6 % i RÅ2005 til 46,1 % i UP). |
| --- | --- |

(57)

EF-erhvervsgrenens salg af MNG til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet steg lidt i RÅ2006 for derefter at udvise et kraftigt fald i RÅ2007 på 25 procentpoint. Salget faldt 24 % i den betragtede periode. Den kraftige nedgang i salgsmængderne førte til et betydeligt fald i markedsandelen på sammenlagt 12,5 procentpoint i den betragtede periode (fra en markedsandel på 58,6 % i RÅ2005 til 46,1 % i UP).

| (58) | De gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg 19 % i den betragtede periode. Stigningen var endnu større i RÅ2007 (+23 %), men derefter var der tale om et beskedent fald i priserne i de sidste tre måneder i UP. Prisstigningen var nødvendig for at dække stigningen i omkostningerne til råmaterialer og andre input. Selv om det faktisk lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge produktionseffektiviteten i forbindelse med MNG, kunne salgspriserne ikke dække produktionsomkostningerne i UP.
  Tabel 5 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde | | | | |
| Indeks | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Markedsandel | | | | |
| Indeks | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Gennemsnitlige priser | | | | |
| Indeks | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse. |

(58)

De gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg 19 % i den betragtede periode. Stigningen var endnu større i RÅ2007 (+23 %), men derefter var der tale om et beskedent fald i priserne i de sidste tre måneder i UP. Prisstigningen var nødvendig for at dække stigningen i omkostningerne til råmaterialer og andre input. Selv om det faktisk lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge produktionseffektiviteten i forbindelse med MNG, kunne salgspriserne ikke dække produktionsomkostningerne i UP.

Tabel 5

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Salgsmængde

Indeks

100

101

76

76

Markedsandel

Indeks

100

94

77

79

Gennemsnitlige priser

Indeks

100

106

123

119

Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

4.4.3.   Lagre

| (59) | I løbet af den betragtede periode forøgedes lagerbeholdningerne med 52 %. Væksten i lagerbeholdningerne fandt sted i den anden halvdel af den betragtede periode og faldt sammen med det kraftige fald i salget, som begyndte i RÅ2007. I slutningen af UP var lagerbeholdningerne stadig store.
  Tabel 6 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre | | | | |
| Indeks | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse. |

(59)

I løbet af den betragtede periode forøgedes lagerbeholdningerne med 52 %. Væksten i lagerbeholdningerne fandt sted i den anden halvdel af den betragtede periode og faldt sammen med det kraftige fald i salget, som begyndte i RÅ2007. I slutningen af UP var lagerbeholdningerne stadig store.

Tabel 6

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Lagre

Indeks

100

101

153

152

Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

4.4.4.   Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital

| (60) | EF-erhvervsgrenens salg af samme vare på fællesskabsmarkedet var ikke rentabelt i den betragtede periode. I begyndelsen af perioden skal dette forhold dog ses på baggrund af Ajinomoto Foods Europe (AFE)'s erhvervelse af Orsan SA og den omstrukturering, der fandt sted på det pågældende tidspunkt. Orsan SA's økonomiske situation havde rent faktisk været dårlig indtil 2003, og AFE iværksatte en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og forbedre effektiviteten med særlige investeringer i 2004 og 2005. Investeringerne havde til formål at øge produktionskapaciteten, udvikle en ny produktlinje og øge energieffektiviteten. Den koncern, som EF-erhvervsgrenen nu tilhører, overførte også knowhow, herunder nye og mere effektive bakteriestammer til den gæringsproces, som er nødvendig for produktionen af MNG i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(60)

EF-erhvervsgrenens salg af samme vare på fællesskabsmarkedet var ikke rentabelt i den betragtede periode. I begyndelsen af perioden skal dette forhold dog ses på baggrund af Ajinomoto Foods Europe (AFE)'s erhvervelse af Orsan SA og den omstrukturering, der fandt sted på det pågældende tidspunkt. Orsan SA's økonomiske situation havde rent faktisk været dårlig indtil 2003, og AFE iværksatte en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og forbedre effektiviteten med særlige investeringer i 2004 og 2005. Investeringerne havde til formål at øge produktionskapaciteten, udvikle en ny produktlinje og øge energieffektiviteten. Den koncern, som EF-erhvervsgrenen nu tilhører, overførte også knowhow, herunder nye og mere effektive bakteriestammer til den gæringsproces, som er nødvendig for produktionen af MNG i Fællesskabet.

| (61) | Selv om investeringerne også fortsatte i 2006 og 2007, lykkedes det EF-erhvervsgrenen at reducere tabet, navnlig i UP, på grund af højere salgspriser, men også som følge af mere effektiv udnyttelse af råmaterialer og energi. Men det var ikke muligt med yderligere prisstigninger. Der blev stadig flere kinesiske eksportører, og de trængte hurtigt ind på fællesskabsmarkedet. Derfor led EF-erhvervsgrenen fortsat store tab ved salg på fællesskabsmarkedet i UP. |
| --- | --- |

(61)

Selv om investeringerne også fortsatte i 2006 og 2007, lykkedes det EF-erhvervsgrenen at reducere tabet, navnlig i UP, på grund af højere salgspriser, men også som følge af mere effektiv udnyttelse af råmaterialer og energi. Men det var ikke muligt med yderligere prisstigninger. Der blev stadig flere kinesiske eksportører, og de trængte hurtigt ind på fællesskabsmarkedet. Derfor led EF-erhvervsgrenen fortsat store tab ved salg på fællesskabsmarkedet i UP.

| (62) | Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt i hele den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten. |
| --- | --- |

(62)

Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt i hele den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten.

| (63) | Den likviditet, der blev skabt som følge af MNG produceret og solgt i EU, var som de øvrige finansielle indikatorer negativ i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(63)

Den likviditet, der blev skabt som følge af MNG produceret og solgt i EU, var som de øvrige finansielle indikatorer negativ i hele den betragtede periode.

| (64) | Bortset fra det økonomiske tab var der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som er en del af Ajinomoto-koncernen, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter.
  Tabel 7 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | | | | |
| Indeks | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investeringer | | | | |
| Indeks | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Investeringsafkast | | | | |
| Indeks | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Likviditet | | | | |
| Indeks | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse. |

(64)

Bortset fra det økonomiske tab var der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som er en del af Ajinomoto-koncernen, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter.

Tabel 7

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Rentabilitet

Indeks

(100)

(103)

(66)

(75)

Investeringer

Indeks

100

211

65

51

Investeringsafkast

Indeks

(100)

(92)

(63)

(67)

Likviditet

Indeks

(100)

(102)

(59)

(83)

Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

4.4.5.   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (65) | EF-erhvervsgrenens beskæftigelse faldt 9 % i den betragtede periode. Lønningerne steg først 6 % i RÅ2006 i forhold til RÅ2005. Men i RÅ2007 og UP faldt lønningerne til det niveau, de havde haft i RÅ2005. |
| --- | --- |

(65)

EF-erhvervsgrenens beskæftigelse faldt 9 % i den betragtede periode. Lønningerne steg først 6 % i RÅ2006 i forhold til RÅ2005. Men i RÅ2007 og UP faldt lønningerne til det niveau, de havde haft i RÅ2005.

| (66) | Produktiviteten steg 3 % i RÅ2006 og udviste derefter et beskedent fald i RÅ2007. I UP steg produktiviteten igen til det samme niveau som i RÅ2006.
  Tabel 8 | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | | | | |
| Indeks | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Lønninger | | | | |
| Indeks | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Produktivitet | | | | |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelse. |

(66)

Produktiviteten steg 3 % i RÅ2006 og udviste derefter et beskedent fald i RÅ2007. I UP steg produktiviteten igen til det samme niveau som i RÅ2006.

Tabel 8

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Beskæftigelse

Indeks

100

95

92

91

Lønninger

Indeks

100

106

100

100

Produktivitet

Indeks

100

103

101

103

Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

4.4.6.   Vækst

| (67) | Forbruget i Fællesskabet faldt 4 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens salgsvolumen faldt 24 %. Derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(67)

Forbruget i Fællesskabet faldt 4 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens salgsvolumen faldt 24 %. Derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode.

4.4.7.   Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (68) | Dumpingmargenerne for eksportører i Kina fremgår af afsnittet om dumping ovenfor og ligger væsentligt over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(68)

Dumpingmargenerne for eksportører i Kina fremgår af afsnittet om dumping ovenfor og ligger væsentligt over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.

| (69) | Der er intet tegn på, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping. Det skal bemærkes, at importen af MNG ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2003. |
| --- | --- |

(69)

Der er intet tegn på, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping. Det skal bemærkes, at importen af MNG ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2003.

4.5.   Konklusion vedrørende skade

| (70) | De fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Produktion og kapacitetsudnyttelse faldt henholdsvis 6 % og 14 %. Nok faldt forbruget på fællesskabsmarkedet 4 %, men EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere, dvs. 24 %, og derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen. Andre skadesindikatorer, som f.eks. lagre og beskæftigelse, udviklede sig også i negativ retning i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(70)

De fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Produktion og kapacitetsudnyttelse faldt henholdsvis 6 % og 14 %. Nok faldt forbruget på fællesskabsmarkedet 4 %, men EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere, dvs. 24 %, og derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen. Andre skadesindikatorer, som f.eks. lagre og beskæftigelse, udviklede sig også i negativ retning i den betragtede periode.

| (71) | Undersøgelsen viste, at lavprisimporten fra Kina underbød EF-erhvervsgrenens priser med op til 24 % i UP. EF-erhvervsgrenens salgspriser steg 19 % i den betragtede periode som følge af omkostningsstigninger, men det medførte en nedgang i salgsmængderne og i markedsandelen. Derfor udviklede de øvrige finansielle skadesindikatorer, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, sig også negativt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(71)

Undersøgelsen viste, at lavprisimporten fra Kina underbød EF-erhvervsgrenens priser med op til 24 % i UP. EF-erhvervsgrenens salgspriser steg 19 % i den betragtede periode som følge af omkostningsstigninger, men det medførte en nedgang i salgsmængderne og i markedsandelen. Derfor udviklede de øvrige finansielle skadesindikatorer, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, sig også negativt i den betragtede periode.

| (72) | På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(72)

På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (73) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(73)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Dumpingimportens følgevirkninger

| (74) | I den betragtede periode blev lavprisdumpingimporten fra Kina mængdemæssigt over syv gange større, hvilket medførte en stigning i markedsandelen i Fællesskabet for MNG fra Kina fra 3-7 % i RÅ2005 til 38-43 % i UP. Samtidig var de kinesiske eksportører de eneste aktører på markedet, som sænkede salgsprisen. Forhåndenværende oplysninger viser, at både EF-producenten og eksportører fra andre tredjelande hævede deres priser som følge af stigende produktionsomkostninger (navnlig højere priser på råmaterialer og energi). |
| --- | --- |

(74)

I den betragtede periode blev lavprisdumpingimporten fra Kina mængdemæssigt over syv gange større, hvilket medførte en stigning i markedsandelen i Fællesskabet for MNG fra Kina fra 3-7 % i RÅ2005 til 38-43 % i UP. Samtidig var de kinesiske eksportører de eneste aktører på markedet, som sænkede salgsprisen. Forhåndenværende oplysninger viser, at både EF-producenten og eksportører fra andre tredjelande hævede deres priser som følge af stigende produktionsomkostninger (navnlig højere priser på råmaterialer og energi).

| (75) | Stigningen i importen fra Kina faldt sammen med forværrelsen af EF-erhvervsgrenens situation. I RÅ2006 steg importmængderne fra Kina 142 %, mens salgsmængden i Fællesskabet steg 1 %. I RÅ2007 steg importmængden fra Kina yderligere 201 %, og salgspriserne faldt 4 %, mens salgsmængden i Fællesskabet faldt 25 procentpoint. Derfor oplevede EF-erhvervsgrenen en nedgang i de mængder, der blev solgt på fællesskabsmarkedet, og mistede som følge heraf 12,5 procentpoint af markedsandelen i UP. Pristrykket som følge af dumpingimporten fra Kina forhindrede EF-erhvervsgrenen i at hæve salgspriserne til et niveau, som ville fjerne tabet og forbedre den finansielle situation yderligere. |
| --- | --- |

(75)

Stigningen i importen fra Kina faldt sammen med forværrelsen af EF-erhvervsgrenens situation. I RÅ2006 steg importmængderne fra Kina 142 %, mens salgsmængden i Fællesskabet steg 1 %. I RÅ2007 steg importmængden fra Kina yderligere 201 %, og salgspriserne faldt 4 %, mens salgsmængden i Fællesskabet faldt 25 procentpoint. Derfor oplevede EF-erhvervsgrenen en nedgang i de mængder, der blev solgt på fællesskabsmarkedet, og mistede som følge heraf 12,5 procentpoint af markedsandelen i UP. Pristrykket som følge af dumpingimporten fra Kina forhindrede EF-erhvervsgrenen i at hæve salgspriserne til et niveau, som ville fjerne tabet og forbedre den finansielle situation yderligere.

| (76) | På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i UP, samt tab af markedsandel. |
| --- | --- |

(76)

På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i UP, samt tab af markedsandel.

5.3.   Andre faktorers følgevirkninger

5.3.1.   Import fra andre tredjelande

| (77) | Importen fra tredjelande, som ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt 65 % i den betragtede periode, hvilket medførte en nedgang i markedsandelen fra 35-40 % i RÅ2005 til 10-15 % i UP. Disse importpriser steg 20 % i den betragtede periode svarende til udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(77)

Importen fra tredjelande, som ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt 65 % i den betragtede periode, hvilket medførte en nedgang i markedsandelen fra 35-40 % i RÅ2005 til 10-15 % i UP. Disse importpriser steg 20 % i den betragtede periode svarende til udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser.

| (78) | Udviklingen i importen fra tredjelande mellem RÅ2005 og UP fremgår af følgende, både for så vidt angår mængder og priser:
  Tabel 9









  Andre tredjelande | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet import
  (tons) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indeks | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Kilde: Eurostat. |

(78)

Udviklingen i importen fra tredjelande mellem RÅ2005 og UP fremgår af følgende, både for så vidt angår mængder og priser:

Tabel 9

Andre tredjelande

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Samlet import

(tons)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indeks

100

97

41

35

Kilde: Eurostat.

| Andre tredjelande | RÅ2005 | RÅ2006 | RÅ2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspris for hele importen
  (EUR/ton) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indeks | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Kilde: Eurostat. |

Andre tredjelande

RÅ2005

RÅ2006

RÅ2007

UP

Gennemsnitspris for hele importen

(EUR/ton)

789

831

976

945

Indeks

100

105

124

120

Kilde: Eurostat.

| (79) | På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, der var påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(79)

På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, der var påført EF-erhvervsgrenen.

5.3.2.   Udviklingen i efterspørgslen

| (80) | For så vidt angår udviklingen i efterspørgslen, faldt forbruget af MNG i Fællesskabet mellem RÅ2005 og UP. Men da der kun var tale om et beskedent fald (– 4 %), kan det ikke forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet, som var på 24 %. Det skal understreges, at EF-erhvervsgrenen mistede 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, og at salget blev erstattet af dumpingimport med oprindelse i Kina. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(80)

For så vidt angår udviklingen i efterspørgslen, faldt forbruget af MNG i Fællesskabet mellem RÅ2005 og UP. Men da der kun var tale om et beskedent fald (– 4 %), kan det ikke forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet, som var på 24 %. Det skal understreges, at EF-erhvervsgrenen mistede 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, og at salget blev erstattet af dumpingimport med oprindelse i Kina. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på fællesskabsmarkedet.

5.3.3.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater og produktivitet

| (81) | Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater kunne være årsag til den skade, der var forvoldt, men det skal bemærkes, at eksportsalget steg med over 50 % i den betragtede periode. Påstanden må derfor afvises. |
| --- | --- |

(81)

Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater kunne være årsag til den skade, der var forvoldt, men det skal bemærkes, at eksportsalget steg med over 50 % i den betragtede periode. Påstanden må derfor afvises.

| (82) | For så vidt angår produktivitetsfaktoren, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen kunne reducere de faste omkostninger og arbejdsomkostningerne og øge produktiviteten pr. arbejdstager i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(82)

For så vidt angår produktivitetsfaktoren, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen kunne reducere de faste omkostninger og arbejdsomkostningerne og øge produktiviteten pr. arbejdstager i den betragtede periode.

| (83) | På baggrund af ovenstående har hverken EF-erhvervsgrenens eksportresultater eller en påstået nedgang i produktiviteten medvirket til at forringe situationen i UP. |
| --- | --- |

(83)

På baggrund af ovenstående har hverken EF-erhvervsgrenens eksportresultater eller en påstået nedgang i produktiviteten medvirket til at forringe situationen i UP.

5.3.4.   Valutakurssvingninger

| (84) | Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af MNG til Fællesskabet, at USD har mistet værdi i forhold til euroen. Det kunne faktisk konstateres, at langt størstedelen af importtransaktionerne fra Kina til Fællesskabet faktureres i USD. |
| --- | --- |

(84)

Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af MNG til Fællesskabet, at USD har mistet værdi i forhold til euroen. Det kunne faktisk konstateres, at langt størstedelen af importtransaktionerne fra Kina til Fællesskabet faktureres i USD.

| (85) | Som bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet. |
| --- | --- |

(85)

Som bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.

| (86) | I praksis undersøges dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt gennem fastlæggelse af prisunderbuddet, pristrykket og prisfaldet. Til dette formål sammenlignes de dumpede eksportpriser og EF-erhvervsgrenens salgspriser, og de eksportpriser, der anvendes til skadesberegningerne, skal i visse tilfælde omregnes til en anden valuta for at tilvejebringe et sammenligningsgrundlag. Følgelig sikrer brugen af vekselkurser i denne sammenhæng kun, at prisforskellen fastsættes på et sammenligneligt grundlag. Det fremgår heraf, at vekselkursen principielt ikke kan udgøre en anden skadesfaktor. |
| --- | --- |

(86)

I praksis undersøges dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt gennem fastlæggelse af prisunderbuddet, pristrykket og prisfaldet. Til dette formål sammenlignes de dumpede eksportpriser og EF-erhvervsgrenens salgspriser, og de eksportpriser, der anvendes til skadesberegningerne, skal i visse tilfælde omregnes til en anden valuta for at tilvejebringe et sammenligningsgrundlag. Følgelig sikrer brugen af vekselkurser i denne sammenhæng kun, at prisforskellen fastsættes på et sammenligneligt grundlag. Det fremgår heraf, at vekselkursen principielt ikke kan udgøre en anden skadesfaktor.

| (87) | Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i nævnte artikel indeholder ingen henvisning til faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis importen foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, så anses den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser altså ikke for at kunne udgøre en anden skadesfaktor. |
| --- | --- |

(87)

Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i nævnte artikel indeholder ingen henvisning til faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis importen foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, så anses den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser altså ikke for at kunne udgøre en anden skadesfaktor.

| (88) | Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, f.eks. udsving i vekselkurserne, kan således ikke tillægges afgørende betydning, og en sådan analyse ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen. |
| --- | --- |

(88)

Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, f.eks. udsving i vekselkurserne, kan således ikke tillægges afgørende betydning, og en sådan analyse ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen.

| (89) | Uanset ovenstående forholder det sig under alle omstændigheder sådan, at selv på basis af vekselkursen fra begyndelsen af RÅ2005 underbød importen fra Kina EF-erhvervsgrenens priser i betydeligt omfang. Den store underbudsmargen kan derfor ikke forklares med ændringen i vekselkursen mellem euroen og USD i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(89)

Uanset ovenstående forholder det sig under alle omstændigheder sådan, at selv på basis af vekselkursen fra begyndelsen af RÅ2005 underbød importen fra Kina EF-erhvervsgrenens priser i betydeligt omfang. Den store underbudsmargen kan derfor ikke forklares med ændringen i vekselkursen mellem euroen og USD i den betragtede periode.

| (90) | På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at styrkelsen af euroen i forhold til USD ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(90)

På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at styrkelsen af euroen i forhold til USD ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

5.3.5.   EF-erhvervsgrenens import

| (91) | Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen importerede MNG fra ikke-kinesiske forretningsmæssigt forbundne fabrikker uden for Fællesskabet, og at det havde en indvirkning på salget af de mængder MNG, der blev produceret i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(91)

Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen importerede MNG fra ikke-kinesiske forretningsmæssigt forbundne fabrikker uden for Fællesskabet, og at det havde en indvirkning på salget af de mængder MNG, der blev produceret i Fællesskabet.

| (92) | Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen omlagde salgsstrukturen/kanalerne i Fællesskabet efter erhvervelsen af Orsan. Næsten hele den mængde MNG, EF-erhvervsgrenen solgte på fællesskabsmarkedet i UP, var produceret af den eneste EF-producent. Salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(92)

Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen omlagde salgsstrukturen/kanalerne i Fællesskabet efter erhvervelsen af Orsan. Næsten hele den mængde MNG, EF-erhvervsgrenen solgte på fællesskabsmarkedet i UP, var produceret af den eneste EF-producent. Salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode.

| (93) | Visse interesserede parter fremførte endvidere, at EF-erhvervsgrenen eller andre selskaber i Ajinomoto-koncernen er forretningsmæssigt forbundet med kinesiske MNG-producenter, som eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet. Det hævdedes, at eksport til Fællesskabet fra de forretningsmæssigt forbundne selskaber forårsagede den skade, der er forvoldt EF-erhvervgrenen. Det hævdedes endvidere, at Ajinomoto-koncernen selv er ansvarlig for de kinesiske eksportørers prispolitik. |
| --- | --- |

(93)

Visse interesserede parter fremførte endvidere, at EF-erhvervsgrenen eller andre selskaber i Ajinomoto-koncernen er forretningsmæssigt forbundet med kinesiske MNG-producenter, som eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet. Det hævdedes, at eksport til Fællesskabet fra de forretningsmæssigt forbundne selskaber forårsagede den skade, der er forvoldt EF-erhvervgrenen. Det hævdedes endvidere, at Ajinomoto-koncernen selv er ansvarlig for de kinesiske eksportørers prispolitik.

| (94) | Undersøgelsen viste, at forbindelsen til et kinesisk selskab, som hævdedes at være forretningsmæssigt forbundet med Ajinomoto-koncernen, ophørte før UP. Endvidere viste selskabets eksportsalg til Fællesskabet i årene før UP sig at være af ubetydeligt omfang. I forbindelse med to andre kinesiske MNG-producenter, som var forretningsmæssigt forbundet med den eneste EF-producent, viste det sig, at deres eksport til Fællesskabet i UP var af ubetydeligt omfang. Det forhold, at Ajinomoto-gruppen kan have været ansvarlig for selskabernes prispolitik, blev ikke anset for relevant i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(94)

Undersøgelsen viste, at forbindelsen til et kinesisk selskab, som hævdedes at være forretningsmæssigt forbundet med Ajinomoto-koncernen, ophørte før UP. Endvidere viste selskabets eksportsalg til Fællesskabet i årene før UP sig at være af ubetydeligt omfang. I forbindelse med to andre kinesiske MNG-producenter, som var forretningsmæssigt forbundet med den eneste EF-producent, viste det sig, at deres eksport til Fællesskabet i UP var af ubetydeligt omfang. Det forhold, at Ajinomoto-gruppen kan have været ansvarlig for selskabernes prispolitik, blev ikke anset for relevant i denne forbindelse.

| (95) | Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den væsentlige skade, der er påført dem. |
| --- | --- |

(95)

Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den væsentlige skade, der er påført dem.

5.3.6.   Ny markedsordning for sukker

| (96) | Visse interesserede parters påstand om, at Fællesskabets nye markedsordning for sukker (og den deraf følgende stigning i sukkerpriserne) skulle have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, blev ikke bekræftet. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen drog fordel af langsigtede aftaler, som blev indgået en rum tid inden gennemførelsen af den nye ordning, og som sikrede en lav indkøbspris for sukker i det meste af den betragtede periode. I den anden halvdel af UP, efter gennemførelsen af den nye markedsordning for sukker, steg indkøbsprisen for sukker lidt, men virkningen blev delvis udlignet, fordi gæringsteknologien nu er blevet mere effektiv. Gæringsudbyttet steg i UP og er højt sammenlignet med, hvad kinesiske producenter opnår i gennemsnit. Det vil sige, at EF-producenter har brug for væsentligt mindre sukker pr. ton MNG end kinesiske producenter. |
| --- | --- |

(96)

Visse interesserede parters påstand om, at Fællesskabets nye markedsordning for sukker (og den deraf følgende stigning i sukkerpriserne) skulle have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, blev ikke bekræftet. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen drog fordel af langsigtede aftaler, som blev indgået en rum tid inden gennemførelsen af den nye ordning, og som sikrede en lav indkøbspris for sukker i det meste af den betragtede periode. I den anden halvdel af UP, efter gennemførelsen af den nye markedsordning for sukker, steg indkøbsprisen for sukker lidt, men virkningen blev delvis udlignet, fordi gæringsteknologien nu er blevet mere effektiv. Gæringsudbyttet steg i UP og er højt sammenlignet med, hvad kinesiske producenter opnår i gennemsnit. Det vil sige, at EF-producenter har brug for væsentligt mindre sukker pr. ton MNG end kinesiske producenter.

5.3.7.   Forskel på råmaterialer

| (97) | I Fællesskabet fremstilles MNG af sukkermelasse, mens det i Kina fremstilles af majs- eller risstivelse. Visse interesserede parter hævdede, at prisudviklingen for disse råmaterialer kunne have givet de kinesiske producenter en fordel. Sammenlignes omkostningerne til de råmaterialer, der er brug for til at fremstille den samme mængde MNG, viser det sig dog, at det er en fordel at producere MNG af melasse. Foreliggende oplysninger tyder endda på, at fordelen blev endnu større i UP på grund af den kraftige stigning i majspriserne, både internationalt og på det kinesiske marked. Men på grund af de kinesiske dumpingvarer gav denne fordel sig ikke udslag i en større markedsandel for MNG af melasse, fremstillet af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(97)

I Fællesskabet fremstilles MNG af sukkermelasse, mens det i Kina fremstilles af majs- eller risstivelse. Visse interesserede parter hævdede, at prisudviklingen for disse råmaterialer kunne have givet de kinesiske producenter en fordel. Sammenlignes omkostningerne til de råmaterialer, der er brug for til at fremstille den samme mængde MNG, viser det sig dog, at det er en fordel at producere MNG af melasse. Foreliggende oplysninger tyder endda på, at fordelen blev endnu større i UP på grund af den kraftige stigning i majspriserne, både internationalt og på det kinesiske marked. Men på grund af de kinesiske dumpingvarer gav denne fordel sig ikke udslag i en større markedsandel for MNG af melasse, fremstillet af EF-erhvervsgrenen.

| (98) | Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at forskellen på de råmaterialer, som EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina anvender, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(98)

Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at forskellen på de råmaterialer, som EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina anvender, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

5.4.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (99) | Ovenstående analyse har vist, at der var en omfattende stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina mellem RÅ2005 og UP, såvel som et højt prisunderbudsniveau i UP. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket bl.a. førte til store tab for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse. |
| --- | --- |

(99)

Ovenstående analyse har vist, at der var en omfattende stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina mellem RÅ2005 og UP, såvel som et højt prisunderbudsniveau i UP. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket bl.a. førte til store tab for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.

| (100) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(100)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

6.1.   Indledende bemærkning

| (101) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, råvareleverandørernes, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, råvareleverandørernes, importørernes og brugernes interesser.

6.2.   EF-erhvervsgren

6.2.1.   EF-erhvervsgrenens karakter og struktur

| (102) | EF-erhvervsgrenen består af en enkelt producent i Frankrig. Selskabet ejes af Ajinomoto-koncernen, som bl.a. er involveret i produktion og salg af MNG i hele verden. EF-erhvervsgrenen købte råmaterialerne af EF-leverandører, hvilket således havde en betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne. |
| --- | --- |

(102)

EF-erhvervsgrenen består af en enkelt producent i Frankrig. Selskabet ejes af Ajinomoto-koncernen, som bl.a. er involveret i produktion og salg af MNG i hele verden. EF-erhvervsgrenen købte råmaterialerne af EF-leverandører, hvilket således havde en betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne.

6.2.2.   Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger

| (103) | EF-erhvervsgrenen har siden RÅ2005 bestræbt sig på at investere i en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og kan derfor anses for at være levedygtig. Men på grund af dumpingimport er der forvoldt skade i form af en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgsprisen, hvilket har ført til store finansielle tab for EF-erhvervsgrenen. Det forventes, at mængden af MNG solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold, og at priserne på fællesskabsmarkedet også i et vist omfang vil stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau. |
| --- | --- |

(103)

EF-erhvervsgrenen har siden RÅ2005 bestræbt sig på at investere i en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og kan derfor anses for at være levedygtig. Men på grund af dumpingimport er der forvoldt skade i form af en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgsprisen, hvilket har ført til store finansielle tab for EF-erhvervsgrenen. Det forventes, at mængden af MNG solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold, og at priserne på fællesskabsmarkedet også i et vist omfang vil stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau.

| (104) | Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten. |
| --- | --- |

(104)

Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.

| (105) | EF-erhvervsgrenen led som nævnt væsentlig skade på grund af dumpingimporten med oprindelse i Kina. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret, og de positive virkninger af de senere års investeringer vil således blive undermineret. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare. |
| --- | --- |

(105)

EF-erhvervsgrenen led som nævnt væsentlig skade på grund af dumpingimporten med oprindelse i Kina. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret, og de positive virkninger af de senere års investeringer vil således blive undermineret. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.

| (106) | Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(106)

Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.

6.3.   Importører

| (107) | Tre importører i alt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og alle var imod indførelse af antidumpingforanstaltninger. Disse importører tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet og ca. 19 % af forbruget af MNG i Fællesskabet i UP. |
| --- | --- |

(107)

Tre importører i alt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og alle var imod indførelse af antidumpingforanstaltninger. Disse importører tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet og ca. 19 % af forbruget af MNG i Fællesskabet i UP.

| (108) | På baggrund af de foreløbige resultater er det blevet konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en ubetydelig indvirkning på to af de samarbejdende importører. For så vidt angår den tredje, ser MNG i første omgang ud til at tegne sig for 7-12 % af importørens omsætning. Under fem arbejdstagere i selskabet beskæftiger sig direkte med MNG-delen af selskabets aktiviteter. Selskabets fortjeneste ved salg af MNG er ringe. På baggrund heraf burde indførelsen af antidumpingtold ikke få en ubetydelig indvirkning. Men indførelsen af foranstaltninger forventes at medføre en stigning i priserne for MNG (fra alle kilder) på fællesskabsmarkedet. Importøren burde derfor kunne overføre hele eller næsten hele den stigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, uden nogen væsentlig indvirkning på den samlede fortjeneste. |
| --- | --- |

(108)

På baggrund af de foreløbige resultater er det blevet konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en ubetydelig indvirkning på to af de samarbejdende importører. For så vidt angår den tredje, ser MNG i første omgang ud til at tegne sig for 7-12 % af importørens omsætning. Under fem arbejdstagere i selskabet beskæftiger sig direkte med MNG-delen af selskabets aktiviteter. Selskabets fortjeneste ved salg af MNG er ringe. På baggrund heraf burde indførelsen af antidumpingtold ikke få en ubetydelig indvirkning. Men indførelsen af foranstaltninger forventes at medføre en stigning i priserne for MNG (fra alle kilder) på fællesskabsmarkedet. Importøren burde derfor kunne overføre hele eller næsten hele den stigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, uden nogen væsentlig indvirkning på den samlede fortjeneste.

| (109) | Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for importørerne. |
| --- | --- |

(109)

Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for importørerne.

6.4.   Brugere

| (110) | Fire brugerselskaber i alt, som tegner sig for 18 % af importen af MNG fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Selskaberne er aktive inden for fødevareforarbejdnings- og kosmetikindustrien. |
| --- | --- |

(110)

Fire brugerselskaber i alt, som tegner sig for 18 % af importen af MNG fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Selskaberne er aktive inden for fødevareforarbejdnings- og kosmetikindustrien.

| (111) | To af de samarbejdende brugere beskæftiger sig med fødevareforarbejdning. Disse to selskaber tegnede sig sammenlagt for ca. 17 % af importen af MNG fra Kina i UP. Det skal bemærkes, at begge selskaber også får betydelige mængder fra EF-erhvervsgrenen samt fra andre kilder. Det skal også bemærkes, at MNG-relaterede aktiviteter kun tegner sig for en beskeden del af begge selskabers samlede aktiviteter. For så vidt angår et af selskaberne, som kun importerede meget små mængder MNG fra Kina i UP, vil indførelsen af foranstaltninger få en ubetydelig indvirkning. For så vidt angår det andet selskab, vil indvirkningen af den eventuelle indførelse af foranstaltninger blive undersøgt nærmere. |
| --- | --- |

(111)

To af de samarbejdende brugere beskæftiger sig med fødevareforarbejdning. Disse to selskaber tegnede sig sammenlagt for ca. 17 % af importen af MNG fra Kina i UP. Det skal bemærkes, at begge selskaber også får betydelige mængder fra EF-erhvervsgrenen samt fra andre kilder. Det skal også bemærkes, at MNG-relaterede aktiviteter kun tegner sig for en beskeden del af begge selskabers samlede aktiviteter. For så vidt angår et af selskaberne, som kun importerede meget små mængder MNG fra Kina i UP, vil indførelsen af foranstaltninger få en ubetydelig indvirkning. For så vidt angår det andet selskab, vil indvirkningen af den eventuelle indførelse af foranstaltninger blive undersøgt nærmere.

| (112) | For så vidt angår de to andre samarbejdende brugere, kunne det konstateres, at de kun tegnede sig for ca. 1 % af importen fra Kina i UP. Derfor blev indførelsen af antidumpingforanstaltninger anset for ikke at ville få en væsentlig indvirkning på selskabernes finansielle situation. |
| --- | --- |

(112)

For så vidt angår de to andre samarbejdende brugere, kunne det konstateres, at de kun tegnede sig for ca. 1 % af importen fra Kina i UP. Derfor blev indførelsen af antidumpingforanstaltninger anset for ikke at ville få en væsentlig indvirkning på selskabernes finansielle situation.

| (113) | Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne. |
| --- | --- |

(113)

Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.

6.5.   Leverandører af råmaterialer

| (114) | To leverandører besvarede spørgeskemaet og støttede indførelsen af antidumpingforanstaltninger. En af dem er leverandør af råmaterialer, dvs. sukkermelasse, til EF-erhvervsgrenen. Den sukkermelasse, som dette selskab leverer til EF-erhvervsgrenen, tegner sig for ca. 5 % af selskabets omsætning. Hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er der som anført ovenfor risiko for, at EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt bringes i fare. Skulle det ske, ville det få en tydelig negativ indvirkning på den situation, som leverandørerne af råmaterialer til EF-erhvervsgrenen befinder sig i. |
| --- | --- |

(114)

To leverandører besvarede spørgeskemaet og støttede indførelsen af antidumpingforanstaltninger. En af dem er leverandør af råmaterialer, dvs. sukkermelasse, til EF-erhvervsgrenen. Den sukkermelasse, som dette selskab leverer til EF-erhvervsgrenen, tegner sig for ca. 5 % af selskabets omsætning. Hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er der som anført ovenfor risiko for, at EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt bringes i fare. Skulle det ske, ville det få en tydelig negativ indvirkning på den situation, som leverandørerne af råmaterialer til EF-erhvervsgrenen befinder sig i.

| (115) | For så vidt angår den anden leverandør, vil spørgsmålet blive undersøgt nærmere efter indførelsen af foreløbige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(115)

For så vidt angår den anden leverandør, vil spørgsmålet blive undersøgt nærmere efter indførelsen af foreløbige foranstaltninger.

| (116) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel efter råmaterialer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning. |
| --- | --- |

(116)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel efter råmaterialer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning.

6.6.   Konkurrence og handelsforvridende virkninger

| (117) | Visse interesserede parter hævdede, at Ajinomoto-koncernen muligvis ikke blot havde en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet, men også på verdensmarkedet. De anførte, at når man ser bort fra kinesiske konkurrenter, har Ajinomoto-koncernen i realiteten monopol på produktion af MNG på verdensplan. Det skal dog fremhæves, at på baggrund af oplysninger fra en af de interesserede parter, som fremsatte denne påstand, tegner ikke-kinesisk og ikke-Ajinomoto-relateret produktion af MNG sig stadig for over 500 000 tons (hvilket er mere end Ajinomoto-koncernens samlede produktion af MNG). |
| --- | --- |

(117)

Visse interesserede parter hævdede, at Ajinomoto-koncernen muligvis ikke blot havde en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet, men også på verdensmarkedet. De anførte, at når man ser bort fra kinesiske konkurrenter, har Ajinomoto-koncernen i realiteten monopol på produktion af MNG på verdensplan. Det skal dog fremhæves, at på baggrund af oplysninger fra en af de interesserede parter, som fremsatte denne påstand, tegner ikke-kinesisk og ikke-Ajinomoto-relateret produktion af MNG sig stadig for over 500 000 tons (hvilket er mere end Ajinomoto-koncernens samlede produktion af MNG).

| (118) | For så vidt angår situationen på fællesskabsmarkedet i tilfælde af antidumpingforanstaltninger vil de berørte eksporterende producenter i Kina — i betragtning af deres stærke markedsposition — sandsynligvis blive ved med at sælge deres varer, dog ikke til dumpingpriser. Det er også sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på fællesskabsmarkedet, herunder producenterne i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien og Taiwan. Det bør fremhæves, at i begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen fra disse kilder sig for 31,4 % af fællesskabsmarkedet, og der var tale om en betydelig nedgang på grund af dumpingimporten fra Kina. Brugerne ville derfor sandsynligvis fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af MNG. Uden foranstaltninger vil EF-erhvervsgrenens fremtid dog blive sat på spil, og dens forsvinden ville i høj grad reducere konkurrencen på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(118)

For så vidt angår situationen på fællesskabsmarkedet i tilfælde af antidumpingforanstaltninger vil de berørte eksporterende producenter i Kina — i betragtning af deres stærke markedsposition — sandsynligvis blive ved med at sælge deres varer, dog ikke til dumpingpriser. Det er også sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på fællesskabsmarkedet, herunder producenterne i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien og Taiwan. Det bør fremhæves, at i begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen fra disse kilder sig for 31,4 % af fællesskabsmarkedet, og der var tale om en betydelig nedgang på grund af dumpingimporten fra Kina. Brugerne ville derfor sandsynligvis fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af MNG. Uden foranstaltninger vil EF-erhvervsgrenens fremtid dog blive sat på spil, og dens forsvinden ville i høj grad reducere konkurrencen på fællesskabsmarkedet.

6.7.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (119) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(119)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.

7.   FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

7.1.   Skadestærskel

| (120) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(120)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (121) | Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(121)

Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen.

| (122) | Da EF-erhvervsgrenen led finansielle tab i hele den betragtede periode, blev den fortjeneste, der kunne have været opnået uden dumpingimporten, baseret på de fortjenstmargener for samme vare, som blev opnået i den betragtede periode af MNG-producenter i lande uden dumpingimport fra Kina (dvs. Taiwan og Thailand). På det grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(122)

Da EF-erhvervsgrenen led finansielle tab i hele den betragtede periode, blev den fortjeneste, der kunne have været opnået uden dumpingimporten, baseret på de fortjenstmargener for samme vare, som blev opnået i den betragtede periode af MNG-producenter i lande uden dumpingimport fra Kina (dvs. Taiwan og Thailand). På det grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (123) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(123)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (124) | Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(124)

Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (125) | Der foreslås følgende antidumpingtold:








  Selskab | Skadestærskel | Dumpingmargen | Antidumping toldsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Alle andre selskaber | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Der foreslås følgende antidumpingtold:

Selskab

Skadestærskel

Dumpingmargen

Antidumping toldsats

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Alle andre selskaber

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (126) | Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater — |
| --- | --- |

(126)

Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-kode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:

| Selskab | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 | A884 |
| Alle andre selskaber | 39,7 | A999 |

Selskab

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5

A884

Alle andre selskaber

39,7

A999

3.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

2.   I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 206 af 5.9.2007, s. 20.

2

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/31

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 493/2008

af 2. juni 2008

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde I og II (norske farvande) fra fartøjer, der fører portugisisk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) er der fastsat kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) er der fastsat kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2007 (EUT L 192 af 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11). Berigtiget i EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | PRT |
| Bestand | COD/1N2AB. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | Norske farvande i ICES-underområde I og II |
| Dato | 26.3.2008 |

Nr.

04/T&Q

Medlemsstat

PRT

Bestand

COD/1N2AB.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

Norske farvande i ICES-underområde I og II

Dato

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 494/2008

af 2. juni 2008

om forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde VI, EF-farvande i ICES-afsnit V b og EF-farvande og internationale farvande i ICES-underområde XII og XIV fra fartøjer, der fører fransk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2007 (EUT L 192 af 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11). Berigtiget i EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | FRA |
| Bestand | COD/561214 |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | VI, V b (EF-farvande), EF-farvande og internationale farvande i XII og XIV |
| Dato | 6.5.2008 |

Nr.

05/T&Q

Medlemsstat

FRA

Bestand

COD/561214

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

VI, V b (EF-farvande), EF-farvande og internationale farvande i XII og XIV

Dato

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 495/2008

af 2. juni 2008

om forbud mod fiskeri efter blåhvilling i EF-farvande og internationale farvande i ICES-område I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d, VIII e, XII og XIV fra fartøjer, der fører spansk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) er der fastsat kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) er der fastsat kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2007 (EUT L 192 af 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1967/2006 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11). Berigtiget i EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | ESP |
| Bestand | WHB/1X14 |
| Art | Blåhvilling (Micromesistius poutassou) |
| Område | EF-farvande og internationale farvande i ICES-område I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d, VIII e, XII og XIV |
| Dato | 29.4.2008 |

Nr.

06/T&Q

Medlemsstat

ESP

Bestand

WHB/1X14

Art

Blåhvilling (Micromesistius poutassou)

Område

EF-farvande og internationale farvande i ICES-område I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d, VIII e, XII og XIV

Dato

29.4.2008

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/37

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. november 2007

om Italiens statsstøtte C 36/A/06 (ex NN 38/06) til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche

(meddelt under nummer K(2007) 5400)

(Kun den italienske tekst er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2008/408/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Som led i sag C 13/06 (ex N 587/05 — Nedsat takst for levering af elektricitet til energiintensive virksomheder på Sardinien) er Kommissionen blevet bekendt med, at to foranstaltninger vedrørende levering af elektricitet til nedsat takst, er blevet forlænget. Forlængelsen er blevet givet i medfør af artikel 11, stk. 11, i lovdekret nr. 35/2005, der er omsat til lov nr. 80 af 14. maj 2005 (i det følgende benævnt »lov nr. 80/2005«) og er sat i kraft uden forhåndsanmeldelse til Kommissionen. Der er ydet støtte til den aluminiums-producerende virksomhed Alcoa og de tre virksomheder, der har efterfulgt Terni-selskabet, dvs. Terni Acciai Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche og Cementir (i det følgende benævnt »Terni-virksomhederne«). |
| --- | --- |

(1)

Som led i sag C 13/06 (ex N 587/05 — Nedsat takst for levering af elektricitet til energiintensive virksomheder på Sardinien) er Kommissionen blevet bekendt med, at to foranstaltninger vedrørende levering af elektricitet til nedsat takst, er blevet forlænget. Forlængelsen er blevet givet i medfør af artikel 11, stk. 11, i lovdekret nr. 35/2005, der er omsat til lov nr. 80 af 14. maj 2005 (i det følgende benævnt »lov nr. 80/2005«) og er sat i kraft uden forhåndsanmeldelse til Kommissionen. Der er ydet støtte til den aluminiums-producerende virksomhed Alcoa og de tre virksomheder, der har efterfulgt Terni-selskabet, dvs. Terni Acciai Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche og Cementir (i det følgende benævnt »Terni-virksomhederne«).

| (2) | Ved brev af 23. december 2005 anmodede Kommissionen de italienske myndigheder om oplysninger; disse svarede ved brev af 24. februar 2006. De italienske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger den 2. marts 2006 og den 27. april 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 23. december 2005 anmodede Kommissionen de italienske myndigheder om oplysninger; disse svarede ved brev af 24. februar 2006. De italienske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger den 2. marts 2006 og den 27. april 2006.

| (3) | Ved brev af 19. juli 2006 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure over for begge støtteordninger (sag C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 19. juli 2006 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure over for begge støtteordninger (sag C 36/06).

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede de berørte parter til at fremlægge eventuelle bemærkninger til den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede de berørte parter til at fremlægge eventuelle bemærkninger til den pågældende foranstaltning.

| (5) | Italien fremlagde sine bemærkninger ved brev af 25. oktober 2006. Der blev fremsendt uddybende oplysninger ved brev af 9. november 2006 og 7. december 2006. |
| --- | --- |

(5)

Italien fremlagde sine bemærkninger ved brev af 25. oktober 2006. Der blev fremsendt uddybende oplysninger ved brev af 9. november 2006 og 7. december 2006.

| (6) | Kommissionen sendte de italienske myndigheder de bemærkninger, der var indløbet fra de berørte tredjeparter, for at indhente disses svar herpå. Italiens bemærkninger blev modtaget ved brev af 22. december 2006. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte de italienske myndigheder de bemærkninger, der var indløbet fra de berørte tredjeparter, for at indhente disses svar herpå. Italiens bemærkninger blev modtaget ved brev af 22. december 2006.

| (7) | Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 20. februar; disse indløb fra de italienske myndigheder ved brev af 16. april 2007, 10. maj 2007 og 14. maj 2007. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 20. februar; disse indløb fra de italienske myndigheder ved brev af 16. april 2007, 10. maj 2007 og 14. maj 2007.

| (8) | Den 18. september blev sagen opdelt i del A, der vedrører de tre virksomheder, der er resultatet af opdelingen af Terni-selskabet (Terni-virksomhederne), og del B, der vedrører Alcoa. Nærværende beslutning vedrører udelukkende forlængelsen af den afgiftsnedsættelse, der var givet Terni-virksomhederne. |
| --- | --- |

(8)

Den 18. september blev sagen opdelt i del A, der vedrører de tre virksomheder, der er resultatet af opdelingen af Terni-selskabet (Terni-virksomhederne), og del B, der vedrører Alcoa. Nærværende beslutning vedrører udelukkende forlængelsen af den afgiftsnedsættelse, der var givet Terni-virksomhederne.

| (9) | Korrespondancen omkring den del af sagen, der vedrører Alcoa, vil ikke blive gengivet i nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(9)

Korrespondancen omkring den del af sagen, der vedrører Alcoa, vil ikke blive gengivet i nærværende beslutning.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (10) | Artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 indeholder bestemmelser om en forlængelse af to foranstaltninger, hvorved den generelle eltakst nedsættes. De ved disse to foranstaltninger begunstigede virksomheder er af forskellig art og vil derfor blive behandlet hver for sig; der er tale om den aluminiums-producerende virksomhed Alcoa på den ene side, og de tre Terni-virksomheder på den anden side. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 indeholder bestemmelser om en forlængelse af to foranstaltninger, hvorved den generelle eltakst nedsættes. De ved disse to foranstaltninger begunstigede virksomheder er af forskellig art og vil derfor blive behandlet hver for sig; der er tale om den aluminiums-producerende virksomhed Alcoa på den ene side, og de tre Terni-virksomheder på den anden side.

| (11) | Italien nationaliserede landets elsektor ved lov nr. 1643 af 6. december 1962 (i det følgende benævnt »nationaliseringsloven«). Loven medførte, at de elværker, der eksisterede på det pågældende tidspunkt, overgik til det nyoprettede statsselskab ENEL, som fik monopol på fremstilling, distribution og levering af elektricitet. |
| --- | --- |

(11)

Italien nationaliserede landets elsektor ved lov nr. 1643 af 6. december 1962 (i det følgende benævnt »nationaliseringsloven«). Loven medførte, at de elværker, der eksisterede på det pågældende tidspunkt, overgik til det nyoprettede statsselskab ENEL, som fik monopol på fremstilling, distribution og levering af elektricitet.

| (12) | På nationaliseringstidspunktet var Terni-selskabet en statsvirksomhed, som fremstillede stål, kemikalier og cement. Staten havde en majoritetsandel af kapitalen via det offentlige holdingselskab IRI og den statsejede Finsider-gruppe og dermed den egentlige kontrol over selskabet. Endvidere ejede og drev Terni-selskabet et vandkraftværk. Størsteparten af den producerede elektricitet blev anvendt til selskabets egne fremstillingsprocesser. |
| --- | --- |

(12)

På nationaliseringstidspunktet var Terni-selskabet en statsvirksomhed, som fremstillede stål, kemikalier og cement. Staten havde en majoritetsandel af kapitalen via det offentlige holdingselskab IRI og den statsejede Finsider-gruppe og dermed den egentlige kontrol over selskabet. Endvidere ejede og drev Terni-selskabet et vandkraftværk. Størsteparten af den producerede elektricitet blev anvendt til selskabets egne fremstillingsprocesser.

| (13) | Ifølge den generelle regel i nationaliseringsloven var virksomheder, hvis elproduktion hovedsageligt anvendtes til eget forbrug (»egenproducenter«), undtaget fra nationaliseringen af elsektoren, og disse virksomheder kunne således beholde deres elproduktionsanlæg (3). Men Terni-selskabets vandkraft-anlæg blev nationaliseret, uanset om der var tale om et selskab med egenproduktion, fordi selskabet havde strategisk betydning for landets elforsyning. Selskabets overdragelse til ENEL var en følge af bestemmelserne i nationaliseringslovens artikel 4, stk. 5, fjerde led. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge den generelle regel i nationaliseringsloven var virksomheder, hvis elproduktion hovedsageligt anvendtes til eget forbrug (»egenproducenter«), undtaget fra nationaliseringen af elsektoren, og disse virksomheder kunne således beholde deres elproduktionsanlæg (3). Men Terni-selskabets vandkraft-anlæg blev nationaliseret, uanset om der var tale om et selskab med egenproduktion, fordi selskabet havde strategisk betydning for landets elforsyning. Selskabets overdragelse til ENEL var en følge af bestemmelserne i nationaliseringslovens artikel 4, stk. 5, fjerde led.

| (14) | Ved præsidentdekret nr. 1165/63 fik selskabet tilkendt en godtgørelse for overdragelsen af elproduktionsanlægget. Godtgørelsen blev ydet i form af en eltakstnedsættelse i tidsrummet 1963-1992. |
| --- | --- |

(14)

Ved præsidentdekret nr. 1165/63 fik selskabet tilkendt en godtgørelse for overdragelsen af elproduktionsanlægget. Godtgørelsen blev ydet i form af en eltakstnedsættelse i tidsrummet 1963-1992.

| (15) | I 1964 blev Terni-selskabet opdelt i tre virksomheder, nærmere betegnet Terni Acciai Speciali som fremstiller stål, Nuova Terni Industrie Chimiche, der fremstiller kemikalier og Cementir, der fremstiller cement. Disse selskaber blev senere privatiseret og henhører nu under ThyssenKrupp, Norsk Hydro og Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

I 1964 blev Terni-selskabet opdelt i tre virksomheder, nærmere betegnet Terni Acciai Speciali som fremstiller stål, Nuova Terni Industrie Chimiche, der fremstiller kemikalier og Cementir, der fremstiller cement. Disse selskaber blev senere privatiseret og henhører nu under ThyssenKrupp, Norsk Hydro og Caltagirone.

| (16) | Som allerede anført under punkt 1 i denne beslutning, vil de tre virksomheder, der var resultatet af omdannelsen af Terni-selskabet i det følgende blive omtalt som »Terni-virksomhederne«, medens det oprindelige selskab vil blive omtalt som »Terni-selskabet«. Den takst, der først var gældende for Terni-selskabet og senere for de selskaber, der indtrådte i dets rettigheder, vil blive omtalt som »Terni-taksten«. |
| --- | --- |

(16)

Som allerede anført under punkt 1 i denne beslutning, vil de tre virksomheder, der var resultatet af omdannelsen af Terni-selskabet i det følgende blive omtalt som »Terni-virksomhederne«, medens det oprindelige selskab vil blive omtalt som »Terni-selskabet«. Den takst, der først var gældende for Terni-selskabet og senere for de selskaber, der indtrådte i dets rettigheder, vil blive omtalt som »Terni-taksten«.

| (17) | Takstnedsættelsen videreførtes for de tre Terni-virksomheder på samme vilkår. ThyssenKrupp er den virksomhed, som ordningen har begunstiget mest med hensyn til subsidierede elmængder, både absolut og proportionelt i forhold til virksomheden samlede elforbrug. |
| --- | --- |

(17)

Takstnedsættelsen videreførtes for de tre Terni-virksomheder på samme vilkår. ThyssenKrupp er den virksomhed, som ordningen har begunstiget mest med hensyn til subsidierede elmængder, både absolut og proportionelt i forhold til virksomheden samlede elforbrug.

| (18) | Takstnedsættelsen havde samme varighed, som de italienske vandkraft-koncessioner (4) havde generelt, idet disse var berammet til at udløbe i 1992. Terni-selskabets vandkraftkoncession havde en helt exceptionel varighed på 60 år (mod normalt 30), idet den var fastsat til at udløbe sidst i 1980'erne. |
| --- | --- |

(18)

Takstnedsættelsen havde samme varighed, som de italienske vandkraft-koncessioner (4) havde generelt, idet disse var berammet til at udløbe i 1992. Terni-selskabets vandkraftkoncession havde en helt exceptionel varighed på 60 år (mod normalt 30), idet den var fastsat til at udløbe sidst i 1980'erne.

| (19) | I 1991 forlængede Italien de eksisterende vandkraftkoncessioner til 2001; dette skete ved lov nr. 9 af 9. januar 1991 om bestemmelser til gennemførelse af den nye nationale energiplan: institutionelle aspekter, vandkraftværker og elnet, hydrocarboner og jordvarme, egenproduktion og skattebestemmelser (i det følgende benævnt »lov nr. 9/1991«). Italien forlængede også Terni-virksomhedernes takstnedsættelse til 2001, jf. artikel 20, stk. 4, i samme lov. Hensigten var, at der over de næste 6 år skulle ske en gradvis nedtrapning (udfasning) af subsidierede elmængder til Terni-virksomhederne, således at skattefordelen ville være afviklet ved udgangen af 2007. |
| --- | --- |

(19)

I 1991 forlængede Italien de eksisterende vandkraftkoncessioner til 2001; dette skete ved lov nr. 9 af 9. januar 1991 om bestemmelser til gennemførelse af den nye nationale energiplan: institutionelle aspekter, vandkraftværker og elnet, hydrocarboner og jordvarme, egenproduktion og skattebestemmelser (i det følgende benævnt »lov nr. 9/1991«). Italien forlængede også Terni-virksomhedernes takstnedsættelse til 2001, jf. artikel 20, stk. 4, i samme lov. Hensigten var, at der over de næste 6 år skulle ske en gradvis nedtrapning (udfasning) af subsidierede elmængder til Terni-virksomhederne, således at skattefordelen ville være afviklet ved udgangen af 2007.

| (20) | Lov nr. 9/1991 indeholdt forskellige bestemmelser, hvoraf nogle vedrørte statsstøtte. Lov nr. 9/1991 blev derfor anmeldt til Kommissionen sammen med lov nr. 10/1991 (bestemmelser til gennemførelse af den nationale energiplan med henblik på en rationel energiudnyttelse, energibesparelser og udvikling af vedvarende energikilder). Kommissionen erklærede i 1991, at den statsstøtte, der indførtes ved disse to love, var forenelig med fællesmarkedet ifølge statsstøttebestemmelserne (5). |
| --- | --- |

(20)

Lov nr. 9/1991 indeholdt forskellige bestemmelser, hvoraf nogle vedrørte statsstøtte. Lov nr. 9/1991 blev derfor anmeldt til Kommissionen sammen med lov nr. 10/1991 (bestemmelser til gennemførelse af den nationale energiplan med henblik på en rationel energiudnyttelse, energibesparelser og udvikling af vedvarende energikilder). Kommissionen erklærede i 1991, at den statsstøtte, der indførtes ved disse to love, var forenelig med fællesmarkedet ifølge statsstøttebestemmelserne (5).

| (21) | Vilkårene for Terni-selskabets takstnedsættelse var fastsat i artikel 6, 7 og 8 i præsidentdekret nr. 1165/63 (overdragelse til Ente Nazionale af de aktiver, der anvendes i forbindelse med de aktiviteter, der omhandles i artikel 1, stk. 1, i lov nr. 1643 af 6. december 1962, og som varetages af »Terni-società per l'Industria e l'Elettricità, S.p.A« (i det følgende benævnt »DPR 1165/1963«). Det blev fastsat i dekretet, at ENEL skulle yde Terni-selskabet en fast elmængde (1 025 000 MWh om året) svarende til selskabets forbrug i 1961, plus en ekstramængde (595 000 MWh om året) svarende til det forventede ekstraforbrug, der ville blive resultatet af forskellige investeringer, som var indledt, men endnu ikke afsluttet i 1962. |
| --- | --- |

(21)

Vilkårene for Terni-selskabets takstnedsættelse var fastsat i artikel 6, 7 og 8 i præsidentdekret nr. 1165/63 (overdragelse til Ente Nazionale af de aktiver, der anvendes i forbindelse med de aktiviteter, der omhandles i artikel 1, stk. 1, i lov nr. 1643 af 6. december 1962, og som varetages af »Terni-società per l'Industria e l'Elettricità, S.p.A« (i det følgende benævnt »DPR 1165/1963«). Det blev fastsat i dekretet, at ENEL skulle yde Terni-selskabet en fast elmængde (1 025 000 MWh om året) svarende til selskabets forbrug i 1961, plus en ekstramængde (595 000 MWh om året) svarende til det forventede ekstraforbrug, der ville blive resultatet af forskellige investeringer, som var indledt, men endnu ikke afsluttet i 1962.

| (22) | Ved beregningen af prisnedsættelsen foretog man en sammenligning af to alternative metoder og valgte den metode, der var mest gunstig for selskabet:






  a) | 1. alternativ byggede på gennemsnittet af de elpriser, som Terni-selskabets produktionsgren betalte til Terni-selskabets vandkraftgren (svarende til Terni-vandkraftværkets produktionsomkostninger). |
| --- | --- | --- |

(22)

Ved beregningen af prisnedsættelsen foretog man en sammenligning af to alternative metoder og valgte den metode, der var mest gunstig for selskabet:

a)

1. alternativ byggede på gennemsnittet af de elpriser, som Terni-selskabets produktionsgren betalte til Terni-selskabets vandkraftgren (svarende til Terni-vandkraftværkets produktionsomkostninger).

| b) | 2. alternativ byggede på den referencepris, som ENEL ville anvende på en kunde med samme profil (en egenproducerende virksomhed) som Terni-selskabet. |
| --- | --- |

b)

2. alternativ byggede på den referencepris, som ENEL ville anvende på en kunde med samme profil (en egenproducerende virksomhed) som Terni-selskabet.

| (23) | I praksis blev første metode anvendt til år 2000, dvs. indtil de ændringer i den italienske takststruktur, der fulgte med liberaliseringen af elmarkedet, gjorde det nødvendigt at gå over til den anden metode. |
| --- | --- |

(23)

I praksis blev første metode anvendt til år 2000, dvs. indtil de ændringer i den italienske takststruktur, der fulgte med liberaliseringen af elmarkedet, gjorde det nødvendigt at gå over til den anden metode.

| (24) | I 1997 gennemførtes der en revision af takststrukturen ved indførelse af en takststruktur baseret på to elementer: element A, der repræsenterer de faste omkostninger og de generelle omkostninger, og element B, der afspejler de variable omkostninger. Fra og med den 1. januar 2000 har Terni-taksten taget form af en godtgørelsesandel (componente compensativa), der beregnes som summen af alle de takstelementer, som Terni-selskabet ikke skal betale i kraft af sin status som (virtuel) egenproducent (dvs. hele B-elementet og en del af A-elementet). Dette svarer til den anden af de to alternative metoder, der omhandles i DPR 1165/1963. |
| --- | --- |

(24)

I 1997 gennemførtes der en revision af takststrukturen ved indførelse af en takststruktur baseret på to elementer: element A, der repræsenterer de faste omkostninger og de generelle omkostninger, og element B, der afspejler de variable omkostninger. Fra og med den 1. januar 2000 har Terni-taksten taget form af en godtgørelsesandel (componente compensativa), der beregnes som summen af alle de takstelementer, som Terni-selskabet ikke skal betale i kraft af sin status som (virtuel) egenproducent (dvs. hele B-elementet og en del af A-elementet). Dette svarer til den anden af de to alternative metoder, der omhandles i DPR 1165/1963.

| (25) | Den gradvise reduktion af de elmængder, der blev ydet til Terni-virksomhederne til nedsat takst i udfasningsperioden (2002-2007), fremgår af følgende skema:







  År | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Den gradvise reduktion af de elmængder, der blev ydet til Terni-virksomhederne til nedsat takst i udfasningsperioden (2002-2007), fremgår af følgende skema:

År

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Italien fastsatte ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, at udfasningen skulle standses, og at afgiftsnedsættelsen på ny skulle forlænges, frem til 2010. Ved artikel 11, stk. 13, i samme lov blev det fastsat, at foranstaltningen skulle anvendes fra 1. januar 2005. Kort tid efter blev vandkraftkoncessionerne generelt forlænget til 2020 (6). |
| --- | --- |

(26)

Italien fastsatte ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, at udfasningen skulle standses, og at afgiftsnedsættelsen på ny skulle forlænges, frem til 2010. Ved artikel 11, stk. 13, i samme lov blev det fastsat, at foranstaltningen skulle anvendes fra 1. januar 2005. Kort tid efter blev vandkraftkoncessionerne generelt forlænget til 2020 (6).

| (27) | Denne anden forlængelse af takstnedsættelsen, der er årsagen til, at Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i traktatens artikel 88, stk. 2, er genstanden for denne beslutning. |
| --- | --- |

(27)

Denne anden forlængelse af takstnedsættelsen, der er årsagen til, at Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i traktatens artikel 88, stk. 2, er genstanden for denne beslutning.

| (28) | Det er fastsat ved lov nr. 80/2005, at Terni-virksomhederne indtil 2010 har ret til samme behandling, som de havde pr. 31. december 2004, for så vidt angår mængder (i alt 926 GWh til de tre selskaber) og priser (1,32 eurocent/kWh). De leverede elmængder fordeler sig i dag således: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % og Cementir 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Det er fastsat ved lov nr. 80/2005, at Terni-virksomhederne indtil 2010 har ret til samme behandling, som de havde pr. 31. december 2004, for så vidt angår mængder (i alt 926 GWh til de tre selskaber) og priser (1,32 eurocent/kWh). De leverede elmængder fordeler sig i dag således: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % og Cementir 4 %.

| (29) | Ifølge AEEG's fortolkning indebærer lov nr. 80/2005 endvidere en indekseringsordning, hvoraf følger at den nedsatte takst den 1. januar 2006 hvert år justeres i takt med de prisstigninger, der registreres på de europæiske energibørser i Amsterdam og Frankfurt, dog højst 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Ifølge AEEG's fortolkning indebærer lov nr. 80/2005 endvidere en indekseringsordning, hvoraf følger at den nedsatte takst den 1. januar 2006 hvert år justeres i takt med de prisstigninger, der registreres på de europæiske energibørser i Amsterdam og Frankfurt, dog højst 4 %.

| (30) | Takstnedsættelsen blev oprindelig forvaltet og afholdt af det statsejede ENEL-selskab, som havde monopol på produktion, transmission, indførsel, distribution og levering af elektricitet i Italien. |
| --- | --- |

(30)

Takstnedsættelsen blev oprindelig forvaltet og afholdt af det statsejede ENEL-selskab, som havde monopol på produktion, transmission, indførsel, distribution og levering af elektricitet i Italien.

| (31) | I takt med at elmarkedet blev liberaliseret i 2002, og ENEL's monopolposition efterhånden blev afviklet, overgik den finansielle byrde i forbindelse med taktnedsættelsesordningerne fra ENEL til alle elforbrugere (7). Godtgørelsen til Terni-virksomhederne blev forskudsvis udredt af eldistributionsselskaberne, som derefter fik deres forskud dækket af den statsejede Cassa Con guaglio per il settore elettrico (i det følgende benævnt »Cassa Conguaglio«), der opkræver en parafiskal afgift via eltakstens A4-komponent, der figurerer som en af omkostningsposterne på lysregningen. |
| --- | --- |

(31)

I takt med at elmarkedet blev liberaliseret i 2002, og ENEL's monopolposition efterhånden blev afviklet, overgik den finansielle byrde i forbindelse med taktnedsættelsesordningerne fra ENEL til alle elforbrugere (7). Godtgørelsen til Terni-virksomhederne blev forskudsvis udredt af eldistributionsselskaberne, som derefter fik deres forskud dækket af den statsejede Cassa Con guaglio per il settore elettrico (i det følgende benævnt »Cassa Conguaglio«), der opkræver en parafiskal afgift via eltakstens A4-komponent, der figurerer som en af omkostningsposterne på lysregningen.

| (32) | I 2004 besluttede AEEG, at hele den administrative forvaltning af takstnedsættelsesordningerne skulle overgå til Cassa Conguaglio (8). Siden september 2004 har Terni-virksomhederne således betalt markedsprisen for de elmængder, de køber (på det frie marked), hvorefter Cassa Conguaglio betaler dem forskellen mellem den betalte pris og den nedsatte pris, selskaberne har ret til (udligningskomponenten), minus omkostningerne i forbindelse med transport, måling og salg. Omkostningerne betales af de italienske elforbrugere via den under punkt 31 nævnte parafiskale afgift. |
| --- | --- |

(32)

I 2004 besluttede AEEG, at hele den administrative forvaltning af takstnedsættelsesordningerne skulle overgå til Cassa Conguaglio (8). Siden september 2004 har Terni-virksomhederne således betalt markedsprisen for de elmængder, de køber (på det frie marked), hvorefter Cassa Conguaglio betaler dem forskellen mellem den betalte pris og den nedsatte pris, selskaberne har ret til (udligningskomponenten), minus omkostningerne i forbindelse med transport, måling og salg. Omkostningerne betales af de italienske elforbrugere via den under punkt 31 nævnte parafiskale afgift.

| (33) | Efter Kommissionens iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure har AEEG vedtaget beslutning nr. 190/06, der gør udbetalingerne på grundlag af lov nr. 80/2005 betinget af, at Terni-virksomhederne stiller en garanti, der dækker risikoen for, at støtten tilbagesøges. |
| --- | --- |

(33)

Efter Kommissionens iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure har AEEG vedtaget beslutning nr. 190/06, der gør udbetalingerne på grundlag af lov nr. 80/2005 betinget af, at Terni-virksomhederne stiller en garanti, der dækker risikoen for, at støtten tilbagesøges.

| (34) | Ved samme beslutning fastsatte AEEG som alternativ den mulighed, at de støttebeløb, der på grundlag af lov 9/1991 ville være kommet til udbetaling i perioden frem til afslutningen af den nuværende ordning (2007), kunne udbetales som forskudsbeløb i 2006. For disse beløb krævede AEEG ingen garanti. Dette er den model, som Terni-virksomhederne har valgt, og som er blevet sat i værk af AEEG. |
| --- | --- |

(34)

Ved samme beslutning fastsatte AEEG som alternativ den mulighed, at de støttebeløb, der på grundlag af lov 9/1991 ville være kommet til udbetaling i perioden frem til afslutningen af den nuværende ordning (2007), kunne udbetales som forskudsbeløb i 2006. For disse beløb krævede AEEG ingen garanti. Dette er den model, som Terni-virksomhederne har valgt, og som er blevet sat i værk af AEEG.

| (35) | Med undtagelse af de under punkt 34 omhandlede forskudsbeløb dækkes alle andre udbetalinger, som Cassa Conguaglio foretager på grundlag af lov nr. 80/2005, af en garantiordning. |
| --- | --- |

(35)

Med undtagelse af de under punkt 34 omhandlede forskudsbeløb dækkes alle andre udbetalinger, som Cassa Conguaglio foretager på grundlag af lov nr. 80/2005, af en garantiordning.

III.   BESLUTNING OM IVÆRKSÆTTELSE AF PROCEDUREN I EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2

| (36) | Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure bygger på den argumentation, der er gjort rede for under punkt 37-41. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure bygger på den argumentation, der er gjort rede for under punkt 37-41.

| (37) | Kommissionen betvivlede, at takstnedsættelsen kunne betragtes som en godtgørelse, eftersom Terni-selskabet på nationaliseringstidspunktet var et statsejet foretagende. Eftersom staten ikke kan ekspropriere sig selv, satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, hvorvidt overdragelsen af Terni-selskabets elproduktionsgren til ENEL, kunne betragtes som en ekspropriation, der berettigede Terni-selskabet til en godtgørelse, og fremsatte i stedet den hypotese, at overdragelsen af elproduktionsgrenen blot var omorganisering af statens finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen betvivlede, at takstnedsættelsen kunne betragtes som en godtgørelse, eftersom Terni-selskabet på nationaliseringstidspunktet var et statsejet foretagende. Eftersom staten ikke kan ekspropriere sig selv, satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, hvorvidt overdragelsen af Terni-selskabets elproduktionsgren til ENEL, kunne betragtes som en ekspropriation, der berettigede Terni-selskabet til en godtgørelse, og fremsatte i stedet den hypotese, at overdragelsen af elproduktionsgrenen blot var omorganisering af statens finansielle ressourcer.

| (38) | Kommissionen påpegede, at det, selv hvis det accepteredes, at foranstaltningen havde karakter af godtgørelse, ville være tvivlsomt, om en sådan støtte stod i forhold til Terni-selskabets finansielle tab. Kommissionen havde navnlig sine tvivl med hensyn til, hvorvidt en godtgørelse stadig kunne være berettiget efter 44 år. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen påpegede, at det, selv hvis det accepteredes, at foranstaltningen havde karakter af godtgørelse, ville være tvivlsomt, om en sådan støtte stod i forhold til Terni-selskabets finansielle tab. Kommissionen havde navnlig sine tvivl med hensyn til, hvorvidt en godtgørelse stadig kunne være berettiget efter 44 år.

| (39) | Kommissionen fremførte, at takstnedsættelsens havde fået en anden karakter, efter at ENEL ikke længere var ansvarlig for forvaltningen af ordningen og den finansielle byrde herved. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen fremførte, at takstnedsættelsens havde fået en anden karakter, efter at ENEL ikke længere var ansvarlig for forvaltningen af ordningen og den finansielle byrde herved.

| (40) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren byggede endvidere på beslutning 83/396/EKSF, dvs. Kommissionens beslutning af 29. juni 1983 om støtte, som den italienske regering påtænker at yde til visse jern- og stålproducenter (9), hvori Terni-selskabet blev udelukket fra nævnte støtte, og Domstolens dom i sag C-99/92 (10) |
| --- | --- |

(40)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren byggede endvidere på beslutning 83/396/EKSF, dvs. Kommissionens beslutning af 29. juni 1983 om støtte, som den italienske regering påtænker at yde til visse jern- og stålproducenter (9), hvori Terni-selskabet blev udelukket fra nævnte støtte, og Domstolens dom i sag C-99/92 (10)

| (41) | I beslutningen om procedurens iværksættelse fremførtes det endvidere, at ThyssenKrupp endnu ikke havde tilbagebetalt statsstøtte, som var blevet erklæret uforenelig med fællesmarkedet (11), og at virksomheden derfor ikke, jf. Deggendorf-dommen (12), kunne modtage yderligere statsstøtte. |
| --- | --- |

(41)

I beslutningen om procedurens iværksættelse fremførtes det endvidere, at ThyssenKrupp endnu ikke havde tilbagebetalt statsstøtte, som var blevet erklæret uforenelig med fællesmarkedet (11), og at virksomheden derfor ikke, jf. Deggendorf-dommen (12), kunne modtage yderligere statsstøtte.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE BERØRTE PARTER

| (42) | De fleste af de bemærkninger, der er indsendt af Terni-virksomhederne om Terni-selskabets funktion som statsejet erhvervsdrivende virksomhed (ente pubblico economico), om karakteren af den virksomhedsdrift, der resulterede i overdragelsen af virksomhedens ressourcer, om takstens karakter af godtgørelse, om fortolkningen af EKSF's beslutning og Domstolens dom, og om Cassa Conguaglio's rolle, afspejler i store træk de kommentarer, der er fremsat af de italienske myndigheder, jf. sammendraget i punkt 52-69 nedenfor. Det er således kun hovedpunkterne i Terni-virksomhedernes bemærkninger, samt eventuelle supplerende oplysninger, der fremlægges i punkt 43-51. |
| --- | --- |

(42)

De fleste af de bemærkninger, der er indsendt af Terni-virksomhederne om Terni-selskabets funktion som statsejet erhvervsdrivende virksomhed (ente pubblico economico), om karakteren af den virksomhedsdrift, der resulterede i overdragelsen af virksomhedens ressourcer, om takstens karakter af godtgørelse, om fortolkningen af EKSF's beslutning og Domstolens dom, og om Cassa Conguaglio's rolle, afspejler i store træk de kommentarer, der er fremsat af de italienske myndigheder, jf. sammendraget i punkt 52-69 nedenfor. Det er således kun hovedpunkterne i Terni-virksomhedernes bemærkninger, samt eventuelle supplerende oplysninger, der fremlægges i punkt 43-51.

| (43) | Terni-virksomhederne anfører, at taksten repræsenterer den legitime godtgørelse, som Terni-selskabet havde ret til, fordi dets aktiver blev eksproprieret, og at den derfor ikke kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(43)

Terni-virksomhederne anfører, at taksten repræsenterer den legitime godtgørelse, som Terni-selskabet havde ret til, fordi dets aktiver blev eksproprieret, og at den derfor ikke kan betragtes som statsstøtte.

| (44) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt godtgørelsen er rimelig, henviser Terni-virksomhederne til takstens forhistorie, idet de fremhæver, at alle forlængelser af Terni-taksten efter 1991 har været sammenfaldende med den generelle fornyelse af vandkraftkoncessionerne for andre producenter og derfor er i overensstemmelse med princippet om, at der ikke må diskrimineres mellem Terni-selskabet og andre egenproducenter, der ikke er blevet eksproprieret, og som derfor kan fortsætte med at producere og forbruge elektricitet til meget lav pris. |
| --- | --- |

(44)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt godtgørelsen er rimelig, henviser Terni-virksomhederne til takstens forhistorie, idet de fremhæver, at alle forlængelser af Terni-taksten efter 1991 har været sammenfaldende med den generelle fornyelse af vandkraftkoncessionerne for andre producenter og derfor er i overensstemmelse med princippet om, at der ikke må diskrimineres mellem Terni-selskabet og andre egenproducenter, der ikke er blevet eksproprieret, og som derfor kan fortsætte med at producere og forbruge elektricitet til meget lav pris.

| (45) | Terni-virksomhederne påpeger også, at de beløb, de har modtaget i kraft af takstnedsættelsen aldrig har oversteget forskellen mellem prisen ved køb af el på det frie marked og prisen på el af egen produktion. |
| --- | --- |

(45)

Terni-virksomhederne påpeger også, at de beløb, de har modtaget i kraft af takstnedsættelsen aldrig har oversteget forskellen mellem prisen ved køb af el på det frie marked og prisen på el af egen produktion.

| (46) | Terni-virksomhederne hævder, at foranstaltningen ikke har nogen indflydelse på Fællesskabets indre samhandel, og fremlægger herfor forskellige argumenter, der kan resumeres således:






  a) | Cementir: denne virksomhed fremstiller og afsætter hovedsagelig cement til bygningsindustrien; dette sker på anlægget i Spoleto (der er det anlæg, der har gavn af takstnedsættelsen). Cement kan kun vanskeligt erstattes med andre bygningsmaterialer. Transport af cement over større afstande er økonomisk ufordelagtig, og cementmarkedet omfatter derfor kun den eller de nærmeste regioner. Der importeres kun meget små mængder cement til Italien, idet importen kun dækker 5 % af den samlede efterspørgsel, og Cementi afsætter hele produktionen fra anlægget i Spoleto i Mellemitalien. |
| --- | --- | --- |

(46)

Terni-virksomhederne hævder, at foranstaltningen ikke har nogen indflydelse på Fællesskabets indre samhandel, og fremlægger herfor forskellige argumenter, der kan resumeres således:

a)

Cementir: denne virksomhed fremstiller og afsætter hovedsagelig cement til bygningsindustrien; dette sker på anlægget i Spoleto (der er det anlæg, der har gavn af takstnedsættelsen). Cement kan kun vanskeligt erstattes med andre bygningsmaterialer. Transport af cement over større afstande er økonomisk ufordelagtig, og cementmarkedet omfatter derfor kun den eller de nærmeste regioner. Der importeres kun meget små mængder cement til Italien, idet importen kun dækker 5 % af den samlede efterspørgsel, og Cementi afsætter hele produktionen fra anlægget i Spoleto i Mellemitalien.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: det anlæg, der har gavn af takstnedsættelsen, fremstiller ammoniak og salpetersyre. Transport af ammoniak er kun økonomisk mulig ad vandvejen, og forudsætter passende oplagringsmuligheder ved kysten. Der findes ingen oplagringscentre i Mellemitalien. Det samme gælder salpetersyre. Terni-virksomhederne hævder derfor, at deres geografiske marked kun omfatter Italien, og det kun i bedste fald. Landets efterspørgsel dækkes fuldt ud af dets egen produktion, og der findes ikke nogen samhandel på EF-plan. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: det anlæg, der har gavn af takstnedsættelsen, fremstiller ammoniak og salpetersyre. Transport af ammoniak er kun økonomisk mulig ad vandvejen, og forudsætter passende oplagringsmuligheder ved kysten. Der findes ingen oplagringscentre i Mellemitalien. Det samme gælder salpetersyre. Terni-virksomhederne hævder derfor, at deres geografiske marked kun omfatter Italien, og det kun i bedste fald. Landets efterspørgsel dækkes fuldt ud af dets egen produktion, og der findes ikke nogen samhandel på EF-plan.

| c) | ThyssenKrupp: Terni-virksomhederne hævder, at deres marked for distribution (men ikke produktion og salg) af stålprodukter kun dækker Italien. Det fremhæves navnlig, at ThyssenKrupp's anlæg i Terni kun afsætter 6 % af sin produktion i det øvrige EU. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp: Terni-virksomhederne hævder, at deres marked for distribution (men ikke produktion og salg) af stålprodukter kun dækker Italien. Det fremhæves navnlig, at ThyssenKrupp's anlæg i Terni kun afsætter 6 % af sin produktion i det øvrige EU.

| (47) | Terni-virksomhederne fremfører, at de havde berettigede forventninger af to årsager:






  a) | for det første bekræftede de italienske myndigheder udtrykkeligt i et brev til AEEG, at taksten havde karakter af godtgørelse, og at statsstøttereglerne (13) ikke krævede, at forlængelsen af den gældende takstordning blev forhåndsanmeldt til Kommissionen. |
| --- | --- | --- |

(47)

Terni-virksomhederne fremfører, at de havde berettigede forventninger af to årsager:

a)

for det første bekræftede de italienske myndigheder udtrykkeligt i et brev til AEEG, at taksten havde karakter af godtgørelse, og at statsstøttereglerne (13) ikke krævede, at forlængelsen af den gældende takstordning blev forhåndsanmeldt til Kommissionen.

| b) | for det andet gjorde Kommissionen ikke indsigelse over for foranstaltningen, hverken da den første gang blev forlænget, ved lov nr. 9/1991 (denne forlængelse blev godkendt som led i sag NN 52/91), eller da Kommissionen blev underrettet om den anden forlængelse som led i en anden statsstøtteproces (C 13/06). |
| --- | --- |

b)

for det andet gjorde Kommissionen ikke indsigelse over for foranstaltningen, hverken da den første gang blev forlænget, ved lov nr. 9/1991 (denne forlængelse blev godkendt som led i sag NN 52/91), eller da Kommissionen blev underrettet om den anden forlængelse som led i en anden statsstøtteproces (C 13/06).

| (48) | Terni-virksomheder hævder endvidere, at de italienske myndigheder på det tidspunkt, hvor artikel 11, stk. 12, i lov nr. 80/2005 (hvorved der indførtes en takstnedsættelse for el, der forbruges af energiintensive virksomheder på Sardinien) blev anmeldt til Kommissionen, havde afgivet oplysninger og uddybende kommentarer — bl.a. vedrørende Terni-taksten — der lod formode, at anmeldelsen var komplet for så vidt angik artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 659/1999 (14). Kommissionen vedtog ikke nogen beslutning inden for de følgende to måneder, og taksten bør derfor — også i tilfælde af at den skulle blive anskuet som statsstøtte (hvilket parten bestrider) — betragtes som tilladt i medfør af artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (15). |
| --- | --- |

(48)

Terni-virksomheder hævder endvidere, at de italienske myndigheder på det tidspunkt, hvor artikel 11, stk. 12, i lov nr. 80/2005 (hvorved der indførtes en takstnedsættelse for el, der forbruges af energiintensive virksomheder på Sardinien) blev anmeldt til Kommissionen, havde afgivet oplysninger og uddybende kommentarer — bl.a. vedrørende Terni-taksten — der lod formode, at anmeldelsen var komplet for så vidt angik artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 659/1999 (14). Kommissionen vedtog ikke nogen beslutning inden for de følgende to måneder, og taksten bør derfor — også i tilfælde af at den skulle blive anskuet som statsstøtte (hvilket parten bestrider) — betragtes som tilladt i medfør af artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (15).

| (49) | Terni-virksomhederne understreger, at den omstændighed, at de var i god tro, bekræftes af, at virksomheden ThyssenKrupp ikke ville have foretaget storstilede investeringer i Terni-området, hvis den havde næret tvivl om, hvorvidt taksten var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(49)

Terni-virksomhederne understreger, at den omstændighed, at de var i god tro, bekræftes af, at virksomheden ThyssenKrupp ikke ville have foretaget storstilede investeringer i Terni-området, hvis den havde næret tvivl om, hvorvidt taksten var forenelig med fællesmarkedet.

| (50) | Terni-virksomhederne påpeger, at de uden lov nr. 80/2005 ville have haft ret til den takstnedsættelse, der er omhandlet i artikel 20, stk. 4, i lov nr. 9/1991 (der er godkendt af Kommissionen), frem til den 31. december 2007. AEEG har kun bemyndiget Cassa Conguaglio til i 2006 at udbetale (forskud på) de beløb, der ville være kommet til udbetaling i 2007 (16). De beløb, der er udbetalt frem til den 31. december 2006, bør derfor betragtes som godkendte. Ifølge de pågældende virksomheders udtalelser er bestemmelserne i lov nr. 80/2005 reelt ikke blevet bragt i anvendelse for så vidt angår nævnte beløb. |
| --- | --- |

(50)

Terni-virksomhederne påpeger, at de uden lov nr. 80/2005 ville have haft ret til den takstnedsættelse, der er omhandlet i artikel 20, stk. 4, i lov nr. 9/1991 (der er godkendt af Kommissionen), frem til den 31. december 2007. AEEG har kun bemyndiget Cassa Conguaglio til i 2006 at udbetale (forskud på) de beløb, der ville være kommet til udbetaling i 2007 (16). De beløb, der er udbetalt frem til den 31. december 2006, bør derfor betragtes som godkendte. Ifølge de pågældende virksomheders udtalelser er bestemmelserne i lov nr. 80/2005 reelt ikke blevet bragt i anvendelse for så vidt angår nævnte beløb.

| (51) | Med hensyn til Deggendorf-dommen bekræfter ThyssenKrupp, at virksomheden principielt er villig til at tilbagebetale støtten, under forudsætning af at der foreligger en aftale om tilbagesøgningsbeløbet. |
| --- | --- |

(51)

Med hensyn til Deggendorf-dommen bekræfter ThyssenKrupp, at virksomheden principielt er villig til at tilbagebetale støtten, under forudsætning af at der foreligger en aftale om tilbagesøgningsbeløbet.

V.   BEMÆRKNINGER FRA DE ITALIENSKE MYNDIGHEDER

| (52) | Italien anfører, at nationaliseringen af Terni's produktionsanlæg var en undtagelse fra nationaliseringslovens generelle regel om, at egenproducenter ikke eksproprieres. Nationaliseringsloven af 1962 byggede på artikel 43 i den italienske forfatning, der siger, at visse virksomheder, der leverer tjeneste-ydelser af fundamental almen eller energimæssig interesse, kan overgå til statseje ved ekspropriering mod passende godtgørelse. |
| --- | --- |

(52)

Italien anfører, at nationaliseringen af Terni's produktionsanlæg var en undtagelse fra nationaliseringslovens generelle regel om, at egenproducenter ikke eksproprieres. Nationaliseringsloven af 1962 byggede på artikel 43 i den italienske forfatning, der siger, at visse virksomheder, der leverer tjeneste-ydelser af fundamental almen eller energimæssig interesse, kan overgå til statseje ved ekspropriering mod passende godtgørelse.

| (53) | For så vidt angår Kommissionens tvivl om, hvorvidt det er muligt at ekspropriere aktiver, der tilhører et statsejet selskab, hævder Italien, at hverken artikel 42 eller artikel 43 i forfatningen begrænser eksproprierings-begrebet til kun at omfatte aktiver i privateje. Eksproprieringen af Terni-selskabets elproduktionsgren blev fastsat ved lovgivning, fordi selskabet forvaltedes af en erhvervsdrivende offentlig virksomhed (ente pubblico economico), der i modsætning til en offentlig virksomhed (ente pubblico) er forpligtet til at drive forretning på grundlag af markedsprincipperne. Nationaliseringsloven indeholdt ingen bestemmelser om godtgørelse til virksomheder, der forvaltes af offentlige virksomheder i egentlig forstand: dog indeholdt den bestemmelser herom for Terni's vedkommende, fordi denne virksomhed havde en anden status og funktionsmåde. |
| --- | --- |

(53)

For så vidt angår Kommissionens tvivl om, hvorvidt det er muligt at ekspropriere aktiver, der tilhører et statsejet selskab, hævder Italien, at hverken artikel 42 eller artikel 43 i forfatningen begrænser eksproprierings-begrebet til kun at omfatte aktiver i privateje. Eksproprieringen af Terni-selskabets elproduktionsgren blev fastsat ved lovgivning, fordi selskabet forvaltedes af en erhvervsdrivende offentlig virksomhed (ente pubblico economico), der i modsætning til en offentlig virksomhed (ente pubblico) er forpligtet til at drive forretning på grundlag af markedsprincipperne. Nationaliseringsloven indeholdt ingen bestemmelser om godtgørelse til virksomheder, der forvaltes af offentlige virksomheder i egentlig forstand: dog indeholdt den bestemmelser herom for Terni's vedkommende, fordi denne virksomhed havde en anden status og funktionsmåde.

| (54) | For så vidt angår Terni-selskabets ejendomsforhold anfører Italien, at det var et aktieselskab, hvori staten ejede majoriteten, medens en del af kapitalen ejedes af et stort antal private investorer. Italien har indsendt dokumentation for, at Terni-selskabets kapital til dels ejedes af private, og at selskabet var børsnoteret. |
| --- | --- |

(54)

For så vidt angår Terni-selskabets ejendomsforhold anfører Italien, at det var et aktieselskab, hvori staten ejede majoriteten, medens en del af kapitalen ejedes af et stort antal private investorer. Italien har indsendt dokumentation for, at Terni-selskabets kapital til dels ejedes af private, og at selskabet var børsnoteret.

| (55) | De italienske myndigheder mener, at det ville have været en overtrædelse af princippet om ejendomsrettens neutralitet, jf. artikel 295 i EF-traktaten, at fratage Terni den ret til en passende godtgørelse, som private virksomheder nød. |
| --- | --- |

(55)

De italienske myndigheder mener, at det ville have været en overtrædelse af princippet om ejendomsrettens neutralitet, jf. artikel 295 i EF-traktaten, at fratage Terni den ret til en passende godtgørelse, som private virksomheder nød.

| (56) | Italien anfører forskellige domme fra Corte di Cassazione og forskellige afgørelser vedtaget af Consiglio di Stato, hvori det fastslås, at den for Terni fastsatte takst byggede det synspunkt, at selskabet skulle sidestilles med egenproducenter, hvis energi hidrørte fra vedvarende kilder, og at taksten derfor ikke kunne sættes op ved hjælp af supplerende elementer, der ikke ville gælde for egenproducenter. |
| --- | --- |

(56)

Italien anfører forskellige domme fra Corte di Cassazione og forskellige afgørelser vedtaget af Consiglio di Stato, hvori det fastslås, at den for Terni fastsatte takst byggede det synspunkt, at selskabet skulle sidestilles med egenproducenter, hvis energi hidrørte fra vedvarende kilder, og at taksten derfor ikke kunne sættes op ved hjælp af supplerende elementer, der ikke ville gælde for egenproducenter.

| (57) | Hvad angår de øvrige eksproprierede elproducenter hævder Italien, at de alle, med undtagelse af Terni-selskabet, var virksomheder, der fortrinsvis eller udelukkende var beskæftiget med produktion, import eller levering af elektricitet. Generelt afspejlede den statslige godtgørelse aktivernes markedsværdi, der blev beregnet på forskellig måde alt efter virksomhedens art. Den bogførte nettoværdi er blevet lagt til grund, med korrektion for forskellige andre faktorer, som Italien ikke har redegjort for i detaljer. Hvad angår vandkraftanlæggene fremgår det af de italienske bemærkninger, at der ved beregningen af godtgørelsen i et vist omfang blev taget hensyn til den resterende koncessionsperiode. |
| --- | --- |

(57)

Hvad angår de øvrige eksproprierede elproducenter hævder Italien, at de alle, med undtagelse af Terni-selskabet, var virksomheder, der fortrinsvis eller udelukkende var beskæftiget med produktion, import eller levering af elektricitet. Generelt afspejlede den statslige godtgørelse aktivernes markedsværdi, der blev beregnet på forskellig måde alt efter virksomhedens art. Den bogførte nettoværdi er blevet lagt til grund, med korrektion for forskellige andre faktorer, som Italien ikke har redegjort for i detaljer. Hvad angår vandkraftanlæggene fremgår det af de italienske bemærkninger, at der ved beregningen af godtgørelsen i et vist omfang blev taget hensyn til den resterende koncessionsperiode.

| (58) | Italien hævder, at både den oprindelige takstaftale — der udgjorde en legitim godtgørelse til Terni-selskabet for eksproprieringen af dets aktiver — og de senere forlængelser heraf ikke er at betragte som statsstøtte. Til underbyggelse heraf fremfører Italien en række domme, som Domstolen har vedtaget vedrørende forskellige former for virksomhedsgodtgørelse, som ikke har karakter af statsstøtte (17), herunder godtgørelse for skader og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(58)

Italien hævder, at både den oprindelige takstaftale — der udgjorde en legitim godtgørelse til Terni-selskabet for eksproprieringen af dets aktiver — og de senere forlængelser heraf ikke er at betragte som statsstøtte. Til underbyggelse heraf fremfører Italien en række domme, som Domstolen har vedtaget vedrørende forskellige former for virksomhedsgodtgørelse, som ikke har karakter af statsstøtte (17), herunder godtgørelse for skader og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

| (59) | For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt Terni-taksten er tilladt i henhold til statsstøttereglerne, peger Italien på, at lov nr. 9/1991, der vedrører første forlængelse af taksten, blev behørigt anmeldt til Kommissionen og godkendt af denne. De senere takstforlængelser, der er sammenfaldende med forlængelserne af vandkraftproducenternes koncessioner, bygger på samme argumentation, der aldrig er blevet anfægtet af Kommissionen. Italien mener således, at Terni-taksten er at betragte som en eksisterende foranstaltning, der ikke har karakter af støtte. |
| --- | --- |

(59)

For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt Terni-taksten er tilladt i henhold til statsstøttereglerne, peger Italien på, at lov nr. 9/1991, der vedrører første forlængelse af taksten, blev behørigt anmeldt til Kommissionen og godkendt af denne. De senere takstforlængelser, der er sammenfaldende med forlængelserne af vandkraftproducenternes koncessioner, bygger på samme argumentation, der aldrig er blevet anfægtet af Kommissionen. Italien mener således, at Terni-taksten er at betragte som en eksisterende foranstaltning, der ikke har karakter af støtte.

| (60) | Italien hævder derfor altid at have handlet i god tro. Landet anmeldte ikke den anfægtede forlængelse af Terni-selskabets takstaftale i henhold til artikel 88, stk. 3, eftersom der efter dets opfattelse ikke var tale om statsstøtte. Italien understreger, at Kommissionen var underrettet om eksistensen af den pågældende foranstaltning (rapporten af november 2005 og brev af februar 2006). |
| --- | --- |

(60)

Italien hævder derfor altid at have handlet i god tro. Landet anmeldte ikke den anfægtede forlængelse af Terni-selskabets takstaftale i henhold til artikel 88, stk. 3, eftersom der efter dets opfattelse ikke var tale om statsstøtte. Italien understreger, at Kommissionen var underrettet om eksistensen af den pågældende foranstaltning (rapporten af november 2005 og brev af februar 2006).

| (61) | For så vidt angår de politiske bevæggrunde bag den anden forlængelse fremfører Italien, at taksten er nødvendig for at sidestille disse italienske energiintensive virksomheder med deres konkurrenter i EU (18), som har adgang til nedsatte energipriser (takster eller kontrakter), indtil de igangværende infrastrukturprojekter for fremstilling og transport af elektricitet er afsluttet. Hvis takstnedsættelsen afskaffes, vil det pågældende selskab flytte sine aktiviteter uden for EU. Dette vil uundgåeligt medføre krise i industrien og et stort tab af arbejdspladser i de berørte regioner. Italien mener derfor, at takstforlængelsen bør ses som en overgangsløsning. Italien citerer de konklusioner, som højniveaugruppen vedrørende konkurrenceevne, energi og miljø (19) nåede frem til, hvori den foreslår, at man med henblik på en løsning på længere sigt bør sørge for en bedre sammenkobling og bedre infrastrukturer, og at man som løsning på kortere sigt indgår leveringskontrakter og partnerskaber mellem brugere og elleverandører/-producenter. |
| --- | --- |

(61)

For så vidt angår de politiske bevæggrunde bag den anden forlængelse fremfører Italien, at taksten er nødvendig for at sidestille disse italienske energiintensive virksomheder med deres konkurrenter i EU (18), som har adgang til nedsatte energipriser (takster eller kontrakter), indtil de igangværende infrastrukturprojekter for fremstilling og transport af elektricitet er afsluttet. Hvis takstnedsættelsen afskaffes, vil det pågældende selskab flytte sine aktiviteter uden for EU. Dette vil uundgåeligt medføre krise i industrien og et stort tab af arbejdspladser i de berørte regioner. Italien mener derfor, at takstforlængelsen bør ses som en overgangsløsning. Italien citerer de konklusioner, som højniveaugruppen vedrørende konkurrenceevne, energi og miljø (19) nåede frem til, hvori den foreslår, at man med henblik på en løsning på længere sigt bør sørge for en bedre sammenkobling og bedre infrastrukturer, og at man som løsning på kortere sigt indgår leveringskontrakter og partnerskaber mellem brugere og elleverandører/-producenter.

| (62) | Hvad angår spørgsmålet om overkompensation fremlægger Italien følgende bemærkninger. Hvis Terni-selskabet havde beholdt sine elproduktionsanlæg, ville det have kunnet afsætte en del af sin elproduktion til tredjepart og dermed opnå en yderligere gevinst. Den skade, der er påført selskabet, forværres af, at nettoelpriserne i årenes løb er steget. Den uafsluttede liberaliseringsproces på energimarkedet har endnu ikke givet resultater i form af konkurrenceprægede elpriser, og det er derfor nødvendigt fortsat at give Terni-virksomhederne godtgørelse. De betaler i dag en pris (40-72 EUR/MWh), der stort set ligger på linje med de elpriser, der betales af selskaber med en tilsvarende forbrugsprofil i det øvrige EU. Hvis Terni-virksomheden havde beholdt sine anlæg, ville den skulle betale 5-7 EUR/MWh for egenproduceret el. Italien konkluderer derfor, at taksten ikke medfører nogen overkompensationseffekt. |
| --- | --- |

(62)

Hvad angår spørgsmålet om overkompensation fremlægger Italien følgende bemærkninger. Hvis Terni-selskabet havde beholdt sine elproduktionsanlæg, ville det have kunnet afsætte en del af sin elproduktion til tredjepart og dermed opnå en yderligere gevinst. Den skade, der er påført selskabet, forværres af, at nettoelpriserne i årenes løb er steget. Den uafsluttede liberaliseringsproces på energimarkedet har endnu ikke givet resultater i form af konkurrenceprægede elpriser, og det er derfor nødvendigt fortsat at give Terni-virksomhederne godtgørelse. De betaler i dag en pris (40-72 EUR/MWh), der stort set ligger på linje med de elpriser, der betales af selskaber med en tilsvarende forbrugsprofil i det øvrige EU. Hvis Terni-virksomheden havde beholdt sine anlæg, ville den skulle betale 5-7 EUR/MWh for egenproduceret el. Italien konkluderer derfor, at taksten ikke medfører nogen overkompensationseffekt.

| (63) | Italien har forelagt en »undersøgelse«, der er udarbejdet af den private konsulentvirksomhed Energy Advisor S.r.l. på Terni-virksomhedernes vegne. Undersøgelsen, der måske bedre kan betegnes som en simpel beregning, eftersom den blot består af en tabel med nogle få siders metodeforklaring, indeholder en vurdering af elanlæggenes værdi og en sammenligning af dette tal med den kumulative takstfordel, Terni-virksomhederne har haft. I undersøgelsen fremføres elaktivernes bogførte værdi til 2006, med justering for inflationen. Derpå beregnes Terni-virksomhedernes nettotakstfordel. For tidsrummet 1963-1999 beregnes forskellen mellem en analog forbrugers årlige eludgifter (alternativ 2) og Terni-virksomhedernes faktiske årlige omkostninger på basis af »egenproduktionsomkostningerne« (alternativ 1). I denne beregning forstås ved analog forbruger en egenproducent (som bl.a. er fritaget for betaling af sovrapprezzo termico). For tidsrummet 2000-2006 beregnes takstfordelen som forskellen mellem de årlige omkostninger, som Terni-virksomhederne ville have skullet afholde, hvis taksten havde været beregnet på grundlag af egenproduktionsomkostningerne (alternativ 1 — ikke længere mulig efter takstreformen) og de omkostninger, der faktisk er afholdt beregnet på grundlag af den metode, der bygger på en »analog forbruger« (alternativ 2). Undersøgelsen giver følgende resultater:






  a) | fremført værdi (2006) af Terni's elaktiver: 1 687 745 045,19 EUR |
| --- | --- | --- |

(63)

Italien har forelagt en »undersøgelse«, der er udarbejdet af den private konsulentvirksomhed Energy Advisor S.r.l. på Terni-virksomhedernes vegne. Undersøgelsen, der måske bedre kan betegnes som en simpel beregning, eftersom den blot består af en tabel med nogle få siders metodeforklaring, indeholder en vurdering af elanlæggenes værdi og en sammenligning af dette tal med den kumulative takstfordel, Terni-virksomhederne har haft. I undersøgelsen fremføres elaktivernes bogførte værdi til 2006, med justering for inflationen. Derpå beregnes Terni-virksomhedernes nettotakstfordel. For tidsrummet 1963-1999 beregnes forskellen mellem en analog forbrugers årlige eludgifter (alternativ 2) og Terni-virksomhedernes faktiske årlige omkostninger på basis af »egenproduktionsomkostningerne« (alternativ 1). I denne beregning forstås ved analog forbruger en egenproducent (som bl.a. er fritaget for betaling af sovrapprezzo termico). For tidsrummet 2000-2006 beregnes takstfordelen som forskellen mellem de årlige omkostninger, som Terni-virksomhederne ville have skullet afholde, hvis taksten havde været beregnet på grundlag af egenproduktionsomkostningerne (alternativ 1 — ikke længere mulig efter takstreformen) og de omkostninger, der faktisk er afholdt beregnet på grundlag af den metode, der bygger på en »analog forbruger« (alternativ 2). Undersøgelsen giver følgende resultater:

a)

fremført værdi (2006) af Terni's elaktiver: 1 687 745 045,19 EUR

| b) | takstfordel (også fremført til 2006): 1 400 895 446,90 EUR. |
| --- | --- |

b)

takstfordel (også fremført til 2006): 1 400 895 446,90 EUR.

| (64) | Den konkluderes således i undersøgelsen, at der ikke har været nogen overkompensation for Terni-selskabets tab. En prognose over Terni's takstfordel frem til 2010 viser også, at der ikke er tale om nogen overkompensation. |
| --- | --- |

(64)

Den konkluderes således i undersøgelsen, at der ikke har været nogen overkompensation for Terni-selskabets tab. En prognose over Terni's takstfordel frem til 2010 viser også, at der ikke er tale om nogen overkompensation.

| (65) | Med hensyn til beslutning 83/396/EKSF og Domstolens dom C-99/92 giver Italien følgende forklaring på forholdene. EKSF-beslutningen vedrører hverken Cementir eller Nuova Terni, der aldrig har haft aktiviteter inden for stålsektoren. EKSF-beslutningen drejer sig om, hvorvidt den statsstøtte, der er ydet ved, at et element af taksten, nemlig sovrapprezzo termico, er blevet tilbagebetalt til det anlæg, der tilhører Terni-selskabets stålproduktionsgren, men som er beliggende i Lovere (Lombardia), er forenelig med bestemmelserne. Denne støtte kunne kun indrømmes private stålproducenter. Ved EKSF-beslutningen blev det fastslået, at anlægget i Lovere ikke havde ret til støtte, al den stund Terni-selskabet var et offentligt selskab. Domstolens præjudicielle dom vedrørte spørgsmålet om en eventuel forskelsbehandling mellem private og offentlige producenter. Dommen bekræftede EKSF-beslutningen, idet den fastslog, at det ikke udgjorde nogen forskelsbehandling at fastsætte andre støtteforanstaltninger for producenter i den private sektor end for producenter i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til beslutning 83/396/EKSF og Domstolens dom C-99/92 giver Italien følgende forklaring på forholdene. EKSF-beslutningen vedrører hverken Cementir eller Nuova Terni, der aldrig har haft aktiviteter inden for stålsektoren. EKSF-beslutningen drejer sig om, hvorvidt den statsstøtte, der er ydet ved, at et element af taksten, nemlig sovrapprezzo termico, er blevet tilbagebetalt til det anlæg, der tilhører Terni-selskabets stålproduktionsgren, men som er beliggende i Lovere (Lombardia), er forenelig med bestemmelserne. Denne støtte kunne kun indrømmes private stålproducenter. Ved EKSF-beslutningen blev det fastslået, at anlægget i Lovere ikke havde ret til støtte, al den stund Terni-selskabet var et offentligt selskab. Domstolens præjudicielle dom vedrørte spørgsmålet om en eventuel forskelsbehandling mellem private og offentlige producenter. Dommen bekræftede EKSF-beslutningen, idet den fastslog, at det ikke udgjorde nogen forskelsbehandling at fastsætte andre støtteforanstaltninger for producenter i den private sektor end for producenter i den offentlige sektor.

| (66) | Italien fastholder derfor, at både EKSF-beslutningen og Domstolens dom er irrelevante i det her foreliggende tilfælde, eftersom de vedrører den sovrapprezzo termico, der betales af Lovere-anlægget, og ikke den særlige samlede takst, der gælder for de tre virksomheder i Terni-området. |
| --- | --- |

(66)

Italien fastholder derfor, at både EKSF-beslutningen og Domstolens dom er irrelevante i det her foreliggende tilfælde, eftersom de vedrører den sovrapprezzo termico, der betales af Lovere-anlægget, og ikke den særlige samlede takst, der gælder for de tre virksomheder i Terni-området.

| (67) | Italien understreger, at der er en sammenhæng mellem den anfægtede takstforlængelse, der blev fastsat ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, og det store investeringsprogram, som ThyssenKrupp har i gang i Terni/Narni-industriområdet. Med denne handlingsplan får området en ny og større elproduktionskapacitet. Taksten er således tænkt som en overgangsløsning, der skal løbe, indtil nævnte produktionskapacitet er en realitet; en afskaffelse af taksten vil bringe de igangværende investeringer i fare. |
| --- | --- |

(67)

Italien understreger, at der er en sammenhæng mellem den anfægtede takstforlængelse, der blev fastsat ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, og det store investeringsprogram, som ThyssenKrupp har i gang i Terni/Narni-industriområdet. Med denne handlingsplan får området en ny og større elproduktionskapacitet. Taksten er således tænkt som en overgangsløsning, der skal løbe, indtil nævnte produktionskapacitet er en realitet; en afskaffelse af taksten vil bringe de igangværende investeringer i fare.

| (68) | Med hensyn til Cassa Conguaglio's rolle og funktion anfører Italien, at denne institution kun fungerer som teknisk mellemled, idet den kun tager sig af opkrævning og omfordeling af pengebeløb. Cassa Conguaglio har ingen manøvremargin med hensyn til fastsættelsen af taksterne og har ingen kontrol over midlerne. Italien konstaterer derfor, a) at de midler, der forvaltes af Cassa Conguaglio, ikke udgør statsmidler, jf. Domstolens retspraksis på området (20), og b) at de ændringer, der er sket i forvaltningen af de særlige takster efter Cassa Conguaglio's indgriben i 2004 ikke berører takstens status som godtgørelse. |
| --- | --- |

(68)

Med hensyn til Cassa Conguaglio's rolle og funktion anfører Italien, at denne institution kun fungerer som teknisk mellemled, idet den kun tager sig af opkrævning og omfordeling af pengebeløb. Cassa Conguaglio har ingen manøvremargin med hensyn til fastsættelsen af taksterne og har ingen kontrol over midlerne. Italien konstaterer derfor, a) at de midler, der forvaltes af Cassa Conguaglio, ikke udgør statsmidler, jf. Domstolens retspraksis på området (20), og b) at de ændringer, der er sket i forvaltningen af de særlige takster efter Cassa Conguaglio's indgriben i 2004 ikke berører takstens status som godtgørelse.

| (69) | Med hensyn til Domstolens retspraksis i Deggendorf-sagen meddeles det Kommissionen, at Italien er i færd med at håndhæve kravet om en tilbagebetaling fra ThyssenKrupp, og at virksomheden har indbetalt 865 538 EUR på en spærret konto, således at den endelige tilbagebetaling kan ske, så snart der er indgået en aftale om beløbets størrelse. |
| --- | --- |

(69)

Med hensyn til Domstolens retspraksis i Deggendorf-sagen meddeles det Kommissionen, at Italien er i færd med at håndhæve kravet om en tilbagebetaling fra ThyssenKrupp, og at virksomheden har indbetalt 865 538 EUR på en spærret konto, således at den endelige tilbagebetaling kan ske, så snart der er indgået en aftale om beløbets størrelse.

VI.   BEDØMMELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (70) | Godtgørelse, der ydes af staten for ekspropriering af virksomhedsaktiver, udgør normalt ikke statsstøtte. Ved bedømmelsen af den her behandlede foranstaltning må det imidlertid først og fremmest fastslås, hvorvidt overdragelsen af elproduktionsgrenen til ENEL medfører pligt til at yde godtgørelse, eller om den bør fortolkes som en simpel omorganisering af statens finansielle aktiver. Hvis svaret er, at godtgørelsen er berettiget, må Kommissionen fastslå, indtil hvilket tidspunkt og/eller op til hvilket beløb Terni-selskabets takstnedsættelse kan betragtes som en rimelig godtgørelse. |
| --- | --- |

(70)

Godtgørelse, der ydes af staten for ekspropriering af virksomhedsaktiver, udgør normalt ikke statsstøtte. Ved bedømmelsen af den her behandlede foranstaltning må det imidlertid først og fremmest fastslås, hvorvidt overdragelsen af elproduktionsgrenen til ENEL medfører pligt til at yde godtgørelse, eller om den bør fortolkes som en simpel omorganisering af statens finansielle aktiver. Hvis svaret er, at godtgørelsen er berettiget, må Kommissionen fastslå, indtil hvilket tidspunkt og/eller op til hvilket beløb Terni-selskabets takstnedsættelse kan betragtes som en rimelig godtgørelse.

| (71) | I 1962, da vandkraftanlægget overgik til ENEL, var Terni-selskabet et statsejet selskab, der kontrolleredes af en offentlig erhvervsdrivende virksomhed. Ifølge de italienske myndigheder skal driften af sådanne virksomheder baseres på markedsprincipperne. Staten havde aktiemajoriteten i Terni-selskabet, men en del af kapitalen ejedes af private investorer, og selskabet var noteret på børsen. Nationaliseringsloven indeholder ikke bestemmelser om godtgørelse til offentlige virksomheder i egentlig forstand; dog indeholder den bestemmelser herom for erhvervsdrivende offentlige virksomheder, såsom Terni-selskabet. Dette afspejler de forskellige principper, der gælder for nævnte virksomheders drift. Det bør også nævnes, at andre rent elproducerende virksomheder blev eksproprieret i samme periode, og at disse også modtog godtgørelse (om end på grundlag af andre kriterier). |
| --- | --- |

(71)

I 1962, da vandkraftanlægget overgik til ENEL, var Terni-selskabet et statsejet selskab, der kontrolleredes af en offentlig erhvervsdrivende virksomhed. Ifølge de italienske myndigheder skal driften af sådanne virksomheder baseres på markedsprincipperne. Staten havde aktiemajoriteten i Terni-selskabet, men en del af kapitalen ejedes af private investorer, og selskabet var noteret på børsen. Nationaliseringsloven indeholder ikke bestemmelser om godtgørelse til offentlige virksomheder i egentlig forstand; dog indeholder den bestemmelser herom for erhvervsdrivende offentlige virksomheder, såsom Terni-selskabet. Dette afspejler de forskellige principper, der gælder for nævnte virksomheders drift. Det bør også nævnes, at andre rent elproducerende virksomheder blev eksproprieret i samme periode, og at disse også modtog godtgørelse (om end på grundlag af andre kriterier).

| (72) | Kommissionen noterer sig, at en ekspropriering af Terni-selskabets aktiver uden udbetaling af godtgørelse ville have været til skade for virksomhedens — og ikke mindst de private aktionærers — interesser. Ud fra princippet om, at private og offentlige virksomheder skal behandles ens, og på baggrund af nødvendigheden af at beskytte de private Terni-aktionærers forfatningsmæssige ret til godtgørelse, fastslår Kommissionen, at Italiens beslutning om at behandle Terni på samme måde som et privat selskab i samme situation og at yde en godtgørelse for eksproprieringen af virksomhedens aktiver er at betragte som berettiget. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen noterer sig, at en ekspropriering af Terni-selskabets aktiver uden udbetaling af godtgørelse ville have været til skade for virksomhedens — og ikke mindst de private aktionærers — interesser. Ud fra princippet om, at private og offentlige virksomheder skal behandles ens, og på baggrund af nødvendigheden af at beskytte de private Terni-aktionærers forfatningsmæssige ret til godtgørelse, fastslår Kommissionen, at Italiens beslutning om at behandle Terni på samme måde som et privat selskab i samme situation og at yde en godtgørelse for eksproprieringen af virksomhedens aktiver er at betragte som berettiget.

| (73) | I 1962 besluttede Italien, at Terni-selskabet ikke skulle kompenseres med et fast beløb beregnet på grundlag af de eksproprierede aktivers markedsværdi (i modsætning til, hvad der skete med virksomheder, som kun producerede elektricitet). Godtgørelsen tog i stedet den form, at virksomheden skulle have leveret en fast elmængde til den pris, som virksomheden ville have skullet betale, hvis den havde beholdt sit elanlæg. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dette gav god økonomisk mening: en sidestilling af Terni-selskabet med en virtuel egenproducent indebar den fordel, at risikoen for, at Terni-selskabet eventuelt senere ville blive påført skade for eksempel ved, at energiprisen i årenes løb steg, neutraliseredes. |
| --- | --- |

(73)

I 1962 besluttede Italien, at Terni-selskabet ikke skulle kompenseres med et fast beløb beregnet på grundlag af de eksproprierede aktivers markedsværdi (i modsætning til, hvad der skete med virksomheder, som kun producerede elektricitet). Godtgørelsen tog i stedet den form, at virksomheden skulle have leveret en fast elmængde til den pris, som virksomheden ville have skullet betale, hvis den havde beholdt sit elanlæg. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dette gav god økonomisk mening: en sidestilling af Terni-selskabet med en virtuel egenproducent indebar den fordel, at risikoen for, at Terni-selskabet eventuelt senere ville blive påført skade for eksempel ved, at energiprisen i årenes løb steg, neutraliseredes.

| (74) | Kommissionen kan acceptere princippet bag denne metode. En godtgørelse for en ekspropriering kan imidlertid ikke tage form af en foranstaltning, der løber på ubestemt tid; tværtimod må godtgørelsen fastsættes på eksproprieringstidspunktet på en klar og forudsigelig måde, således at det eksproprierede selskab kan rejse indsigelse over for det foreslåede beløb. Når først godtgørelsespakken er accepteret, kan den ikke senere tages op til debat. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen kan acceptere princippet bag denne metode. En godtgørelse for en ekspropriering kan imidlertid ikke tage form af en foranstaltning, der løber på ubestemt tid; tværtimod må godtgørelsen fastsættes på eksproprieringstidspunktet på en klar og forudsigelig måde, således at det eksproprierede selskab kan rejse indsigelse over for det foreslåede beløb. Når først godtgørelsespakken er accepteret, kan den ikke senere tages op til debat.

| (75) | I det her foreliggende tilfælde afhænger det samlede godtgørelsesbeløb af takstnedsættelsens varighed. Ifølge den oprindelige godtgørelsespakke, som den blev tilbudt af de italienske myndigheder, skulle takstnedsættelsen løbe i 30 år, og således udløbe i 1992. Terni-selskabet kunne have anfægtet denne godtgørelsespakke under henvisning til nationaliseringsloven, hvis det havde fundet den utilfredsstillende (21), men det besluttede ikke at rejse indsigelse. |
| --- | --- |

(75)

I det her foreliggende tilfælde afhænger det samlede godtgørelsesbeløb af takstnedsættelsens varighed. Ifølge den oprindelige godtgørelsespakke, som den blev tilbudt af de italienske myndigheder, skulle takstnedsættelsen løbe i 30 år, og således udløbe i 1992. Terni-selskabet kunne have anfægtet denne godtgørelsespakke under henvisning til nationaliseringsloven, hvis det havde fundet den utilfredsstillende (21), men det besluttede ikke at rejse indsigelse.

| (76) | Kommissionen har vurderet, hvorvidt godtgørelsesforanstaltningen, og herunder dens virkemåde og varighed, kan betragtes som rimelig. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen har vurderet, hvorvidt godtgørelsesforanstaltningen, og herunder dens virkemåde og varighed, kan betragtes som rimelig.

| (77) | Italienske vandkraftanlæg drives på grundlag af koncessioner, hvis varighed fastsættes på en sådan måde, at virksomheden får mulighed for at afskrive investeringen. Når koncessionen udløber, mister virksomheden principielt retten til at udnytte anlæggene. På baggrund af den valgte godtgørelsesmetode for Terni-selskabet, gav det god økonomisk mening, at leverancerne af elektricitet til kostpris ikke skulle vare ved ud over virksomhedens resterende koncessionsperiode. Og dette ser faktisk ud til at have været logikken bag den oprindelige foranstaltning i den italienske lov, i henhold til hvilken takstnedsættelsen udløb i 1992. Det er korrekt, at Terni-selskabets koncession ville være udløbet nogle år tidligere, men det er stadig tænkeligt, at de italienske myndigheder ønskede at bringe udløbet af Terni-takstnedsættelsen på linje med det generelle udløbstidspunkt for Italiens vandkraftkoncessioner, dvs. 1992. Hertil kommer, at Terni-selskabet havde fået en endog meget lang koncession (60 år i stedet for 30), hvorved selskabet på eksproprieringstidspunktet allerede havde haft 30 år til at afskrive sin investering. |
| --- | --- |

(77)

Italienske vandkraftanlæg drives på grundlag af koncessioner, hvis varighed fastsættes på en sådan måde, at virksomheden får mulighed for at afskrive investeringen. Når koncessionen udløber, mister virksomheden principielt retten til at udnytte anlæggene. På baggrund af den valgte godtgørelsesmetode for Terni-selskabet, gav det god økonomisk mening, at leverancerne af elektricitet til kostpris ikke skulle vare ved ud over virksomhedens resterende koncessionsperiode. Og dette ser faktisk ud til at have været logikken bag den oprindelige foranstaltning i den italienske lov, i henhold til hvilken takstnedsættelsen udløb i 1992. Det er korrekt, at Terni-selskabets koncession ville være udløbet nogle år tidligere, men det er stadig tænkeligt, at de italienske myndigheder ønskede at bringe udløbet af Terni-takstnedsættelsen på linje med det generelle udløbstidspunkt for Italiens vandkraftkoncessioner, dvs. 1992. Hertil kommer, at Terni-selskabet havde fået en endog meget lang koncession (60 år i stedet for 30), hvorved selskabet på eksproprieringstidspunktet allerede havde haft 30 år til at afskrive sin investering.

| (78) | Kommissionen konkluderer således, at det oprindelige godtgørelsesarrangement har været rimelig og på ingen måde har påført selskabet skade. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen konkluderer således, at det oprindelige godtgørelsesarrangement har været rimelig og på ingen måde har påført selskabet skade.

| (79) | Det afgørende spørgsmål er, om de gentagne forlængelser af takstnedsættelsen kan betragtes som en integrerende del af godtgørelsen. Det mener Kommissionen ikke de kan. Når staten eksproprierer, fastsætter den på forhånd enten et absolut godtgørelsesbeløb eller — som i det foreliggende tilfælde — en godtgørelsesordning. Enhver form for efterfølgende ændring af beløbet eller ordningen betyder nødvendigvis, at foranstaltningen får en anden karakter; den kan ikke længere betragtes som en godtgørelse, eftersom den afviger fra den oprindelige aftale. At hævde andet er ensbetydende med at acceptere, at foranstaltninger af denne art unddrages statens kontrol. |
| --- | --- |

(79)

Det afgørende spørgsmål er, om de gentagne forlængelser af takstnedsættelsen kan betragtes som en integrerende del af godtgørelsen. Det mener Kommissionen ikke de kan. Når staten eksproprierer, fastsætter den på forhånd enten et absolut godtgørelsesbeløb eller — som i det foreliggende tilfælde — en godtgørelsesordning. Enhver form for efterfølgende ændring af beløbet eller ordningen betyder nødvendigvis, at foranstaltningen får en anden karakter; den kan ikke længere betragtes som en godtgørelse, eftersom den afviger fra den oprindelige aftale. At hævde andet er ensbetydende med at acceptere, at foranstaltninger af denne art unddrages statens kontrol.

| (80) | En medlemsstat kan imidlertid meddele Kommissionen, at den agter at indrømme et eksproprieret selskab yderligere fordele. Efter en sådan anmeldelse vil Kommissionen skulle vurdere sagen i henhold til statsstøtte-reglerne og under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der er gjort gældende. |
| --- | --- |

(80)

En medlemsstat kan imidlertid meddele Kommissionen, at den agter at indrømme et eksproprieret selskab yderligere fordele. Efter en sådan anmeldelse vil Kommissionen skulle vurdere sagen i henhold til statsstøtte-reglerne og under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der er gjort gældende.

| (81) | I den under punkt 63 omhandlede undersøgelse, hævdes det, at den godtgørelse, der blev ydet Terni-selskabet og de virksomheder, der senere indtrådte i dettes rettigheder, ikke fuldt ud dækkede de eksproprierede aktivers markedsværdi, at der derfor ikke har været nogen overkompensation, og at de begunstigede selskaber aldrig har haft nogen reel fordel. |
| --- | --- |

(81)

I den under punkt 63 omhandlede undersøgelse, hævdes det, at den godtgørelse, der blev ydet Terni-selskabet og de virksomheder, der senere indtrådte i dettes rettigheder, ikke fuldt ud dækkede de eksproprierede aktivers markedsværdi, at der derfor ikke har været nogen overkompensation, og at de begunstigede selskaber aldrig har haft nogen reel fordel.

| (82) | Kommissionen forudskikker den bemærkning, at en undersøgelse af, hvorvidt en godtgørelsesordning er rimelig, kun kan ske på forhånd, dvs. forud for eksproprieringstidspunktet. I den forbindelse konstateres det, at den af de italienske myndigheder valgte ordning tog sigte på at give Terni-selskabet samme forhold som de vilkår, det ville have haft, hvis vandkraftanlægget ikke var blevet eksproprieret, dvs. sikre selskabet leverancer af elektricitet til kostpris i hele koncessionsperioden. Argumentet om, at Terni-virksomhederne under denne ordning kan have modtaget en lavere kompensation, end hvad de retligt havde krav på, holder næppe stik. Kommissionen mener, at det ved vurderingen af, hvorvidt takstnedsættelsen har givet de støttemodtagende virksomheder fordele, er irrelevant, om konklusionerne i undersøgelsen er korrekte (hvilket Kommissionen bestrider, jf. punkt 87-91). |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen forudskikker den bemærkning, at en undersøgelse af, hvorvidt en godtgørelsesordning er rimelig, kun kan ske på forhånd, dvs. forud for eksproprieringstidspunktet. I den forbindelse konstateres det, at den af de italienske myndigheder valgte ordning tog sigte på at give Terni-selskabet samme forhold som de vilkår, det ville have haft, hvis vandkraftanlægget ikke var blevet eksproprieret, dvs. sikre selskabet leverancer af elektricitet til kostpris i hele koncessionsperioden. Argumentet om, at Terni-virksomhederne under denne ordning kan have modtaget en lavere kompensation, end hvad de retligt havde krav på, holder næppe stik. Kommissionen mener, at det ved vurderingen af, hvorvidt takstnedsættelsen har givet de støttemodtagende virksomheder fordele, er irrelevant, om konklusionerne i undersøgelsen er korrekte (hvilket Kommissionen bestrider, jf. punkt 87-91).

| (83) | Det bør ikke glemmes, at Italien på eksproprieringstidspunktet havde kunnet besluttet at give Terni-selskabet en godtgørelse i form af et beløb baseret på værdien af de eksproprierede aktiver. Italien valgte imidlertid en anden metode, der bestod i at behandle selskabet som en virtuel egenproducent. Dette gav god økonomisk mening, og det er på denne baggrund, det skal vurderes, om der foreligger en fordel. Ud fra dette udgangspunkt må det konkluderes, at ordningen indtil udløbet af den oprindelige godtgørelsestakst — men kun indtil til dette tidspunkt — ikke har givet virksomheden nogen fordel. Alternative beregninger af udbytte og tab ændrer ikke ved denne konklusion, og da slet ikke hvis beregningen sker retrospektivt. |
| --- | --- |

(83)

Det bør ikke glemmes, at Italien på eksproprieringstidspunktet havde kunnet besluttet at give Terni-selskabet en godtgørelse i form af et beløb baseret på værdien af de eksproprierede aktiver. Italien valgte imidlertid en anden metode, der bestod i at behandle selskabet som en virtuel egenproducent. Dette gav god økonomisk mening, og det er på denne baggrund, det skal vurderes, om der foreligger en fordel. Ud fra dette udgangspunkt må det konkluderes, at ordningen indtil udløbet af den oprindelige godtgørelsestakst — men kun indtil til dette tidspunkt — ikke har givet virksomheden nogen fordel. Alternative beregninger af udbytte og tab ændrer ikke ved denne konklusion, og da slet ikke hvis beregningen sker retrospektivt.

| (84) | Anvendelse af en retrospektiv metode fører til indbyrdes modstridende — og undertiden ligefrem ulogiske — resultater, som det fremgår af følgende eksempel. Hvis man tænker sig, at de beløb, som den begunstigede virksomhed modtager, på grund af kraftigt stigende elpriser overstiger Terni-virksomhedens markedsværdi allerede inden for de første ti år af takstordningen, så følger det af den i undersøgelsen anvendte metode, at der er tale om overkompensation, og det selv om ordningen ifølge godtgørelsesaftalen skulle løbe over 30 år. Denne konklusion er åbenlyst forkert, eftersom den ikke tager hensyn til det indbyrdes forhold mellem tallene i den oprindelige godtgørelsesordning. Samme konklusion må drages i det modsatte tilfælde, dvs. når de faktisk modtagne beløb ligger lavere end aktivernes værdi. |
| --- | --- |

(84)

Anvendelse af en retrospektiv metode fører til indbyrdes modstridende — og undertiden ligefrem ulogiske — resultater, som det fremgår af følgende eksempel. Hvis man tænker sig, at de beløb, som den begunstigede virksomhed modtager, på grund af kraftigt stigende elpriser overstiger Terni-virksomhedens markedsværdi allerede inden for de første ti år af takstordningen, så følger det af den i undersøgelsen anvendte metode, at der er tale om overkompensation, og det selv om ordningen ifølge godtgørelsesaftalen skulle løbe over 30 år. Denne konklusion er åbenlyst forkert, eftersom den ikke tager hensyn til det indbyrdes forhold mellem tallene i den oprindelige godtgørelsesordning. Samme konklusion må drages i det modsatte tilfælde, dvs. når de faktisk modtagne beløb ligger lavere end aktivernes værdi.

| (85) | Hertil kommer, at en efterfølgende beregning af udbytte og tab er totalt malplaceret i forbindelse med en ekspropriering. Den eksproprierede virksomheds økonomiske resultater over en længere periode kan ikke forudses på eksproprieringstidspunktet og kan derfor ikke mange årtier senere gøres til genstand for en revision med det formål at gøre virksomheden berettiget til yderligere godtgørelse. |
| --- | --- |

(85)

Hertil kommer, at en efterfølgende beregning af udbytte og tab er totalt malplaceret i forbindelse med en ekspropriering. Den eksproprierede virksomheds økonomiske resultater over en længere periode kan ikke forudses på eksproprieringstidspunktet og kan derfor ikke mange årtier senere gøres til genstand for en revision med det formål at gøre virksomheden berettiget til yderligere godtgørelse.

| (86) | Undersøgelsen er derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(86)

Undersøgelsen er derfor irrelevant.

| (87) | Kommissionen har ikke desto mindre set nærmere på undersøgelsen og de heri anførte data og konklusioner. Det viser sig, at den er behæftet med metodefejl. Som det fremgår af nedenstående undervurderer undersøgelsen systematisk Terni-virksomhedernes takstfordel, samtidig med at de eksproprierede aktivers værdi sandsynligvis overvurderes. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen har ikke desto mindre set nærmere på undersøgelsen og de heri anførte data og konklusioner. Det viser sig, at den er behæftet med metodefejl. Som det fremgår af nedenstående undervurderer undersøgelsen systematisk Terni-virksomhedernes takstfordel, samtidig med at de eksproprierede aktivers værdi sandsynligvis overvurderes.

| (88) | I undersøgelsen beregnes takstfordelen i tidsrummet 1963-1999 ved en sammenligning mellem den pris, der betaltes af Terni-selskabet (alternativ 1 — prisen på egenproduceret elektricitet) og den normale pris, der betales af en sammenlignelig forbruger, dvs. en egenproducent, som er fritaget for visse takstelementer (alternativ 2). Fordelen beregnes således som forskellen mellem to alternative præferenceordninger, der er opstillet med henblik på godtgørelse af Terni-selskabet. Kommissionen konstaterer, at beregninger af takstfordelen bør baseres på en sammenligning med den takst, der normalt vil skulle betales af en ikke-egenproducerende virksomhed med samme forbrugsprofil som Terni-selskabet. Terni-selskabets takstfordel undervurderes således i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(88)

I undersøgelsen beregnes takstfordelen i tidsrummet 1963-1999 ved en sammenligning mellem den pris, der betaltes af Terni-selskabet (alternativ 1 — prisen på egenproduceret elektricitet) og den normale pris, der betales af en sammenlignelig forbruger, dvs. en egenproducent, som er fritaget for visse takstelementer (alternativ 2). Fordelen beregnes således som forskellen mellem to alternative præferenceordninger, der er opstillet med henblik på godtgørelse af Terni-selskabet. Kommissionen konstaterer, at beregninger af takstfordelen bør baseres på en sammenligning med den takst, der normalt vil skulle betales af en ikke-egenproducerende virksomhed med samme forbrugsprofil som Terni-selskabet. Terni-selskabets takstfordel undervurderes således i undersøgelsen.

| (89) | For tidsrummet 2000-2006 beregnes fordelen igen som forskellen mellem de to præferenceordninger; blot med den forskel, at den pris, der faktisk betaltes af Terni-selskabet, svarer til alternativ 2 (ikke længere alternativ 1, da dette ikke længere var muligt efter takstreformen). Denne metode resulterer i, at fordelen nogle år endog bliver negativ, hvilket er fornuftsstridigt i betragtning af, at Terni-selskabet altid har betalt en lavere takst end markedsprisen. I denne periode må takstfordelen principielt svare til det af Cassa Conguaglio betalte godtgørelseselement. Fordelen er således nok en gang blevet væsentligt undervurderet. |
| --- | --- |

(89)

For tidsrummet 2000-2006 beregnes fordelen igen som forskellen mellem de to præferenceordninger; blot med den forskel, at den pris, der faktisk betaltes af Terni-selskabet, svarer til alternativ 2 (ikke længere alternativ 1, da dette ikke længere var muligt efter takstreformen). Denne metode resulterer i, at fordelen nogle år endog bliver negativ, hvilket er fornuftsstridigt i betragtning af, at Terni-selskabet altid har betalt en lavere takst end markedsprisen. I denne periode må takstfordelen principielt svare til det af Cassa Conguaglio betalte godtgørelseselement. Fordelen er således nok en gang blevet væsentligt undervurderet.

| (90) | En anden fejl vedrører anlæggenes værdi. I undersøgelsen ansættes aktivernes regnskabsværdi simpelthen som forskellen mellem posten »maskiner og anlæg« i Terni-selskabets balance for 1962 (året forud for nationaliseringen) og samme post det følgende år. Det skal først og fremmest understreges, at der ikke er noget konkret bevis på, at denne forskel udelukkes skyldes, at selskabet har mistet elanlægget. Og selv hvis man for argumentets skyld accepterer denne bogføringsværdi, så er der under alle omstændigheder anvendt en ukorrekt metode. Som bekræftet af Italien er anlæggets reelle værdi på eksproprieringstidspunktet knyttet til den resterende koncessionsperiode (22). Anlæggets bogføringsværdi burde således have været berigtiget for at tage hensyn hertil. I undersøgelsen fremføres bogføringsværdien simpelthen til 2006, med indregning af inflationen. Det er således godtgjort, at aktivernes værdi overvurderes i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(90)

En anden fejl vedrører anlæggenes værdi. I undersøgelsen ansættes aktivernes regnskabsværdi simpelthen som forskellen mellem posten »maskiner og anlæg« i Terni-selskabets balance for 1962 (året forud for nationaliseringen) og samme post det følgende år. Det skal først og fremmest understreges, at der ikke er noget konkret bevis på, at denne forskel udelukkes skyldes, at selskabet har mistet elanlægget. Og selv hvis man for argumentets skyld accepterer denne bogføringsværdi, så er der under alle omstændigheder anvendt en ukorrekt metode. Som bekræftet af Italien er anlæggets reelle værdi på eksproprieringstidspunktet knyttet til den resterende koncessionsperiode (22). Anlæggets bogføringsværdi burde således have været berigtiget for at tage hensyn hertil. I undersøgelsen fremføres bogføringsværdien simpelthen til 2006, med indregning af inflationen. Det er således godtgjort, at aktivernes værdi overvurderes i undersøgelsen.

| (91) | Det konkluderes, at man helt kan se bort fra undersøgelsen. |
| --- | --- |

(91)

Det konkluderes, at man helt kan se bort fra undersøgelsen.

| (92) | For så vidt angår forlængelserne af takstnedsættelsen forstår Kommissionen, at man tilstræbte en parallelitet i forhold til de vandkraftproducenter, hvis koncession var blevet fornyet. Denne parallelitet, der danner grundlaget for godtgørelsesordningen, skulle ifølge eksproprieringsbestemmelserne imidlertid kun vare 30 år, ikke løbe på ubestemt tid. Argumentet om, at disse forlængelser har karakter af godtgørelse, holder således ikke stik, jf. punkt 73-78. |
| --- | --- |

(92)

For så vidt angår forlængelserne af takstnedsættelsen forstår Kommissionen, at man tilstræbte en parallelitet i forhold til de vandkraftproducenter, hvis koncession var blevet fornyet. Denne parallelitet, der danner grundlaget for godtgørelsesordningen, skulle ifølge eksproprieringsbestemmelserne imidlertid kun vare 30 år, ikke løbe på ubestemt tid. Argumentet om, at disse forlængelser har karakter af godtgørelse, holder således ikke stik, jf. punkt 73-78.

| (93) | Denne konklusion er endnu mere åbenlys for så vidt angår den anden forlængelse. Den betød jo, at den igangværende ordning blev standset; nævnte ordning, der tog sigte på en gradvis afvikling med det formål at lette overgangen til fuld takst, afspejlede de italienske myndigheders opfattelse, at selskaberne havde fået en fuld godtgørelse. Italien har jo givet en fyldig forklaring på de årsager, der ligger bag den anden forlængelse, og som udelukkende bunder i landets industripolitik (jf. Italiens bemærkninger under punkt 60). |
| --- | --- |

(93)

Denne konklusion er endnu mere åbenlys for så vidt angår den anden forlængelse. Den betød jo, at den igangværende ordning blev standset; nævnte ordning, der tog sigte på en gradvis afvikling med det formål at lette overgangen til fuld takst, afspejlede de italienske myndigheders opfattelse, at selskaberne havde fået en fuld godtgørelse. Italien har jo givet en fyldig forklaring på de årsager, der ligger bag den anden forlængelse, og som udelukkende bunder i landets industripolitik (jf. Italiens bemærkninger under punkt 60).

| (94) | Kommissionen konkluderer af ovenstående gennemgang, at Terni-taksten havde karakter af godtgørelse frem til 1992. Indtil nævnte tidspunkt kan foranstaltningen ikke betragtes som statsstøtte. Omvendt må alle senere forlængelser af taksten vurderes ud fra statsstøttebestemmelserne. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen konkluderer af ovenstående gennemgang, at Terni-taksten havde karakter af godtgørelse frem til 1992. Indtil nævnte tidspunkt kan foranstaltningen ikke betragtes som statsstøtte. Omvendt må alle senere forlængelser af taksten vurderes ud fra statsstøttebestemmelserne.

| (95) | Kommissionen undersøgte derefter, om den takstnedsættelse, som Terni-gruppen har haft udbytte af siden 1992, og i særdeleshed siden 1. januar 2005, dvs. ikrafttrædelsesdatoen for artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, som er genstand for denne undersøgelse, er at betragte som statsstøtte i den forstand, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen undersøgte derefter, om den takstnedsættelse, som Terni-gruppen har haft udbytte af siden 1992, og i særdeleshed siden 1. januar 2005, dvs. ikrafttrædelsesdatoen for artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, som er genstand for denne undersøgelse, er at betragte som statsstøtte i den forstand, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (96) | Kommissionen noterer sig i den forbindelse den italienske regerings forklaring, hvori det fremføres, at beslutning EKSF 83/396 og Domstolens dom i sag C 99-92 er uden relevans i denne sag, og fastslår, at den er enig i, at nævnte beslutninger ikke kan lægges til grund ved vurderingen af, hvorvidt takstnedsættelsen til de tre virksomheder i Terni-området har karakter af statsstøtte. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen noterer sig i den forbindelse den italienske regerings forklaring, hvori det fremføres, at beslutning EKSF 83/396 og Domstolens dom i sag C 99-92 er uden relevans i denne sag, og fastslår, at den er enig i, at nævnte beslutninger ikke kan lægges til grund ved vurderingen af, hvorvidt takstnedsættelsen til de tre virksomheder i Terni-området har karakter af statsstøtte.

| (97) | En foranstaltning er at betragte som statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand, hvis den opfylder følgende krav: a) den giver den begunstigede virksomhed en økonomisk fordel; b) den ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler og kan tilskrives staten; c) den er selektiv; d) den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, og den er af en sådan art, at den kan fordreje EU's indre samhandel. |
| --- | --- |

(97)

En foranstaltning er at betragte som statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand, hvis den opfylder følgende krav: a) den giver den begunstigede virksomhed en økonomisk fordel; b) den ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler og kan tilskrives staten; c) den er selektiv; d) den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, og den er af en sådan art, at den kan fordreje EU's indre samhandel.

| (98) | Med udgangspunkt i overvejelserne i punkt 74-95 er Kommissionen nået frem til den konklusion, at den præferencetakst, som Terni-selskabet har haft gavn af, ikke har givet de begunstigede virksomheder nogen fordel i hele den periode, hvori den oprindelige godtgørelsesordning løb, dvs. indtil 1992. Ved vurderingen af, om der foreligger en fordel, er det således kun forlængelserne af takstnedsættelsen, der skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

(98)

Med udgangspunkt i overvejelserne i punkt 74-95 er Kommissionen nået frem til den konklusion, at den præferencetakst, som Terni-selskabet har haft gavn af, ikke har givet de begunstigede virksomheder nogen fordel i hele den periode, hvori den oprindelige godtgørelsesordning løb, dvs. indtil 1992. Ved vurderingen af, om der foreligger en fordel, er det således kun forlængelserne af takstnedsættelsen, der skal tages i betragtning.

| (99) | Der kan ikke herske tvivl om, at levering af elektricitet til en lavere pris end den normalt gældende takst, repræsenterer en klar økonomisk fordel for de begunstigede virksomheder, idet deres produktionsomkostninger nedsættes og deres konkurrenceposition styrkes. |
| --- | --- |

(99)

Der kan ikke herske tvivl om, at levering af elektricitet til en lavere pris end den normalt gældende takst, repræsenterer en klar økonomisk fordel for de begunstigede virksomheder, idet deres produktionsomkostninger nedsættes og deres konkurrenceposition styrkes.

| (100) | Denne særlige takstordning gælder kun for Terni-gruppen, og foranstaltningen er derfor selektiv. |
| --- | --- |

(100)

Denne særlige takstordning gælder kun for Terni-gruppen, og foranstaltningen er derfor selektiv.

| (101) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringen er sket ved hjælp af statsmidler, skal det bemærkes, at den finansielle byrde, taksten medfører, siden 2002 har været båret af alle elforbrugere via en parafiskal afgift, som opkræves af Cassa Conguaglio gennem A4-elementet i eltaksten. Denne afgift er obligatorisk, da den er pålagt ved en AEEG-beslutning (delibera) til implementering af en national lov. Cassa Conguaglio er en ved lov oprettet offentlig virksomhed, der varetager sine opgaver på grundlag af de præcise instruktioner, der er fastlagt i AEEG's beslutninger og bestemmelserne i de relevante love og forskrifter. |
| --- | --- |

(101)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringen er sket ved hjælp af statsmidler, skal det bemærkes, at den finansielle byrde, taksten medfører, siden 2002 har været båret af alle elforbrugere via en parafiskal afgift, som opkræves af Cassa Conguaglio gennem A4-elementet i eltaksten. Denne afgift er obligatorisk, da den er pålagt ved en AEEG-beslutning (delibera) til implementering af en national lov. Cassa Conguaglio er en ved lov oprettet offentlig virksomhed, der varetager sine opgaver på grundlag af de præcise instruktioner, der er fastlagt i AEEG's beslutninger og bestemmelserne i de relevante love og forskrifter.

| (102) | Det følger af helt fast retspraksis på området, at provenuet af en afgift, der er obligatorisk i kraft af national lovgivning, og som indbetales til en offentlig virksomhed, der er oprettet ved lov, er at betragte som statslige midler, jf. traktatens artikel 87, stk. 1, når hensigten er at finansiere en foranstaltning, der opfylder de øvrige kriterier i nævnte artikel (23). |
| --- | --- |

(102)

Det følger af helt fast retspraksis på området, at provenuet af en afgift, der er obligatorisk i kraft af national lovgivning, og som indbetales til en offentlig virksomhed, der er oprettet ved lov, er at betragte som statslige midler, jf. traktatens artikel 87, stk. 1, når hensigten er at finansiere en foranstaltning, der opfylder de øvrige kriterier i nævnte artikel (23).

| (103) | Italien citerer under punkt 68 Pearle-dommen (24) for at underbygge sit argument om, at de midler, der passerer gennem Cassa Conguaglio, ikke er at betragte som statsstøtte. I nævnte dom konstaterede Domstolen, at provenuet af en afgift, der passerer gennem en offentlig virksomhed, under visse helt bestemte forhold ikke er at betragte som statsmidler. I Pearle-sagen blev foranstaltningerne fuldt finansieret af en erhvervssektor, på initiativ af samme sektor, ved hjælp af en afgift, der passerede gennem en offentlig virksomhed, og de virksomheder, der betalte afgiften, var de samme som dem, der havde fordel af støtten. Ifølge Kommissionen er der i denne sag tale om et ganske andet forhold. Terni-taksten blev indført på initiativ af staten (ikke af en erhvervssektor); de virksomheder, der har gavn af taksten, bærer ikke den finansielle byrde, idet denne udelukkende påhviler elforbrugere; staten kan når som helst — ved hjælp af en AEEG-beslutning eller en anden lov eller forskriftsbestemmelse — give Cassa Conguaglio andre instrukser om, hvordan der skal disponeres over de midler, der indløber fra afgiften. Den retspraksis, der er fastsat ved Pearle-sagen, er således irrelevant i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(103)

Italien citerer under punkt 68 Pearle-dommen (24) for at underbygge sit argument om, at de midler, der passerer gennem Cassa Conguaglio, ikke er at betragte som statsstøtte. I nævnte dom konstaterede Domstolen, at provenuet af en afgift, der passerer gennem en offentlig virksomhed, under visse helt bestemte forhold ikke er at betragte som statsmidler. I Pearle-sagen blev foranstaltningerne fuldt finansieret af en erhvervssektor, på initiativ af samme sektor, ved hjælp af en afgift, der passerede gennem en offentlig virksomhed, og de virksomheder, der betalte afgiften, var de samme som dem, der havde fordel af støtten. Ifølge Kommissionen er der i denne sag tale om et ganske andet forhold. Terni-taksten blev indført på initiativ af staten (ikke af en erhvervssektor); de virksomheder, der har gavn af taksten, bærer ikke den finansielle byrde, idet denne udelukkende påhviler elforbrugere; staten kan når som helst — ved hjælp af en AEEG-beslutning eller en anden lov eller forskriftsbestemmelse — give Cassa Conguaglio andre instrukser om, hvordan der skal disponeres over de midler, der indløber fra afgiften. Den retspraksis, der er fastsat ved Pearle-sagen, er således irrelevant i det foreliggende tilfælde.

| (104) | I Preussen/Elektra-sagen, der også anføres af Italien (punkt 68) fastslog Domstolen, at der ikke foreligger statsstøtte i tilfælde, hvor private elproducerende virksomheder pålægges pligt til at aftage elektricitet fra vedvarende energikilder til en minimumspris, der ligger over den faktiske økonomiske værdi af den pågældende type elektricitet, eftersom en sådan foranstaltning ikke indebærer nogen direkte eller indirekte overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(104)

I Preussen/Elektra-sagen, der også anføres af Italien (punkt 68) fastslog Domstolen, at der ikke foreligger statsstøtte i tilfælde, hvor private elproducerende virksomheder pålægges pligt til at aftage elektricitet fra vedvarende energikilder til en minimumspris, der ligger over den faktiske økonomiske værdi af den pågældende type elektricitet, eftersom en sådan foranstaltning ikke indebærer nogen direkte eller indirekte overførsel af statsmidler.

| (105) | Også i dette tilfælde er sagens substans klart anderledes. I Preussen/Elektra-sagen hidrørte de midler, der krævedes for at finansiere foranstaltningen, direkte fra elproducenterne, dvs. uden involvering af nogen offentlig virksomhed, og det ikke engang som rent ekspeditionskontor. I det anførte tilfælde kunne der ikke konstateres nogen overførsel af statsmidler. I det foreliggende tilfælde sker der derimod det, at midlerne fra en parafiskal afgift, som påhviler den brede offentlighed, kanaliseres gennem en offentlig virksomhed, inden de videreekspederes til de begunstigede virksomheder. Der er således tale om et klassisk tilfælde af involvering af statsmidler. |
| --- | --- |

(105)

Også i dette tilfælde er sagens substans klart anderledes. I Preussen/Elektra-sagen hidrørte de midler, der krævedes for at finansiere foranstaltningen, direkte fra elproducenterne, dvs. uden involvering af nogen offentlig virksomhed, og det ikke engang som rent ekspeditionskontor. I det anførte tilfælde kunne der ikke konstateres nogen overførsel af statsmidler. I det foreliggende tilfælde sker der derimod det, at midlerne fra en parafiskal afgift, som påhviler den brede offentlighed, kanaliseres gennem en offentlig virksomhed, inden de videreekspederes til de begunstigede virksomheder. Der er således tale om et klassisk tilfælde af involvering af statsmidler.

| (106) | Det konkluderes derfor på baggrund af ovenstående, at den parafiskale afgift, der anvendes til finansiering af Terni-taksten, er en statsressource. |
| --- | --- |

(106)

Det konkluderes derfor på baggrund af ovenstående, at den parafiskale afgift, der anvendes til finansiering af Terni-taksten, er en statsressource.

| (107) | Kravet om, at foranstaltningen skal kunne tilskrives staten (25), er også opfyldt, da Terni-takstens retsgrundlag er landets nationale lovgivning samt de beslutninger, der vedtages af AEEG, som er en offentlig virksomhed. |
| --- | --- |

(107)

Kravet om, at foranstaltningen skal kunne tilskrives staten (25), er også opfyldt, da Terni-takstens retsgrundlag er landets nationale lovgivning samt de beslutninger, der vedtages af AEEG, som er en offentlig virksomhed.

| (108) | For så vidt angår sidste kriterium i artikel 87, stk. 1 — påvirkning af samhandelen og konkurrencefordrejningsaspektet — afviser Kommissionen de argumenter, der fremføres af Terni-selskabet (se punkt 46), under henvisning til overvejelserne i punkt 109-116). |
| --- | --- |

(108)

For så vidt angår sidste kriterium i artikel 87, stk. 1 — påvirkning af samhandelen og konkurrencefordrejningsaspektet — afviser Kommissionen de argumenter, der fremføres af Terni-selskabet (se punkt 46), under henvisning til overvejelserne i punkt 109-116).

| (109) | De begunstigede virksomheders hovedargument er, at de ikke er aktive inden for EU's interne samhandel, eftersom de afsætter størsteparten af deres produktion på landets eget marked. |
| --- | --- |

(109)

De begunstigede virksomheders hovedargument er, at de ikke er aktive inden for EU's interne samhandel, eftersom de afsætter størsteparten af deres produktion på landets eget marked.

| (110) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at analysen også må omfatte andre virksomheder end virksomheder i Terni-området. De begunstigede virksomheder udgør en del af internationale grupper, der er aktive inden for forskellige erhvervssektorer (26), og driftsstøtte til et anlæg eller en driftsgren kan anvendes til at finansiere andre driftsgrene af gruppen inden for sektorer, der står åbne for samhandel med det øvrige EU; denne omstændighed alene kan gøre det berettiget at drage den konklusion, at taksten påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(110)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at analysen også må omfatte andre virksomheder end virksomheder i Terni-området. De begunstigede virksomheder udgør en del af internationale grupper, der er aktive inden for forskellige erhvervssektorer (26), og driftsstøtte til et anlæg eller en driftsgren kan anvendes til at finansiere andre driftsgrene af gruppen inden for sektorer, der står åbne for samhandel med det øvrige EU; denne omstændighed alene kan gøre det berettiget at drage den konklusion, at taksten påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (111) | Også selv om det skulle kunne godtgøres, at virksomhedens produktion helt eller delvist afsættes på det italienske hjemmemarked — hvilket Kommissionen bestrider — så ville dette være irrelevant ved en bedømmelse af, hvor store virkninger foranstaltningen har på EU's indre samhandel. Domstolen har fastslået, at en støtte til en virksomhed kan være af en sådan art, at den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer konkurrencen i tilfælde, hvor den pågældende virksomhed konkurrerer med andre produkter, der kommer fra andre medlemsstater, selv hvis virksomheden ikke selv eksporterer sine produkter (...). Hvis en medlemsstat indrømmer en virksomhed tilskud, kan dette bevirke, at den indenlandske produktion opretholdes eller øges med det resultat, at virksomheder i andre medlemsstater får ringere mulighed for at udføre deres varer på markedet i den pågældende medlemsstat
   (27). |
| --- | --- |

(111)

Også selv om det skulle kunne godtgøres, at virksomhedens produktion helt eller delvist afsættes på det italienske hjemmemarked — hvilket Kommissionen bestrider — så ville dette være irrelevant ved en bedømmelse af, hvor store virkninger foranstaltningen har på EU's indre samhandel. Domstolen har fastslået, at en støtte til en virksomhed kan være af en sådan art, at den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer konkurrencen i tilfælde, hvor den pågældende virksomhed konkurrerer med andre produkter, der kommer fra andre medlemsstater, selv hvis virksomheden ikke selv eksporterer sine produkter (...). Hvis en medlemsstat indrømmer en virksomhed tilskud, kan dette bevirke, at den indenlandske produktion opretholdes eller øges med det resultat, at virksomheder i andre medlemsstater får ringere mulighed for at udføre deres varer på markedet i den pågældende medlemsstat
   (27).

| (112) | Kommissionen har derfor undersøgt, om der generelt er samhandel mellem medlemsstater inden for den pågældende sektor. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen har derfor undersøgt, om der generelt er samhandel mellem medlemsstater inden for den pågældende sektor.

| (113) | Med hensyn til Cementir, der producerer cement, gennemførte Kommissionen en grundig undersøgelse af cementmarkedet og dettes forskellige segmenter bl.a. som led i Kommissionen beslutning af 30. november 1994 (28). Cement er en tung vare med lav værdi i forhold til vægten, hvorfor transport over større afstande er uøkonomisk. Kommissionen har dog konstateret, at dette ikke er til hinder for samhandel mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne har faktisk en indbyrdes samhandel med cementvarer, og den omstændighed, at cementproducerende virksomheder tidligere har indgået ulovlige aftaler og etableret samordnet praksis (sanktioneret i nævnte beslutning) for at beskytte deres hjemmemarked, er endnu et bevis på, at der er en reel konkurrence på EU-niveau. |
| --- | --- |

(113)

Med hensyn til Cementir, der producerer cement, gennemførte Kommissionen en grundig undersøgelse af cementmarkedet og dettes forskellige segmenter bl.a. som led i Kommissionen beslutning af 30. november 1994 (28). Cement er en tung vare med lav værdi i forhold til vægten, hvorfor transport over større afstande er uøkonomisk. Kommissionen har dog konstateret, at dette ikke er til hinder for samhandel mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne har faktisk en indbyrdes samhandel med cementvarer, og den omstændighed, at cementproducerende virksomheder tidligere har indgået ulovlige aftaler og etableret samordnet praksis (sanktioneret i nævnte beslutning) for at beskytte deres hjemmemarked, er endnu et bevis på, at der er en reel konkurrence på EU-niveau.

| (114) | For så vidt angår Nuova Terni Industrie Chimiche er det tilstrækkeligt at gøre opmærksom på, at Kommissionen i den fusionsbeslutning, hvori den gav tilladelse til Norsk Hydros overtagelse af Nuova Terni Industrie Chimiche (29), også konstaterede, at medlemsstaterne havde en indbyrdes samhandel med de varer, der fremstilledes på det kemiske anlæg i Terni, og at det geografiske marked havde mindst samme udstrækning som EØS. |
| --- | --- |

(114)

For så vidt angår Nuova Terni Industrie Chimiche er det tilstrækkeligt at gøre opmærksom på, at Kommissionen i den fusionsbeslutning, hvori den gav tilladelse til Norsk Hydros overtagelse af Nuova Terni Industrie Chimiche (29), også konstaterede, at medlemsstaterne havde en indbyrdes samhandel med de varer, der fremstilledes på det kemiske anlæg i Terni, og at det geografiske marked havde mindst samme udstrækning som EØS.

| (115) | Med hensyn til ThyssenKrupp konstaterer Kommissionen, at stålmarkedet er et yderst konkurrencebetonet verdensomspændende marked. Kommissionen har allerede i tidligere beslutninger konstateret, at de markedssegmenter, inden for hvilke ThyssenKrupp er aktiv, omfatter hele EU, om ikke et større område (30). |
| --- | --- |

(115)

Med hensyn til ThyssenKrupp konstaterer Kommissionen, at stålmarkedet er et yderst konkurrencebetonet verdensomspændende marked. Kommissionen har allerede i tidligere beslutninger konstateret, at de markedssegmenter, inden for hvilke ThyssenKrupp er aktiv, omfatter hele EU, om ikke et større område (30).

| (116) | Det må således konkluderes, at de tre Terni-virksomheders eltakstnedsættelse har bidraget til at forbedre deres konkurrencestilling i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer inden for EU's samhandel. Under sådanne omstændigheder må det med udgangspunkt i en helt fast retspraksis (31) konkluderes, at Fællesskabets indre samhandel er blevet påvirket og konkurrencen fordrejet. |
| --- | --- |

(116)

Det må således konkluderes, at de tre Terni-virksomheders eltakstnedsættelse har bidraget til at forbedre deres konkurrencestilling i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer inden for EU's samhandel. Under sådanne omstændigheder må det med udgangspunkt i en helt fast retspraksis (31) konkluderes, at Fællesskabets indre samhandel er blevet påvirket og konkurrencen fordrejet.

| (117) | På baggrund af ovenstående redegørelse har Kommissionen konkluderet, at den takstnedsættelse, som Terni-virksomhederne har draget nytte af siden den 1.1.2005, er at betragte som statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastlagte forstand og derfor kun kan godkendes, hvis den kan henføres under en af de i traktaten omhandlede undtagelser. |
| --- | --- |

(117)

På baggrund af ovenstående redegørelse har Kommissionen konkluderet, at den takstnedsættelse, som Terni-virksomhederne har draget nytte af siden den 1.1.2005, er at betragte som statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastlagte forstand og derfor kun kan godkendes, hvis den kan henføres under en af de i traktaten omhandlede undtagelser.

| (118) | Foranstaltningen kan ikke betragtes som eksisterende støtte af de årsager, der er anført under punkt 119-132. |
| --- | --- |

(118)

Foranstaltningen kan ikke betragtes som eksisterende støtte af de årsager, der er anført under punkt 119-132.

| (119) | Den oprindelige bestemmelse i lov nr. 9/1991, der er godkendt i forhold til statsstøttebestemmelserne, blev i 2005 ændret ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005. |
| --- | --- |

(119)

Den oprindelige bestemmelse i lov nr. 9/1991, der er godkendt i forhold til statsstøttebestemmelserne, blev i 2005 ændret ved artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005.

| (120) | Det bør bemærkes, at substansen af den implicit godkendte takst og substansen af den takst, der blev indført ved lov nr. 80/2005, kun har en overfladisk indbyrdes lighed. |
| --- | --- |

(120)

Det bør bemærkes, at substansen af den implicit godkendte takst og substansen af den takst, der blev indført ved lov nr. 80/2005, kun har en overfladisk indbyrdes lighed.

| (121) | I lov nr. 80/2005 fastsættes det, at Terni-gruppen fortsat kan gøre krav på præferencetaksten frem til 2010. Også selv om den anden forlængelse blot havde været en simpel tidsmæssig videreførelse af den foregående foranstaltning, ville der have været tale om ny støtte. Det følger af fast retspraksis, at en ændring af varigheden af en eksisterende støtte medfører, at støtten må betragtes som ny støtte (32). |
| --- | --- |

(121)

I lov nr. 80/2005 fastsættes det, at Terni-gruppen fortsat kan gøre krav på præferencetaksten frem til 2010. Også selv om den anden forlængelse blot havde været en simpel tidsmæssig videreførelse af den foregående foranstaltning, ville der have været tale om ny støtte. Det følger af fast retspraksis, at en ændring af varigheden af en eksisterende støtte medfører, at støtten må betragtes som ny støtte (32).

| (122) | En nærmere gennemgang viser, at forskellene mellem de to foranstaltninger er langt mere dybtgående. |
| --- | --- |

(122)

En nærmere gennemgang viser, at forskellene mellem de to foranstaltninger er langt mere dybtgående.

| (123) | Før lov nr. 80/2005 trådte i kraft, var Terni-taksten (og dens årlige ajourføring) stadig baseret på den oprindelig parallelitet med egenproducerende virksomheder. Med lov nr. 80/2005 ændres dette, idet Terni-selskabet ikke længere sidestilles med en egenproducent. Den pris, der fastsættes for 2005, er nok sammenfaldende med 2004-prisen, men prisfastsættelsesordningen ændres fundamentalt ved, at den nye pris ajourføres i takt med den gennemsnitlige elprisstigning, med den garanti, at taksten ikke vil stige med mere end 4 % om året, uanset hvor meget elpriserne stiger. |
| --- | --- |

(123)

Før lov nr. 80/2005 trådte i kraft, var Terni-taksten (og dens årlige ajourføring) stadig baseret på den oprindelig parallelitet med egenproducerende virksomheder. Med lov nr. 80/2005 ændres dette, idet Terni-selskabet ikke længere sidestilles med en egenproducent. Den pris, der fastsættes for 2005, er nok sammenfaldende med 2004-prisen, men prisfastsættelsesordningen ændres fundamentalt ved, at den nye pris ajourføres i takt med den gennemsnitlige elprisstigning, med den garanti, at taksten ikke vil stige med mere end 4 % om året, uanset hvor meget elpriserne stiger.

| (124) | Støtteniveauet stiger også, fordi der leveres større elmængder til nedsat pris. Degressivitetselementet bortfalder helt. |
| --- | --- |

(124)

Støtteniveauet stiger også, fordi der leveres større elmængder til nedsat pris. Degressivitetselementet bortfalder helt.

| (125) | Det bør i denne forbindelse fremhæves, at konklusionen bliver den samme, selv i tilfælde af et ændret støtteniveau, hvis man følger den argumentation, der blev fremført af generaladvokat Fennelly i konklusionerne vedrørende de forenede sager Italien og Sardegna Lines mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (33). Ved vurderingen af, hvad der udgør en væsentlig ændring af en ordning, har generaladvokat Fennelly konkluderet, at indførelse af en helt ny metode for ydelsen af stort set samme støttebeløb helt klart udgør en væsentlig ændring af den oprindelige ordning. |
| --- | --- |

(125)

Det bør i denne forbindelse fremhæves, at konklusionen bliver den samme, selv i tilfælde af et ændret støtteniveau, hvis man følger den argumentation, der blev fremført af generaladvokat Fennelly i konklusionerne vedrørende de forenede sager Italien og Sardegna Lines mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (33). Ved vurderingen af, hvad der udgør en væsentlig ændring af en ordning, har generaladvokat Fennelly konkluderet, at indførelse af en helt ny metode for ydelsen af stort set samme støttebeløb helt klart udgør en væsentlig ændring af den oprindelige ordning.

| (126) | Kommissionen bemærker også, at den omstændighed, at en anden ordning lægges til grund for taksten, gør det umuligt i den nye ordning, der gælder fra 2005, at skelne mellem den del, der fortsætter med at udgøre eksisterende støtte, og den del, der efter ændringen må klassificeres som ny støtte (34). |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen bemærker også, at den omstændighed, at en anden ordning lægges til grund for taksten, gør det umuligt i den nye ordning, der gælder fra 2005, at skelne mellem den del, der fortsætter med at udgøre eksisterende støtte, og den del, der efter ændringen må klassificeres som ny støtte (34).

| (127) | Kommissionen mener derfor, at den foranstaltning, der omtales som »anden forlængelse« reelt er at betragte som en ny støtteordning, eftersom den er substantielt ændret i forhold til ordningen i beslutningen af 1991. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen mener derfor, at den foranstaltning, der omtales som »anden forlængelse« reelt er at betragte som en ny støtteordning, eftersom den er substantielt ændret i forhold til ordningen i beslutningen af 1991.

| (128) | Det følger af ovenstående, at foranstaltningen er at betragte som ny støtte pr. 1. januar 2005, dvs. det tidspunkt, hvor foranstaltningen træder i kraft i henhold til lov nr. 80/2005 (35). |
| --- | --- |

(128)

Det følger af ovenstående, at foranstaltningen er at betragte som ny støtte pr. 1. januar 2005, dvs. det tidspunkt, hvor foranstaltningen træder i kraft i henhold til lov nr. 80/2005 (35).

| (129) | Terni-virksomhedernes påstand (punkt 48 og 60) om, at foranstaltningen er at betragte som tilladt i medfør af artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 659/1999, eftersom den var anmeldt til Kommissionen, og denne ikke havde truffet afgørelse inden procedurefristens udløb, er klart ubegrundet. Der er en klar forskel mellem at anmelde en foranstaltning under henvisning til artikel 88, stk. 3, og blot at meddele Kommissionen, at en støtte eksisterer. Fællesskabets Førsteinstansdomstol fastslog i Breda Fucine Meridionalisagen (36), at fremsendelse af dokumenter, som ikke er adresseret til Generalsekretariatet, og som ikke indeholder en eksplicit henvisning til traktatens artikel 93, stk. 3, ikke kan betragtes som en gyldig anmeldelse. |
| --- | --- |

(129)

Terni-virksomhedernes påstand (punkt 48 og 60) om, at foranstaltningen er at betragte som tilladt i medfør af artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 659/1999, eftersom den var anmeldt til Kommissionen, og denne ikke havde truffet afgørelse inden procedurefristens udløb, er klart ubegrundet. Der er en klar forskel mellem at anmelde en foranstaltning under henvisning til artikel 88, stk. 3, og blot at meddele Kommissionen, at en støtte eksisterer. Fællesskabets Førsteinstansdomstol fastslog i Breda Fucine Meridionalisagen (36), at fremsendelse af dokumenter, som ikke er adresseret til Generalsekretariatet, og som ikke indeholder en eksplicit henvisning til traktatens artikel 93, stk. 3, ikke kan betragtes som en gyldig anmeldelse.

| (130) | Procedurefristerne i forordning (EF) nr. 659/99 finder kun anvendelse på foranstaltninger, som er behørigt anmeldt under henvisning til artikel 88, stk. 3, og som ikke er sat i værk forud før Kommissionens beslutning. I det her foreliggende tilfælde er det ubestrideligt, at artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 ikke er blevet anmeldt. |
| --- | --- |

(130)

Procedurefristerne i forordning (EF) nr. 659/99 finder kun anvendelse på foranstaltninger, som er behørigt anmeldt under henvisning til artikel 88, stk. 3, og som ikke er sat i værk forud før Kommissionens beslutning. I det her foreliggende tilfælde er det ubestrideligt, at artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 ikke er blevet anmeldt.

| (131) | Det følger af artikel 4, stk. 6 i forordning (EF) nr. 659/99, at støtten er at betragte som tilladt, hvis Kommissionen ikke sørger for at træffe beslutning inden for en procedurefrist på to måneder, alt under forudsætning af, at medlemsstaten har forhåndsinformeret Kommissionen om, at den agter at iværksætte støtten, og at Kommissionen ikke har truffet beslutning inden for en frist på 15 arbejdsdage regnet fra modtagelsen af anmeldelsen. I dette tilfælde har Italien ikke forhåndsinformeret Kommissionen. Artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/99 kan således ikke bringes i anvendelse, end ikke i tilfælde af, at Terni-virksomhederne skulle få medhold i sin påstand, der bestrides af Kommissionen, jf. punkt 129 og 130. |
| --- | --- |

(131)

Det følger af artikel 4, stk. 6 i forordning (EF) nr. 659/99, at støtten er at betragte som tilladt, hvis Kommissionen ikke sørger for at træffe beslutning inden for en procedurefrist på to måneder, alt under forudsætning af, at medlemsstaten har forhåndsinformeret Kommissionen om, at den agter at iværksætte støtten, og at Kommissionen ikke har truffet beslutning inden for en frist på 15 arbejdsdage regnet fra modtagelsen af anmeldelsen. I dette tilfælde har Italien ikke forhåndsinformeret Kommissionen. Artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/99 kan således ikke bringes i anvendelse, end ikke i tilfælde af, at Terni-virksomhederne skulle få medhold i sin påstand, der bestrides af Kommissionen, jf. punkt 129 og 130.

| (132) | Støtten er ulovlig, eftersom Italien ikke har anmeldt artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005. |
| --- | --- |

(132)

Støtten er ulovlig, eftersom Italien ikke har anmeldt artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005.

| (133) | Denne procedure vedrører kun den anden forlængelse af taksten, men Kommissionen mener det alligevel formålstjenligt at fremsætte en række bemærkninger til den første forlængelse og godkendelsen af denne i henhold til statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(133)

Denne procedure vedrører kun den anden forlængelse af taksten, men Kommissionen mener det alligevel formålstjenligt at fremsætte en række bemærkninger til den første forlængelse og godkendelsen af denne i henhold til statsstøttereglerne.

| (134) | Den første forlængelse af Terni-taksten blev fastsat ved artikel 20, stk. 4, i lov nr. 9/1991. Denne lov blev i sag NN 52/91 (37) erklæret forenelig med fællesmarkedet, jf. statsstøttereglerne. Kommissionens beslutning, som denne blev tilsendt Italien, indeholdt ikke nogen specificering af, hvilke artikler i loven der var blevet fundet forenelige. De dokumenter, der ligger til grund for Kommissionens beslutning, indeholdt kun en kort beskrivelse og vurdering af de artikler, der vedrørte statsstøtte. Lovens artikel 20, stk. 4, hvori forlængelsen af Terni-taksten blev fastsat, blev ikke nævnt. |
| --- | --- |

(134)

Den første forlængelse af Terni-taksten blev fastsat ved artikel 20, stk. 4, i lov nr. 9/1991. Denne lov blev i sag NN 52/91 (37) erklæret forenelig med fællesmarkedet, jf. statsstøttereglerne. Kommissionens beslutning, som denne blev tilsendt Italien, indeholdt ikke nogen specificering af, hvilke artikler i loven der var blevet fundet forenelige. De dokumenter, der ligger til grund for Kommissionens beslutning, indeholdt kun en kort beskrivelse og vurdering af de artikler, der vedrørte statsstøtte. Lovens artikel 20, stk. 4, hvori forlængelsen af Terni-taksten blev fastsat, blev ikke nævnt.

| (135) | Ud fra så begrænset et materiale er det desværre umuligt at rekonstruere sagsforløbet og at fastslå, hvorvidt Kommissionen havde undersøgt Terni-taksten og agtede at godkende denne. |
| --- | --- |

(135)

Ud fra så begrænset et materiale er det desværre umuligt at rekonstruere sagsforløbet og at fastslå, hvorvidt Kommissionen havde undersøgt Terni-taksten og agtede at godkende denne.

| (136) | Det må imidlertid konstateres, at Italien havde anmeldt hele loven, og at godkendelsesbeslutningen gjaldt hele loven. Forlængelsen af Terni-taksten må således betragtes som værende dækket af Kommissionens beslutning. |
| --- | --- |

(136)

Det må imidlertid konstateres, at Italien havde anmeldt hele loven, og at godkendelsesbeslutningen gjaldt hele loven. Forlængelsen af Terni-taksten må således betragtes som værende dækket af Kommissionens beslutning.

| (137) | Som undtagelse fra det generelle forbud mod statsstøtte i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan støtte få status som forenelig med fællesmarkedet, hvis den omfattes af en af de i traktaten opstillede undtagelser. |
| --- | --- |

(137)

Som undtagelse fra det generelle forbud mod statsstøtte i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan støtte få status som forenelig med fællesmarkedet, hvis den omfattes af en af de i traktaten opstillede undtagelser.

| (138) | Den statsstøtte, som Terni-virksomhederne har haft adgang til i medfør af artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, må klassificeres som driftsstøtte. |
| --- | --- |

(138)

Den statsstøtte, som Terni-virksomhederne har haft adgang til i medfør af artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005, må klassificeres som driftsstøtte.

| (139) | Det følger af fast retspraksis, at driftsstøtte, dvs. støtte, der fritager en virksomhed for udgifter, den normalt må afholde som led i den daglige drift eller normale arbejdsaktiviteter, principielt fordrejer konkurrencevilkårene i de sektorer, hvor den ydes (38), i et sådant omfang, at dette er i modstrid med den almene interesse. Kommissionen fremhæver, at driftsstøtte, der ydes i form af elprisnedsættelse til energiintensive virksomheder eller virksomheder, hvor elektricitet er en af de vigtigste kostfaktorer, udgør en særlig fordrejende form for støtte, eftersom den har en stor og direkte virkning på den pågældende virksomheds produktionsomkostninger og dermed dens konkurrenceposition. |
| --- | --- |

(139)

Det følger af fast retspraksis, at driftsstøtte, dvs. støtte, der fritager en virksomhed for udgifter, den normalt må afholde som led i den daglige drift eller normale arbejdsaktiviteter, principielt fordrejer konkurrencevilkårene i de sektorer, hvor den ydes (38), i et sådant omfang, at dette er i modstrid med den almene interesse. Kommissionen fremhæver, at driftsstøtte, der ydes i form af elprisnedsættelse til energiintensive virksomheder eller virksomheder, hvor elektricitet er en af de vigtigste kostfaktorer, udgør en særlig fordrejende form for støtte, eftersom den har en stor og direkte virkning på den pågældende virksomheds produktionsomkostninger og dermed dens konkurrenceposition.

| (140) | Der kan under helt specifikke forhold ydes driftsstøtte på grundlag af EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse . Den her undersøgte støtte tilgodeser imidlertid ikke noget miljøformål. (39). Den her undersøgte støtte tilgodeser imidlertid ikke noget miljøformål. |
| --- | --- |

(140)

Der kan under helt specifikke forhold ydes driftsstøtte på grundlag af EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse . Den her undersøgte støtte tilgodeser imidlertid ikke noget miljøformål. (39). Den her undersøgte støtte tilgodeser imidlertid ikke noget miljøformål.

| (141) | Der kan undtagelsesvis tillades driftsstøtte inden for områder, som er berettiget til støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Umbria-regionen havde på intet tidspunkt i den her betragtede periode ret til støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(141)

Der kan undtagelsesvis tillades driftsstøtte inden for områder, som er berettiget til støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Umbria-regionen havde på intet tidspunkt i den her betragtede periode ret til støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| (142) | Uanset at de to forlængelser af de under punkt 123-127 forklarede årsager må betragtes som forskellige foranstaltninger, mener Kommissionen det formålstjenligt at nævne, at Umbria-regionen på det tidspunkt, hvor den første forlængelse blev anmeldt, var ude i en alvorlig økonomisk krise, ikke mindst inden for stål- og kemikaliesektoren i Terni-området. Denne krise, der nåede sit højdepunkt i 90'erne, blev erkendt af Kommissionen, da den i 1997 godkendte Italiens kort over områder med ret til støtte i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c) (40). Terni- og Perugia-områderne blev erklæret støtteberettigede i henhold til målsætning 2 i strukturfondene. |
| --- | --- |

(142)

Uanset at de to forlængelser af de under punkt 123-127 forklarede årsager må betragtes som forskellige foranstaltninger, mener Kommissionen det formålstjenligt at nævne, at Umbria-regionen på det tidspunkt, hvor den første forlængelse blev anmeldt, var ude i en alvorlig økonomisk krise, ikke mindst inden for stål- og kemikaliesektoren i Terni-området. Denne krise, der nåede sit højdepunkt i 90'erne, blev erkendt af Kommissionen, da den i 1997 godkendte Italiens kort over områder med ret til støtte i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c) (40). Terni- og Perugia-områderne blev erklæret støtteberettigede i henhold til målsætning 2 i strukturfondene.

| (143) | På det tidspunkt i 2005, hvor lov nr. 80/2005 blev vedtaget, var strukturtilpasningsprocessen imidlertid stort set allerede gennemført. I det regionalstøttekort, der foreslås for tidsrummet 2007-2013, mister Umbria-regionen helt sin status som støtteberettiget region. Uanset om der i forbindelse med den oprindelige godkendelse er taget hensyn til den regionale udvikling eller ej, så er det helt sikkert, at Kommissionen ikke baserede sig på overvejelser af denne art ved vurderingen af den anden takstforlængelse. |
| --- | --- |

(143)

På det tidspunkt i 2005, hvor lov nr. 80/2005 blev vedtaget, var strukturtilpasningsprocessen imidlertid stort set allerede gennemført. I det regionalstøttekort, der foreslås for tidsrummet 2007-2013, mister Umbria-regionen helt sin status som støtteberettiget region. Uanset om der i forbindelse med den oprindelige godkendelse er taget hensyn til den regionale udvikling eller ej, så er det helt sikkert, at Kommissionen ikke baserede sig på overvejelser af denne art ved vurderingen af den anden takstforlængelse.

| (144) | Italien har givet en fyldig forklaring på de industripolitiske grunde, der ligger bag den anden forlængelse af Terni-taksten (se punkt 61). Hovedindholdet i Italiens argumentation til fordel for taksten er, at energiintensive selskaber i andre medlemsstater har adgang til nedsatte elpriser, og at taksten er nødvendig som overgangsordning, hvis man skal undgå virksomhedens udflytning til lande uden for EU, så længe elmarkedet ikke er helt liberaliseret og infrastrukturerne ikke er forbedret. Forklaringen modsiger i øvrigt Italiens argumentation om, at Terni-taksten samtidig havde karakter af godtgørelse, og indeholder på ingen måde nogen begrundelse for en revision af eksproprieringspakken. |
| --- | --- |

(144)

Italien har givet en fyldig forklaring på de industripolitiske grunde, der ligger bag den anden forlængelse af Terni-taksten (se punkt 61). Hovedindholdet i Italiens argumentation til fordel for taksten er, at energiintensive selskaber i andre medlemsstater har adgang til nedsatte elpriser, og at taksten er nødvendig som overgangsordning, hvis man skal undgå virksomhedens udflytning til lande uden for EU, så længe elmarkedet ikke er helt liberaliseret og infrastrukturerne ikke er forbedret. Forklaringen modsiger i øvrigt Italiens argumentation om, at Terni-taksten samtidig havde karakter af godtgørelse, og indeholder på ingen måde nogen begrundelse for en revision af eksproprieringspakken.

| (145) | Kommissionen noterer sig, at Domstolen har fastlagt følgende: »Den omstændighed, at en medlemsstat ved iværksættelse af ensidige foranstaltninger søger at tilnærme konkurrencevilkårene inden for en bestemt økonomisk sektor til de vilkår, som gælder i de øvrige medlemsstater, fratager ikke disse foranstaltninger deres karakter af støtte« (41). Italiens argument om, at en sådan statsstøtte er berettiget, fordi der findes andre (lige så fordrejende) statsstøtteordninger i Fællesskabet, kan helt afvises. En sådan politik ville føre til et støttekapløb og være i modstrid med selve formålet med statsstøttekontrollen. Med hensyn til den anførte risiko for virksomhedsudflytning til lande uden for EU, skal Kommissionen bemærke, at man ikke i noget tilfælde — hverken i Kommissionens beslutningspraksis eller i EF-Domstolenes retspraksis — har accepteret, at sådanne årsager skulle gøre det berettiget at yde statsstøtte. I det foreliggende tilfælde behøver Kommissionen ikke engang undersøge spørgsmålet, eftersom de italienske myndigheder ikke har fremlagt beviser for denne påstand. Landet har ikke godtgjort, at støtten var nødvendig, eller at det stod i forhold til nævnte risiko. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen noterer sig, at Domstolen har fastlagt følgende: »Den omstændighed, at en medlemsstat ved iværksættelse af ensidige foranstaltninger søger at tilnærme konkurrencevilkårene inden for en bestemt økonomisk sektor til de vilkår, som gælder i de øvrige medlemsstater, fratager ikke disse foranstaltninger deres karakter af støtte« (41). Italiens argument om, at en sådan statsstøtte er berettiget, fordi der findes andre (lige så fordrejende) statsstøtteordninger i Fællesskabet, kan helt afvises. En sådan politik ville føre til et støttekapløb og være i modstrid med selve formålet med statsstøttekontrollen. Med hensyn til den anførte risiko for virksomhedsudflytning til lande uden for EU, skal Kommissionen bemærke, at man ikke i noget tilfælde — hverken i Kommissionens beslutningspraksis eller i EF-Domstolenes retspraksis — har accepteret, at sådanne årsager skulle gøre det berettiget at yde statsstøtte. I det foreliggende tilfælde behøver Kommissionen ikke engang undersøge spørgsmålet, eftersom de italienske myndigheder ikke har fremlagt beviser for denne påstand. Landet har ikke godtgjort, at støtten var nødvendig, eller at det stod i forhold til nævnte risiko.

| (146) | De under punkt 61 nævnte konklusioner, der er draget af højniveaugruppen, er urelevante, eftersom de afspejler resultatet af en generel politisk debat og ikke udgør retligt bindende bestemmelser. Det skal i øvrigt bemærkes, at de løsninger, der foreslås af gruppen, og som citeres af Italien, ikke vedrører statsstøtte. |
| --- | --- |

(146)

De under punkt 61 nævnte konklusioner, der er draget af højniveaugruppen, er urelevante, eftersom de afspejler resultatet af en generel politisk debat og ikke udgør retligt bindende bestemmelser. Det skal i øvrigt bemærkes, at de løsninger, der foreslås af gruppen, og som citeres af Italien, ikke vedrører statsstøtte.

| (147) | Da støtten ikke kan henføres under nogen af de undtagelser, der omhandles i EF-traktatens artikel 87, må den anden forlængelse af takstnedsættelsen til gavn for Terni-selskabet erklæres for uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(147)

Da støtten ikke kan henføres under nogen af de undtagelser, der omhandles i EF-traktatens artikel 87, må den anden forlængelse af takstnedsættelsen til gavn for Terni-selskabet erklæres for uforenelig med fællesmarkedet.

| (148) | I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 skal der i tilfælde, hvor der er ydet støtte, som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, retableres en effektiv konkurrence, idet støttebeløbet øjeblikkeligt skal tilbagesøges, inklusive renter (42). |
| --- | --- |

(148)

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 skal der i tilfælde, hvor der er ydet støtte, som er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, retableres en effektiv konkurrence, idet støttebeløbet øjeblikkeligt skal tilbagesøges, inklusive renter (42).

| (149) | Det følger af fast retspraksis, at støttemodtageren i tilfælde, hvor der er udbetalt støtte uden forhåndsanmeldelse til Kommissionen, som omhandlet i traktatens artikel 88, stk. 3, ikke kan påberåbe sig nogen berettiget forventning om, at støtten er blevet ydet ifølge reglerne (43). En årvågen erhvervsdrivende bør normalt selv kunne fastslå, hvorvidt indberetningsproceduren er fulgt og støtten er lovlig. |
| --- | --- |

(149)

Det følger af fast retspraksis, at støttemodtageren i tilfælde, hvor der er udbetalt støtte uden forhåndsanmeldelse til Kommissionen, som omhandlet i traktatens artikel 88, stk. 3, ikke kan påberåbe sig nogen berettiget forventning om, at støtten er blevet ydet ifølge reglerne (43). En årvågen erhvervsdrivende bør normalt selv kunne fastslå, hvorvidt indberetningsproceduren er fulgt og støtten er lovlig.

| (150) | Intet er imidlertid til hinder for, at en virksomhed, der har modtaget ulovlig støtte, kan påberåbe sig usædvanlige omstændigheder, på grundlag af hvilke den havde begrundet tillid til, at støtten var lovlig, og derfor nægte at tilbagebetale støtten (44). Kommissionen har undersøgt, hvorvidt de særlige omstændigheder, som Terni-virksomhederne påberåber sig (se punkt 47), er af en sådan art, at deres forventninger må betragtes som berettigede. |
| --- | --- |

(150)

Intet er imidlertid til hinder for, at en virksomhed, der har modtaget ulovlig støtte, kan påberåbe sig usædvanlige omstændigheder, på grundlag af hvilke den havde begrundet tillid til, at støtten var lovlig, og derfor nægte at tilbagebetale støtten (44). Kommissionen har undersøgt, hvorvidt de særlige omstændigheder, som Terni-virksomhederne påberåber sig (se punkt 47), er af en sådan art, at deres forventninger må betragtes som berettigede.

| (151) | Kort beskrevet hævder de begunstigede virksomheder, at Italien havde forsikret dem om, at foranstaltningen ikke udgjorde en støtte, og at Kommissionen ikke havde stillet spørgsmålstegn ved foranstaltningen, hverken i forbindelse med første forlængelse, eller da der indsendtes oplysninger vedrørende den anden forlængelse. |
| --- | --- |

(151)

Kort beskrevet hævder de begunstigede virksomheder, at Italien havde forsikret dem om, at foranstaltningen ikke udgjorde en støtte, og at Kommissionen ikke havde stillet spørgsmålstegn ved foranstaltningen, hverken i forbindelse med første forlængelse, eller da der indsendtes oplysninger vedrørende den anden forlængelse.

| (152) | For så vidt angår første argument er det nok at henvise til, at det følger af fast retspraksis, at spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger berettigede forventninger, ikke kan baseres på den støtteydende medlemsstats handlinger. Førsteinstansretten har bl.a. fastlagt, at den omstændighed, at en medlemsstat afgiver fejlagtige oplysninger vedrørende en foranstaltnings lovlighed ikke kan skabe en berettiget forventning, og især da ikke når Kommissionen ikke er blevet underrettet herom (45). |
| --- | --- |

(152)

For så vidt angår første argument er det nok at henvise til, at det følger af fast retspraksis, at spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger berettigede forventninger, ikke kan baseres på den støtteydende medlemsstats handlinger. Førsteinstansretten har bl.a. fastlagt, at den omstændighed, at en medlemsstat afgiver fejlagtige oplysninger vedrørende en foranstaltnings lovlighed ikke kan skabe en berettiget forventning, og især da ikke når Kommissionen ikke er blevet underrettet herom (45).

| (153) | Det vil således sige, at en berettiget forventning kun kan baseres på EF-administrationens handlinger. Domstolen har nemlig bl.a. fastlagt, at en person kun kan påberåbe sig en krænkelse af dette princip, hvis Fællesskabets administration har afgivet en præcis forsikring herom [understregning indsat]
   (46). |
| --- | --- |

(153)

Det vil således sige, at en berettiget forventning kun kan baseres på EF-administrationens handlinger. Domstolen har nemlig bl.a. fastlagt, at en person kun kan påberåbe sig en krænkelse af dette princip, hvis Fællesskabets administration har afgivet en præcis forsikring herom [understregning indsat]
   (46).

| (154) | Terni-virksomhedernes påstand er, at foranstaltningen ikke blev anfægtet i 1991, eftersom Kommissionen godkendte lov nr. 9/1991. Her må det fremhæves, at Kommissionens beslutning af 1991 udelukkende gælder den i lov nr. 9/1991 fastsatte foranstaltning; godkendelsen af denne foranstaltning kan ikke lægges til grund for nogen berettiget forventning for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt den nye støtteforanstaltning, der blev indført ved lov nr. 80/2005, er lovlig eller forenelig med fællesmarkedet. Også selv om Kommissionen udtrykkeligt skulle have erklæret, at 1991-foranstaltningen ikke udgjorde støtte — hvilket den bestrider — så kunne de støttemodtagende virksomheder ikke gå ud fra, at 2005-foranstaltningen automatisk ville være at betragte som en foranstaltning, der ikke udgør støtte, eftersom mange omstændigheder kan gøre en foranstaltning til statsstøtte. |
| --- | --- |

(154)

Terni-virksomhedernes påstand er, at foranstaltningen ikke blev anfægtet i 1991, eftersom Kommissionen godkendte lov nr. 9/1991. Her må det fremhæves, at Kommissionens beslutning af 1991 udelukkende gælder den i lov nr. 9/1991 fastsatte foranstaltning; godkendelsen af denne foranstaltning kan ikke lægges til grund for nogen berettiget forventning for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt den nye støtteforanstaltning, der blev indført ved lov nr. 80/2005, er lovlig eller forenelig med fællesmarkedet. Også selv om Kommissionen udtrykkeligt skulle have erklæret, at 1991-foranstaltningen ikke udgjorde støtte — hvilket den bestrider — så kunne de støttemodtagende virksomheder ikke gå ud fra, at 2005-foranstaltningen automatisk ville være at betragte som en foranstaltning, der ikke udgør støtte, eftersom mange omstændigheder kan gøre en foranstaltning til statsstøtte.

| (155) | Hertil kommer, at ordlyden af den beslutning, hvori Kommissionen meddeler Italien, at støtteforanstaltningerne i lov nr. 9/1991 og 10/1991 erklæres forenelige med fællesmarkedet, tværtimod lader forstå det modsatte, nemlig at Terni-taksten udgjorde en støtte. |
| --- | --- |

(155)

Hertil kommer, at ordlyden af den beslutning, hvori Kommissionen meddeler Italien, at støtteforanstaltningerne i lov nr. 9/1991 og 10/1991 erklæres forenelige med fællesmarkedet, tværtimod lader forstå det modsatte, nemlig at Terni-taksten udgjorde en støtte.

| (156) | Kommissionens beslutning kan derfor ikke på nogen måde have givet de begunstigede virksomheder præcise garantier for, at taksten ikke udgjorde støtte; den kan allerhøjst have givet dem en berettiget forventning om, at 1991-forlængelsen var forenelig med fællesmarkedet. Der kan ikke have været nogen berettiget forventning med hensyn til 2005-forlængelsen. Det vil således sige, at også dette argument må afvises. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionens beslutning kan derfor ikke på nogen måde have givet de begunstigede virksomheder præcise garantier for, at taksten ikke udgjorde støtte; den kan allerhøjst have givet dem en berettiget forventning om, at 1991-forlængelsen var forenelig med fællesmarkedet. Der kan ikke have været nogen berettiget forventning med hensyn til 2005-forlængelsen. Det vil således sige, at også dette argument må afvises.

| (157) | Påstanden om, at Kommissionen ikke har udvist den fornødne årvågenhed, efter at den havde modtaget oplysninger om den anden forlængelse af taksten, er åbenlyst forkert. Efter det af Italien oplyste blev Terni-taksten nævnt i statsstøtterapporten for 2005. Det var imidlertid først i februar 2006, at der blev fremsendt nærmere oplysninger om foranstaltningen i artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/05, dvs. efter at Kommissionen havde anmodet herom som led i statsstøtteundersøgelsen vedrørende artikel 11, stk. 12, i samme lovdekret (statsstøtte C 13/06). Kommissionen indledte den officielle undersøgelse i juli 2006. |
| --- | --- |

(157)

Påstanden om, at Kommissionen ikke har udvist den fornødne årvågenhed, efter at den havde modtaget oplysninger om den anden forlængelse af taksten, er åbenlyst forkert. Efter det af Italien oplyste blev Terni-taksten nævnt i statsstøtterapporten for 2005. Det var imidlertid først i februar 2006, at der blev fremsendt nærmere oplysninger om foranstaltningen i artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/05, dvs. efter at Kommissionen havde anmodet herom som led i statsstøtteundersøgelsen vedrørende artikel 11, stk. 12, i samme lovdekret (statsstøtte C 13/06). Kommissionen indledte den officielle undersøgelse i juli 2006.

| (158) | Det korte tidsrum mellem fremsendelsen af oplysningerne og Kommissionens indgriben viser klart, at Kommissionen har udvist den fornødne årvågenhed. |
| --- | --- |

(158)

Det korte tidsrum mellem fremsendelsen af oplysningerne og Kommissionens indgriben viser klart, at Kommissionen har udvist den fornødne årvågenhed.

| (159) | På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at der ikke foreligger særlige omstændigheder, som kan give Terni-virksomhederne berettigede forventninger med hensyn til den anfægtede foranstaltnings lovlighed. |
| --- | --- |

(159)

På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at der ikke foreligger særlige omstændigheder, som kan give Terni-virksomhederne berettigede forventninger med hensyn til den anfægtede foranstaltnings lovlighed.

| (160) | Alle de med fællesmarkedet uforenelige støttebeløb, som er udbetalt til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche i medfør af artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 fra og med 1. januar 2005 (se punkt 26) skal tilbagebetales, med renter, som fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (47). |
| --- | --- |

(160)

Alle de med fællesmarkedet uforenelige støttebeløb, som er udbetalt til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche i medfør af artikel 11, stk. 11, i lov nr. 80/2005 fra og med 1. januar 2005 (se punkt 26) skal tilbagebetales, med renter, som fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (47).

| (161) | Der erindres i denne forbindelse om, at hensigten med tilbagesøgningen er at genskabe de konkurrenceforhold, der var gældende, inden der blev ydet ulovlig støtte. Ved konstateringen af, hvad Terni-virksomhedernes konkurrenceforhold var inden lovens ikrafttræden, må der tages hensyn til den omstændighed, at der allerede eksisterede en støtteforanstaltning i kraft af lov nr. 9/1991, og at denne var godkendt frem til 2007. |
| --- | --- |

(161)

Der erindres i denne forbindelse om, at hensigten med tilbagesøgningen er at genskabe de konkurrenceforhold, der var gældende, inden der blev ydet ulovlig støtte. Ved konstateringen af, hvad Terni-virksomhedernes konkurrenceforhold var inden lovens ikrafttræden, må der tages hensyn til den omstændighed, at der allerede eksisterede en støtteforanstaltning i kraft af lov nr. 9/1991, og at denne var godkendt frem til 2007.

| (162) | Kommissionen mener derfor, at de reststøttebeløb, som de begunstigede virksomheder i medfør af lov nr. 9/1991ville have haft ret til i 2005, 2006 og 2007, hvis ikke lov nr. 80/2005 var trådt i kraft, bør modregnes i opkrævningsbeløbene, forudsat at Italien mener, at virksomhederne har ret hertil i kraft af national lovgivning. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen mener derfor, at de reststøttebeløb, som de begunstigede virksomheder i medfør af lov nr. 9/1991ville have haft ret til i 2005, 2006 og 2007, hvis ikke lov nr. 80/2005 var trådt i kraft, bør modregnes i opkrævningsbeløbene, forudsat at Italien mener, at virksomhederne har ret hertil i kraft af national lovgivning.

VII.   KONKLUSION

| (163) | Kommissionen finder, at Italien har overtrådt artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten ved ulovligt at iværksætte artikel 11, stk. 11, i lovdekret nr. 80/2005, der blev omsat til lov nr. 80/05, om ændring og forlængelse indtil 2010 af den eltakstnedsættelse, som de tre Terni-virksomheder omfattes af. Kommissionen finder, at nævnte foranstaltning, der udgør en simpel driftsstøtte, ikke kan henføres under nogen af undtagelserne i EF-traktaten, og at den derfor er uforenelig med fællesmarkedet. De dele af nævnte støtte, som endnu ikke er tildelt eller udbetalt, skal derfor tilbageholdes. Den allerede udbetalte støtte skal tilbagesøges. De beløb, som de begunstigede virksomheder ville have haft ret til i 2005, 2006 og 2007 i medfør af lov nr. 9/1991, fratrækkes det samlede tilbagebetalingsbeløb — |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen finder, at Italien har overtrådt artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten ved ulovligt at iværksætte artikel 11, stk. 11, i lovdekret nr. 80/2005, der blev omsat til lov nr. 80/05, om ændring og forlængelse indtil 2010 af den eltakstnedsættelse, som de tre Terni-virksomheder omfattes af. Kommissionen finder, at nævnte foranstaltning, der udgør en simpel driftsstøtte, ikke kan henføres under nogen af undtagelserne i EF-traktaten, og at den derfor er uforenelig med fællesmarkedet. De dele af nævnte støtte, som endnu ikke er tildelt eller udbetalt, skal derfor tilbageholdes. Den allerede udbetalte støtte skal tilbagesøges. De beløb, som de begunstigede virksomheder ville have haft ret til i 2005, 2006 og 2007 i medfør af lov nr. 9/1991, fratrækkes det samlede tilbagebetalingsbeløb —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den statsstøtte, som Italien har ydet til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche, er uforenelig med fællesmarkedet.

2.   Den statsstøtte, som Italien har indrømmet, men endnu ikke udbetalt til ThyssenKrupp, Cementir og Nuova Terni Industrie Chimiche er ligeledes uforenelig med fællesmarkedet og skal tilbageholdes.

Artikel 2

1.   Italien tilbagesøger den i artikel 1, stk. 1, omhandlede støtte hos de begunstigede virksomheder.

2.   Det beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor det er blevet udbetalt til støttemodtagerne, og indtil det er tilbagebetalt.

3.   Renterne beregnes som rentes rente, jf. forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 3

1.   Italien vedtager alle de bestemmelser, som er nødvendige for at opkræve den i artikel 1 omhandlede støtte, der er ulovlig og uforenelig med fællesskabet, hos de begunstigede virksomheder.

2.   Opkrævningen sker straks på grundlag af de procedurer, der er fastsat i landets lovgivning, for så vidt som disse tillader en øjeblikkelig og reel gennemførelse af Kommissionens beslutning.

3.   Italien sikrer, at denne beslutning gennemføres inden for en frist på fire måneder fra det tidspunkt, hvor denne beslutning forelægges.

Artikel 4

1.   Italien holder Kommissionen underrettet om forløbet af de nationale foranstaltninger, landet iværksætter til gennemførelse af denne beslutning, frem til deres afslutning.

2.   Inden for en frist på 2 måneder fra det tidspunkt, hvor denne beslutning forelægges, fremsender Italien oplysning om, hvor store beløb der i alt, dvs. både kapital og renter, skal opkræves hos de begunstigede virksomheder, samt en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger landet har vedtaget eller planlagt for at efterkomme denne beslutning. Inden for samme frist sender Italien Kommissionen dokumentation for, at de begunstigede virksomheder er blevet beordret til at tilbagebetale støtten.

3.   Efter udløbet af den i stk. 2 omhandlede frist på to måneder forelægger Italien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne beslutning. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor store beløb og renter der allerede er opkrævet hos de begunstigede virksomheder.

Artikel 5

Denne beslutning er rette til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. november 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 214 af 6.9.2006, s. 5.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Artikel 4, stk. 6, første led, litra a og b i lov nr. 1643/62.

3

(4)  Virksomheder, der udnytter offentlige vandressourcer til at producere kraft på grundlag af en koncession (concessione di derivazione idroelettrica), der er midlertidig, men hvis varighed er tilstrækkelig lang (sædvanligvis 30 år i Italien) til at give virksomheden mulighed for at afskrive investeringsomkostningerne. Planen er, at koncessionerne, efterhånden som de udløber, fornyes på grundlag af en gennemskuelig udvælgelsesprocedure.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Statsstøtte NN 52/91, brev SG (91) D/15502.

5

(6)  Artikel 1, stk. 285, i lov nr. 266/2005.

6

(7)  AEEG-beslutning nr. 228/01.

7

(8)  AEEG-beslutning nr. 148/04.

8

(9)  EFT L 227 af 19.8.1983, s. 24.

9

(10)  Domstolens dom (Femte Afdeling) af 24. februar 1994: Anmodning om præjudiciel afgørelse — Terni SpA og Italsider SpA mod Cassa conguaglio per il settore elettrico. Sml. 1994 I, s. 541.

10

Terni SpA og Italsider SpA mod Cassa conguaglio per il settore elettrico

(11)  Kommissionens beslutning af 11. mai 1999 i sag C-49/98, foranstaltninger til fordel for beskæftigelsen, artikel 15 og 26 i lov nr. 196/97, EFT L 42 del 15.2.2000, s. 1-18.

11

(12)  Domstolens dom af 15. maj 1997 i sag C-355/95, Deggendorf mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 2549.

12

(13)  Meddelelse af 16.12.2005 fra ministeriet for produktionsaktiviteter til AEEG.

13

(14)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Se fodnote 14.

15

(16)  AEEG-beslutning nr. 190/2006.

16

(17)  Jf. bl.a. Domstolens domme: 7.2.1985 i sag C-240/83 A.D.B.H.U, Sml. 1985, s. 531; 27.9.1988 i de samlede sager C-106-120/87, Sml. 1988, s. 5515; 24/7/2003 i sag C-280/00, Altmark, Sml. 2003 I, s. 7747; 22.11.2001 i sag C 53/00 Ferring, Sml. 2001 I, s. 9067.

17

(18)  Bl.a. i Frankrig, Tyskland, Spanien, Grækenland og Finland. Italien har fremlagt en redegørelse for de ordninger, landet hævder, er i kraft i disse lande til fordel for energiintensive virksomheder.

18

(19)  Den første rapport fra højniveaugruppen er dateret den 2. juni 2006 (Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies — functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme).).

19

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies — functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme

(20)  Jf. bl.a. Domstolens domme: 15.7.2004 i sag C-345/02, Pearle og andre, Sml. 2004 I, s. 7139; 13.3.2001 i sag C 379/98, Preussen-Elektra, Sml. 2001 I, s. 2099.

20

(21)  Bestemmelserne for, hvordan godtgørelsesbeløbet kan anfægtes, er fastsat i artikel 5, stk. 5, i nationaliseringsloven.

21

(22)  Ifølge Italiens lovgivning mister virksomheden ved vandkraftkoncessionens udløb ejendomsretten til visse dele af aktiverne, nærmere betegnet de tekniske anlæg, som overgår til staten.

22

(23)  Jf. bl.a. Domstolens domme: 22.3.1977 i sag C-78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595; 25.6.1970 i sag C-47/69, den franske regering/Kommissionen, Sml. 1970, s. 487.

23

(24)  Domstolens dom af 15.7.2004 i sag Pearl og andre, C-345/02, Sml. 2004 I, s. 7139.

24

(25)  Jf. bl.a. Domstolens domme: 21.3.1991 i sag C-303/88 Italien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 1433 og Frankrig mod Kommissionen, C-47/69, Sml. 1970, s. 4393; Førsteinstansrettens dom af 5.4.2006 i sag T 351/02 Deutsche Bahn/Kommissionen, Sml. 2006 II, s. 1047.

25

(26)  Cementir hører under Caltagirone-gruppen, der forvalter en række anlæg i Italien, hvoraf nogle har eksportvirksomhed. Selskabet producerer en række forskellige cement- og kalkvarer og kontrollerer en cementproducerende virksomhed i Tyrkiet, der eksporterer til EU. Nuova Terni Industrie Chimiche hører under Norsk Hydro-gruppen, der producerer kemiske og mineralske gødningsstoffer, olie og gas samt petrokemiske produkter. ThyssenKrupp er et verdensomspændende konglomerat, der fortrinsvis, men ikke udelukkende, beskæftiger sig med stålproduktion.

26

(27)  Domstolens dom af 13.7.1988 i sag C-102/87, Den Franske Republik mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 4067.

27

(28)  Sag IV/33.322 — cement, EFT L 343, 30.12.1994, s. 1–158.

28

(29)  Beslutning IV/M.832 af 25.10.1996 Norsk Hydro/Enichem Agricoltura — Terni (II).

29

(30)  Jf. bl.a. beslutning IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen af 11.8.1997.

30

(31)  Jf. bl.a. Førsteinstansrettens dom af 17.9.1980 i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissinen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11, og Domstolens dom af 15.6.2006 i de forenede sager C 393/04 og C-41/05, Air Liquide Industries Belgium mod Ville de Seraing og Province de Liège, Sml. 2006 I, s. 5293.

31

(32)  Jf. bl.a. Førsteinstansretten dom af 6.3.2002 i de samlede sager T-127/99 og T-148/99 Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Sml. 2002 II, s. 12575, præmis 173-175.

32

(33)  Afgørelserne i de forenede sager C-15/98 og C-105/99, Italien og Sardegna Lines mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 I s. 8855, præmis 74.

33

(34)  Førsteinstansrettens dom af 30.4.2002 i de forenede sager Gibraltars regering mod Kommissionen, forenede sager T-195/01 og T 2017/01, Sml. 2002 II, s. 2309.

34

(35)  Taksten blev iværksat med tilbagevirkende kraft pr. 1. januar 2005 ved konverteringslov nr. 80/2005.

35

(36)  Førsteinstansrettens dom af 15.9.1998 i de forenede sager T-126/96 og T-127/96, Breda Fucine Meridionali mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 3437.

36

(37)  Se fodnote 5.

37

(38)  Jf. Domstolens domme: 6.11.1990 i sag C-86/89 Italien mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 3891, præmis 18; 14.2.1990 i sag C-301/87, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 307, præmis 50; og Førsteinstansrettens dom af 8.6.1995 i sag T 459/93 Siemens mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 675, præmis 48.

38

(39)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

39

(40)  Statsstøtte N 27/1997, Kommissionens beslutning SG(97) 4949 af 30. juni 1997.

40

(41)  Se f.eks. Domstolens dom af 29.4.2004 i sag C-372/97 (Italien mod Kommissionen). Sml 2004 I, s. 3679, præmis 67.

41

(42)  Se fodnote 14.

42

(43)  Domstolens domme: 20.3.1997 i sag C-24/95 Alcan Deutschland, Sml. 1997 I, s. 1591, præmis 25, 30 og 31; 11.11.2004 i de samlede sager C-183/02 P og C-187/02 Demesa e Territorio histórico de Álava mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 10609, præmis 45.

43

(44)  Domstolens dom af 20.9.1990 i sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, præmis 16.

44

(45)  Førsteinstansrettens dom af 14.1.2004 i sag T 109/01, Fleuren Compost mod Kommissionen, Sml. 2004 II, s. 127, præmis 141-143.

45

(46)  Førsteinstansrettens dom af 24.11.2005 i sag C-506/03, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2005 I, præmis 58.

46

(47)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

47

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/55

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 17. april 2008

om tildeling af de mængder af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet i 2008 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000

(meddelt under nummer K(2008) 1403)

(Kun den danske, den engelske, den estiske, den franske, den italienske, den nederlandske, den slovenske, den spanske og den tyske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2008/409/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabet har allerede afviklet produktionen og forbruget af chlorfluorcarboner, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, haloner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, hydrobromfluorcarboner og bromchlormethan. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet har allerede afviklet produktionen og forbruget af chlorfluorcarboner, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, haloner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, hydrobromfluorcarboner og bromchlormethan.

| (2) | Det påhviler Kommissionen hvert år at opstille de væsentlige anvendelsesformål for disse kontrollerede stoffer, de mængder, der må anvendes, og de virksomheder, som må anvende dem. |
| --- | --- |

(2)

Det påhviler Kommissionen hvert år at opstille de væsentlige anvendelsesformål for disse kontrollerede stoffer, de mængder, der må anvendes, og de virksomheder, som må anvende dem.

| (3) | Afgørelse IV/25 vedtaget af parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, i det følgende benævnt »Montreal-protokollen«, indeholder de kriterier, Kommissionen skal anvende, når den opstiller væsentlige anvendelsesformål, og hjemler den produktion og det forbrug, der kræves til at opfylde de væsentlige behov for kontrollerede stoffer hos hver enkelt part. |
| --- | --- |

(3)

Afgørelse IV/25 vedtaget af parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, i det følgende benævnt »Montreal-protokollen«, indeholder de kriterier, Kommissionen skal anvende, når den opstiller væsentlige anvendelsesformål, og hjemler den produktion og det forbrug, der kræves til at opfylde de væsentlige behov for kontrollerede stoffer hos hver enkelt part.

| (4) | Montreal-protokolparternes afgørelse XIX/13 hjemler en produktion i Det Europæiske Fællesskab af 200 ton chlorfluorcarboner (CFC) i 2008 til fremstilling og anvendelse af dosisinhalatorer (MDI), der kommer i betragtning som væsentlig anvendelse af CFC, jf. afgørelse IV/25. |
| --- | --- |

(4)

Montreal-protokolparternes afgørelse XIX/13 hjemler en produktion i Det Europæiske Fællesskab af 200 ton chlorfluorcarboner (CFC) i 2008 til fremstilling og anvendelse af dosisinhalatorer (MDI), der kommer i betragtning som væsentlig anvendelse af CFC, jf. afgørelse IV/25.

| (5) | Montreal-protokolparternes afgørelse XIX/18 hjemler den produktion og det forbrug, der kræves til at opfylde de væsentlige behov for kontrollerede stoffer, der er opført i Montreal-protokollens bilag A, B og C (stoffer i gruppe II og III), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde og i Montreal-protokolparternes afgørelse VII/11, XI/15 og XV/5 er opfyldt. Montreal-protokolparternes afgørelse XVII/10 hjemler den produktion og det forbrug af det kontrollerede stof, der er opført i Montreal-protokollens bilag E, for at opfylde behovet for methylbromid til laboratorie- og analyseformål. |
| --- | --- |

(5)

Montreal-protokolparternes afgørelse XIX/18 hjemler den produktion og det forbrug, der kræves til at opfylde de væsentlige behov for kontrollerede stoffer, der er opført i Montreal-protokollens bilag A, B og C (stoffer i gruppe II og III), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde og i Montreal-protokolparternes afgørelse VII/11, XI/15 og XV/5 er opfyldt. Montreal-protokolparternes afgørelse XVII/10 hjemler den produktion og det forbrug af det kontrollerede stof, der er opført i Montreal-protokollens bilag E, for at opfylde behovet for methylbromid til laboratorie- og analyseformål.

| (6) | I henhold til stk. 3 i afgørelse XII/2 truffet af parterne i Montreal-protokollen vedrørende foranstaltninger til at lette overgangen til chlorfluorcarbonfri MDI har alle medlemsstaterne meddelt (2) FN's miljøprogram de aktive ingredienser, for hvilke chlorfluorcarboner (CFC) ikke længere er væsentlige for fremstillingen af CFC-MDI med henblik på markedsføring i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til stk. 3 i afgørelse XII/2 truffet af parterne i Montreal-protokollen vedrørende foranstaltninger til at lette overgangen til chlorfluorcarbonfri MDI har alle medlemsstaterne meddelt (2) FN's miljøprogram de aktive ingredienser, for hvilke chlorfluorcarboner (CFC) ikke længere er væsentlige for fremstillingen af CFC-MDI med henblik på markedsføring i Fællesskabet.

| (7) | Med artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), i forordning (EF) nr. 2037/2000 forebygges det, at CFC anvendes eller markedsføres, medmindre de betragtes som væsentlige på de betingelser, der er beskrevet i nævnte forordnings artikel 3, stk. 1. Denne ændring af omfanget af ikke-væsentlige anvendelser har mindsket efterspørgslen efter CFC til anvendelse i MDI, som markedsføres i Fællesskabet. Med artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2037/2000 forebygges det endvidere, at CFC-MDI-produkter indføres og markedsføres, medmindre CFC-komponenten betragtes som væsentlig på de betingelser, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1. |
| --- | --- |

(7)

Med artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), i forordning (EF) nr. 2037/2000 forebygges det, at CFC anvendes eller markedsføres, medmindre de betragtes som væsentlige på de betingelser, der er beskrevet i nævnte forordnings artikel 3, stk. 1. Denne ændring af omfanget af ikke-væsentlige anvendelser har mindsket efterspørgslen efter CFC til anvendelse i MDI, som markedsføres i Fællesskabet. Med artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2037/2000 forebygges det endvidere, at CFC-MDI-produkter indføres og markedsføres, medmindre CFC-komponenten betragtes som væsentlig på de betingelser, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1.

| (8) | Kommissionen har den 18. juli 2007 offentliggjort en meddelelse (3) til de virksomheder i Fællesskabets 27 medlemsstater, som har anmodet Kommissionen om at se på anvendelse af kontrollerede stoffer til væsentlige formål i Fællesskabet i 2008, og den har modtaget erklæringer om planlagte anvendelser til væsentlige formål af kontrollerede stoffer i 2008. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har den 18. juli 2007 offentliggjort en meddelelse (3) til de virksomheder i Fællesskabets 27 medlemsstater, som har anmodet Kommissionen om at se på anvendelse af kontrollerede stoffer til væsentlige formål i Fællesskabet i 2008, og den har modtaget erklæringer om planlagte anvendelser til væsentlige formål af kontrollerede stoffer i 2008.

| (9) | Med det formål at sikre, at berørte virksomheder og aktører fortsat til rette tid kan udnytte tilladelsesordningen, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2008. |
| --- | --- |

(9)

Med det formål at sikre, at berørte virksomheder og aktører fortsat til rette tid kan udnytte tilladelsesordningen, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2008.

| (10) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det forvaltningsudvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det forvaltningsudvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe I (chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2002, som må anvendes til væsentlige medicinske formål i Det Europæiske Fællesskab i 2008, fastsættes til 155 460,00 ODP (ozonlagsnedbrydende potentiale)-kg.

2.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe I (chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115) og gruppe II (andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2002, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 56 213,60 ODP-kg.

3.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe III (haloner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 418,7 ODP-kg.

4.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IV (tetrachlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 150 832,836 ODP-kg.

5.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe V (1,1,1-trichlorethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 381,5 ODP-kg.

6.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VI (methylbromid), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorie- og analyseformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 150,00 ODP-kg.

7.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VII (hydrobromfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 0,96 ODP-kg.

8.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IX (bromchlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som må anvendes til væsentlige laboratorieformål i Fællesskabet i 2008, fastsættes til 13,368 ODP-kg.

Artikel 2

Chlorfluorcarbon-dosisinhalatorer, der er opført i bilag I, må ikke markedsføres på markeder, hvor den kompetente myndighed har fastslået, at anvendelsen af chlorfluorcarbon-dosisinhalatorer ikke længere er væsentlig på disse markeder.

Artikel 3

I perioden 1. januar - 31. december 2008 gælder følgende:

| 1) | Kvoter af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115 til væsentlige medicinske anvendelsesformål tildeles de i bilag II anførte virksomheder. |
| --- | --- |

1)

Kvoter af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115 til væsentlige medicinske anvendelsesformål tildeles de i bilag II anførte virksomheder.

| 2) | Kvoter af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag III anførte virksomheder. |
| --- | --- |

2)

Kvoter af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag III anførte virksomheder.

| 3) | Kvoter af haloner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag IV anførte virksomheder. |
| --- | --- |

3)

Kvoter af haloner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag IV anførte virksomheder.

| 4) | Kvoter af tetrachlormethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag V anførte virksomheder. |
| --- | --- |

4)

Kvoter af tetrachlormethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag V anførte virksomheder.

| 5) | Kvoter af 1,1,1-trichlorethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag VI anførte virksomheder. |
| --- | --- |

5)

Kvoter af 1,1,1-trichlorethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag VI anførte virksomheder.

| 6) | Kvoter af methylbromid, der anvendes til kritiske laboratorie- og analyseformål, tildeles de i bilag VII anførte virksomheder. |
| --- | --- |

6)

Kvoter af methylbromid, der anvendes til kritiske laboratorie- og analyseformål, tildeles de i bilag VII anførte virksomheder.

| 7) | Kvoter af hydrobromfluorcarboner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag VIII anførte virksomheder. |
| --- | --- |

7)

Kvoter af hydrobromfluorcarboner til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag VIII anførte virksomheder.

| 8) | Kvoter af bromchlormethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag IX anførte virksomheder. |
| --- | --- |

8)

Kvoter af bromchlormethan til væsentlige laboratorieformål tildeles de i bilag IX anførte virksomheder.

| 9) | Kvoterne af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, hydrobromfluorcarboner og bromchlormethan til væsentlige anvendelsesformål er fastsat i bilag X. |
| --- | --- |

9)

Kvoterne af chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, hydrobromfluorcarboner og bromchlormethan til væsentlige anvendelsesformål er fastsat i bilag X.

Artikel 4

Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. januar 2008, og den udløber den 31. december 2008.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til følgende virksomheder:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. april 2008.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2007/54 /EF (EUT L 198 af 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  EUT C 164 af 18.7.2007, s. 37.

3

---

BILAG I

I henhold til stk. 3 i afgørelse XII/2 fra det 12. møde blandt parterne i Montreal-protokollen vedrørende foranstaltninger til at lette overgangen til chlorfluorcarbonfri dosisinhalatorer har følgende lande truffet bestemmelse om, at idet der findes egnede CFC-frie inhalationsaerosoler, er CFC ikke længere »væsentlig« i protokollens forstand i kombination med følgende aktive ingredienser:

LISTE OVER IKKE-VÆSENTLIGE STOFFER

Kilde: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabel 1

Korttidsvirkende bronkodilaterende beta-agonister

| Land | Salbutamol | Terbutalin | Fenoterol | Orciprenalin | Reproterol | Carbuterol | Hexoprenalin | Pirbuterol | Clenbuterol | Bitolterol | Procaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjekkiet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrig | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grækenland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungarn | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Letland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxembourg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederlandene | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumænien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakiet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Det Forenede Kongerige | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Land

Salbutamol

Terbutalin

Fenoterol

Orciprenalin

Reproterol

Carbuterol

Hexoprenalin

Pirbuterol

Clenbuterol

Bitolterol

Procaterol

Østrig

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjekkiet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrig

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grækenland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungarn

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Letland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxembourg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederlandene

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumænien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakiet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Det Forenede Kongerige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabel 2

Inhalationssteroider

| Land | Beclomethason | Dexamethason | Flunisolid | Fluticason | Budesonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X | X | X | X | X | X |
| Belgien | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | | | | | | |
| Tjekkiet | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | | | X | | |
| Estland | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | | | X | | |
| Frankrig | X | | | X | | |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X |
| Grækenland | X | | X | X | X | X |
| Ungarn | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | | | X | | |
| Italien | X | X | X | X | X | X |
| Letland | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X |
| Luxembourg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Nederlandene | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X |
| Rumænien | X | X | X | X | X | X |
| Slovakiet | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | | | X | X | |
| Sverige | X | | | X | | |
| Det Forenede Kongerige | | | | X | | |

Land

Beclomethason

Dexamethason

Flunisolid

Fluticason

Budesonid

Triamcinolon

Østrig

X

X

X

X

X

X

Belgien

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

Cypern

Tjekkiet

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

Frankrig

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

Grækenland

X

X

X

X

X

Ungarn

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

Letland

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

Luxembourg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Nederlandene

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

Rumænien

X

X

X

X

X

X

Slovakiet

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

Sverige

X

X

Det Forenede Kongerige

X

Tabel 3

Nonsteroide antiinflammatoriske midler

| Land | Cromoglicinsyre | Nedrocromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | X | | | | |
| Tjekkiet | X | X | | | | |
| Danmark | X | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrig | X | X | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grækenland | X | X | | | | |
| Ungarn | X | | | | | |
| Irland | | | | | | |
| Italien | X | X | | | | |
| Letland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxembourg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Nederlandene | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumænien | X | X | | | | |
| Slovakiet | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Det Forenede Kongerige | X | X | | | | |

Land

Cromoglicinsyre

Nedrocromil

Østrig

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

X

Tjekkiet

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrig

X

X

Tyskland

X

X

Grækenland

X

X

Ungarn

X

Irland

Italien

X

X

Letland

X

X

Litauen

X

X

Luxembourg

X

Malta

X

Nederlandene

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

Rumænien

X

X

Slovakiet

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

Sverige

X

X

Det Forenede Kongerige

X

X

Tabel 4

Anticholinerge bronkodilatorer

| Land | Ipratropiumbromid | Oxitropiumbromid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | X | | | | |
| Tjekkiet | X | X | | | | |
| Danmark | X | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrig | | | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grækenland | X | X | | | | |
| Ungarn | X | X | | | | |
| Irland | X | X | | | | |
| Italien | | | | | | |
| Letland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxembourg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nederlandene | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumænien | X | X | | | | |
| Slovakiet | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | X | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Det Forenede Kongerige | X | X | | | | |

Land

Ipratropiumbromid

Oxitropiumbromid

Østrig

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

X

Tjekkiet

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrig

Tyskland

X

X

Grækenland

X

X

Ungarn

X

X

Irland

X

X

Italien

Letland

X

X

Litauen

X

X

Luxembourg

X

X

Malta

X

X

Nederlandene

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

Rumænien

X

X

Slovakiet

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

X

Sverige

X

X

Det Forenede Kongerige

X

X

Tabel 5

Langtidsvirkende bronkodilaterende betaagonister

| Land | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | | | | | |
| Tjekkiet | X | X | | | | |
| Danmark | | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrig | X | X | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grækenland | | | | | | |
| Ungarn | X | X | | | | |
| Irland | X | X | | | | |
| Italien | X | X | | | | |
| Letland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxembourg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nederlandene | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | X | | | | |
| Rumænien | X | X | | | | |
| Slovakiet | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Det Forenede Kongerige | X | X | | | | |

Land

Formoterol

Salmeterol

Østrig

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

Tjekkiet

X

X

Danmark

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrig

X

X

Tyskland

X

X

Grækenland

Ungarn

X

X

Irland

X

X

Italien

X

X

Letland

X

X

Litauen

X

X

Luxembourg

X

X

Malta

X

X

Nederlandene

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

X

Rumænien

X

X

Slovakiet

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

Sverige

X

X

Det Forenede Kongerige

X

X

Tabel 6

Kombinationer af aktive ingredienser i en enkelt MDI

| Land | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | X Alle produkter | | | | | |
| Belgien | X Alle produkter | | | | | |
| Bulgarien | X Alle produkter | | | | | |
| Cypern | | | | | | |
| Tjekkiet | X Alle produkter | | | | | |
| Danmark | X Alle produkter | | | | | |
| Estland | | | | | | |
| Finland | X Alle produkter | | | | | |
| Frankrig | X Alle produkter | | | | | |
| Tyskland | X Alle produkter | | | | | |
| Grækenland | X Alle produkter | | | | | |
| Ungarn | X Alle produkter | | | | | |
| Irland | | | | | | |
| Italien | Budenosid + Fenoterol | Fluticason + Salmeterol | | | | |
| Letland | X Alle produkter | | | | | |
| Litauen | X Alle produkter | | | | | |
| Luxembourg | X Alle produkter | | | | | |
| Malta | X Alle produkter | | | | | |
| Nederlandene | X Alle produkter | | | | | |
| Polen | X Alle produkter | | | | | |
| Portugal | X Alle produkter | | | | | |
| Rumænien | X Alle produkter | | | | | |
| Slovakiet | X Alle produkter | | | | | |
| Slovenien | X Alle produkter | | | | | |
| Spanien | | | | | | |
| Sverige | X Alle produkter | | | | | |
| Det Forenede Kongerige | | | | | | |

Land

Østrig

X Alle produkter

Belgien

X Alle produkter

Bulgarien

X Alle produkter

Cypern

Tjekkiet

X Alle produkter

Danmark

X Alle produkter

Estland

Finland

X Alle produkter

Frankrig

X Alle produkter

Tyskland

X Alle produkter

Grækenland

X Alle produkter

Ungarn

X Alle produkter

Irland

Italien

Budenosid + Fenoterol

Fluticason + Salmeterol

Letland

X Alle produkter

Litauen

X Alle produkter

Luxembourg

X Alle produkter

Malta

X Alle produkter

Nederlandene

X Alle produkter

Polen

X Alle produkter

Portugal

X Alle produkter

Rumænien

X Alle produkter

Slovakiet

X Alle produkter

Slovenien

X Alle produkter

Spanien

Sverige

X Alle produkter

Det Forenede Kongerige

---

BILAG II

VÆSENTLIGE MEDICINSKE ANVENDELSESFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe I, som må anvendes til produktion af dosisinhalatorer til behandling af astma og andre kroniske obstruktive lungesygdomme, tildeles:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR S.p.A (IT) |
| --- | --- |

SICOR S.p.A (IT)

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa — LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa — LINDAL Group Italia (IT)

---

BILAG III

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe I og II, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS — Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS — Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

BILAG IV

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe III, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

BILAG V

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe IV, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

BILAG VI

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe V, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAG VII

ANVENDELSER TIL KRITISKE LABORATORIE- OG ANALYSEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe VI, som må anvendes til kritiske laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAG VIII

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe VII, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

Ineos Fluor (UK)

---

BILAG IX

VÆSENTLIGE LABORATORIEFORMÅL

Kvoter af kontrollerede stoffer i gruppe IX, som må anvendes til laboratorie- og analyseformål, tildeles:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAG X

[Dette bilag offentliggøres ikke, da det indeholder fortrolige kommercielle oplysninger.]

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/69

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 30. april 2008

om tildeling af importkvoter for kontrollerede stoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 for perioden 1. januar til 31. december 2008

(meddelt under nummer K(2008) 1639)

(Kun den bulgarske, den engelske, den franske, den græske, den italienske, den lettiske, den litauiske, den maltesiske, den nederlandske, den polske, den portugisiske, den slovenske, den spanske, den tyske og den ungarske udgave er autentiske)

(2008/410/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De kvantitative begrænsninger for markedsføring i Fællesskabet af kontrollerede stoffer er fastsat i artikel 4 og bilag III i forordning (EF) nr. 2037/2000. |
| --- | --- |

(1)

De kvantitative begrænsninger for markedsføring i Fællesskabet af kontrollerede stoffer er fastsat i artikel 4 og bilag III i forordning (EF) nr. 2037/2000.

| (2) | Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), i forordning (EF) nr. 2037/2000 er det for hver producent og importør forbudt at markedsføre methylbromid eller selv anvende methylbromid efter den 31. december 2004. Ifølge artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder forbuddet ikke, hvis methylbromid anvendes til at opfylde den tilladte efterspørgsel til kritiske anvendelser hos brugere som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. ii), i den nævnte forordning. Den mængde methylbromid, der er tilladt til kritiske anvendelser for perioden 1. januar til 31. december 2008, vil blive offentliggjort i en særskilt kommissionsbeslutning. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), i forordning (EF) nr. 2037/2000 er det for hver producent og importør forbudt at markedsføre methylbromid eller selv anvende methylbromid efter den 31. december 2004. Ifølge artikel 4, stk. 4, nr. i), litra b), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder forbuddet ikke, hvis methylbromid anvendes til at opfylde den tilladte efterspørgsel til kritiske anvendelser hos brugere som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. ii), i den nævnte forordning. Den mængde methylbromid, der er tilladt til kritiske anvendelser for perioden 1. januar til 31. december 2008, vil blive offentliggjort i en særskilt kommissionsbeslutning.

| (3) | Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. iii), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), ikke for methylbromid, der importeres eller produceres til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse. Mængden af methylbromid, som kan importeres eller produceres til disse formål i 2008, må ikke overstige den gennemsnitlige beregnede mængde, som den pågældende producent eller importør markedsførte eller selv anvendte til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse i 1996, 1997 og 1998. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 4, stk. 2, nr. iii), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder artikel 4, stk. 2, nr. i), litra d), ikke for methylbromid, der importeres eller produceres til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse. Mængden af methylbromid, som kan importeres eller produceres til disse formål i 2008, må ikke overstige den gennemsnitlige beregnede mængde, som den pågældende producent eller importør markedsførte eller selv anvendte til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse i 1996, 1997 og 1998.

| (4) | Med artikel 4, stk. 4, nr. i), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder artikel 4, stk. 2, ikke for methylbromid, der indføres med henblik på destruktion eller anvendelse som råvare. |
| --- | --- |

(4)

Med artikel 4, stk. 4, nr. i), i forordning (EF) nr. 2037/2000 gælder artikel 4, stk. 2, ikke for methylbromid, der indføres med henblik på destruktion eller anvendelse som råvare.

| (5) | Artikel 4, stk. 3, nr. i), litra e), i forordning (EF) nr. 2037/2000 fastsætter det beregnede niveau for hydrochlorfluorcarboner, som producenter og importører må markedsføre eller selv anvende i perioden 1. januar til 31. december 2008. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 4, stk. 3, nr. i), litra e), i forordning (EF) nr. 2037/2000 fastsætter det beregnede niveau for hydrochlorfluorcarboner, som producenter og importører må markedsføre eller selv anvende i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| (6) | Kommissionen har offentliggjort en meddelelse til importører i Det Europæiske Fællesskab af kontrollerede ozonlagsnedbrydende stoffer (2) og har som følge heraf modtaget erklæringer om planlagt import i 2008. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse til importører i Det Europæiske Fællesskab af kontrollerede ozonlagsnedbrydende stoffer (2) og har som følge heraf modtaget erklæringer om planlagt import i 2008.

| (7) | For hydrochlorfluorcarboner sker tildelingen af kvoter til producenter og importører efter bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2007/195/EF af 27. marts 2007 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

For hydrochlorfluorcarboner sker tildelingen af kvoter til producenter og importører efter bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2007/195/EF af 27. marts 2007 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (3).

| (8) | Med det formål at sikre, at berørte aktører og virksomheder fortsat til rette tid kan udnytte de tildelte importkvoter og dermed sikre kontinuiteten i deres aktiviteter, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2008. |
| --- | --- |

(8)

Med det formål at sikre, at berørte aktører og virksomheder fortsat til rette tid kan udnytte de tildelte importkvoter og dermed sikre kontinuiteten i deres aktiviteter, er det hensigtsmæssigt, at nærværende beslutning gælder fra den 1. januar 2008.

| (9) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe I (chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115) og gruppe II (andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 8 608 000,00 ODP-kg.

2.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe III (haloner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 5 144 000,00 ODP-kg.

3.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IV (tetrachlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 10 000 330,00 ODP-kg.

4.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe V (1,1,1-trichlorethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 400 060,00 ODP-kg.

5.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VI (methylbromid), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse, samt til anvendelse som råvare og til destruktion, fastsættes til 1 372 411,20 ODP-kg.

6.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VII (hydrobromfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, til anvendelse som råvare, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 146,00 ODP-kg.

7.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe VIII (hydrochlorfluorcarboner), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 10 102 977,467 ODP-kg.

8.   Den mængde kontrollerede stoffer i gruppe IX (bromchlormethan), omfattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, som kan frigives til fri omsætning i Det Europæiske Fællesskab i 2008 fra kilder uden for Fællesskabet, fastsættes til 168 012,00 ODP-kg.

Artikel 2

1.   Importkvoter for chlorfluorcarboner 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles til de angivne formål og til de i bilag I anførte virksomheder.

2.   Importkvoter for haloner i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag II anførte virksomheder til de der angivne formål.

3.   Importkvoter for tetrachlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag III anførte virksomheder til de der angivne formål.

4.   Importkvoter for 1,1,1-trichlorethan i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles til de angivne formål og til de i bilag IV anførte virksomheder.

5.   Importkvoter for methylbromid i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag V anførte virksomheder til de der angivne formål.

6.   Importkvoter for hydrobromfluorcarboner i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag VI anførte virksomheder til de der angivne formål.

7.   Importkvoter for hydrochlorfluorcarboner i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag VII anførte virksomheder til de der angivne formål.

8.   Importkvoter for bromchlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2008 tildeles de i bilag VIII anførte virksomheder til de der angivne formål.

9.   Importkvoterne for chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, methylbromid, hydrobromfluorcarboner, hydrochlorfluorcarboner og bromchlormethan i perioden 1. januar til 31. december 2008 er fastsat i bilag IX.

Artikel 3

Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. januar 2008, og den udløber den 31. december 2008.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til følgende virksomheder:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. april 2008.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2007/540/EF (EUT L 198 af 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  EUT C 164 af 18.7.2007, s. 22.

2

(3)  EUT L 88 af 29.3.2007, s. 51.

3

---

BILAG I

GRUPPE I OG II

Importkvoter for chlorfluorcarbon 11, 12, 113, 114 og 115 og andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

BILAG II

GRUPPE III

Importkvoter for tetrachlormethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

BILAG III

GRUPPE IV

Importkvoter for methylbromid tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse, til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar 2008 til 31. december 2008.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

BILAG IV

GRUPPE V

Importkvoter for 1,1,1-trichlorethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

BILAG V

GRUPPE VI

Importkvoter for methylbromid tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til karantæneformål og til desinfektion inden afsendelse, til anvendelse som råvare og til destruktion i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o.. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o.. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

BILAG VI

GRUPPE VII

Importkvoter for hydrobromfluorcarboner tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare i perioden 1. januar til 31. december 2008.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

BILAG VII

GRUPPE VIII

Importkvoter for hydrochlorfluorcarboner tildelt producenter og importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 og i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutning 195/2007/EF og til anvendelse som råvare, proceshjælpestof, til regenerering, til destruktion og andre formål, der er tilladt i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2037/2000, i perioden 1. januar til 31. december 2008.

Producent

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importør

| | Alcobre S.A. (ES) |
| --- | --- |

Alcobre S.A. (ES)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor S.A. (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. Z o.o (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. Z o.o (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading B.V. (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading B.V. (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, S.L. (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, S.L. (ES)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmesen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmesen Maritime Service AS (NL)

| | Zaklady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zaklady Azotowe (PL)

---

BILAG VIII

GRUPPE IX

Importkvoter for bromchlormethan tildelt importører i henhold til forordning (EF) nr. 2037/2000 til anvendelse som råvare i perioden 1. januar til 31. december 2008.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

BILAG IX

(Dette bilag offentliggøres ikke, da det indeholder fortrolige kommercielle oplysninger.)

---

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/77

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. maj 2008

om harmonisering af 3 400-3 800 MHz-båndet for jordbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet

(meddelt under nummer K(2008) 1873)

(EØS-relevant tekst)

(2008/411/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I meddelelsen »Mere fleksibel regulering kan give hurtigere adgang til frekvensressourcer for trådløse elektroniske kommunikationstjenester« (2), der bl.a. handler om 3 400-3 800 MHz-båndet, gik Kommissionen ind for en mere fleksibel udnyttelse af frekvensspektret. Medlemsstaterne har i Frekvenspolitikgruppens udtalelse »Wireless Access Policy for Electronic Communications Services« af 23. november 2005 understreget, at det i den førte politik er vigtigt at stræbe efter teknologi- og tjenesteneutralitet, hvis man vil opnå en mere fleksibel udnyttelse af frekvensspektret. Udtalelsen fremhæver, at disse strategiske mål ikke bør gennemføres på én gang, men gradvis for at undgå forstyrrelser på markedet. |
| --- | --- |

(1)

I meddelelsen »Mere fleksibel regulering kan give hurtigere adgang til frekvensressourcer for trådløse elektroniske kommunikationstjenester« (2), der bl.a. handler om 3 400-3 800 MHz-båndet, gik Kommissionen ind for en mere fleksibel udnyttelse af frekvensspektret. Medlemsstaterne har i Frekvenspolitikgruppens udtalelse »Wireless Access Policy for Electronic Communications Services« af 23. november 2005 understreget, at det i den førte politik er vigtigt at stræbe efter teknologi- og tjenesteneutralitet, hvis man vil opnå en mere fleksibel udnyttelse af frekvensspektret. Udtalelsen fremhæver, at disse strategiske mål ikke bør gennemføres på én gang, men gradvis for at undgå forstyrrelser på markedet.

| (2) | Allokering af 3 400-3 800 MHz-båndet til faste, nomadiske og mobile anvendelser er et vigtigt element i håndteringen af konvergensen mellem mobiltelefoni, fastnettelefoni og radiospredning og afspejler den tekniske innovation. Tjenester, der udbydes på dette frekvensbånd, bør hovedsageligt rettes mod slutbrugeradgang til bredbåndskommunikation. |
| --- | --- |

(2)

Allokering af 3 400-3 800 MHz-båndet til faste, nomadiske og mobile anvendelser er et vigtigt element i håndteringen af konvergensen mellem mobiltelefoni, fastnettelefoni og radiospredning og afspejler den tekniske innovation. Tjenester, der udbydes på dette frekvensbånd, bør hovedsageligt rettes mod slutbrugeradgang til bredbåndskommunikation.

| (3) | Det forventes, at de trådløse bredbåndstjenester for elektronisk kommunikation, som vil få tildelt 3 400-3 800 MHz-båndet, i stor udstrækning vil være fælleseuropæiske tjenester i den forstand, at brugerne af sådanne elektroniske kommunikationstjenester i en medlemsstat også kan få adgang til tilsvarende tjenester i enhver anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

Det forventes, at de trådløse bredbåndstjenester for elektronisk kommunikation, som vil få tildelt 3 400-3 800 MHz-båndet, i stor udstrækning vil være fælleseuropæiske tjenester i den forstand, at brugerne af sådanne elektroniske kommunikationstjenester i en medlemsstat også kan få adgang til tilsvarende tjenester i enhver anden medlemsstat.

| (4) | I medfør af artikel 4, stk. 2, i beslutning nr. 676/2002/EF gav Kommissionen den 4. januar 2006 Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (herefter benævnt »CEPT«) mandat til at identificere betingelserne for udbud af harmoniserede frekvensbånd i EU til brug for tjenester, der giver trådløs bredbåndsadgang. |
| --- | --- |

(4)

I medfør af artikel 4, stk. 2, i beslutning nr. 676/2002/EF gav Kommissionen den 4. januar 2006 Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (herefter benævnt »CEPT«) mandat til at identificere betingelserne for udbud af harmoniserede frekvensbånd i EU til brug for tjenester, der giver trådløs bredbåndsadgang.

| (5) | På baggrund af dette mandat har CEPT udsendt en rapport (CEPT Report 15) om trådløs bredbåndsadgang, hvori det konkluderes, at det er teknisk muligt at udbygge fastnet, mobilnet og net til nomadiske anvendelser inden for 3 400-3 800 MHz-båndet på de tekniske vilkår, der er beskrevet i afgørelse ECC/DEC/(07)02 fra Electronic Communications Committee og i rekommandation ECC/REC/(04)05. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af dette mandat har CEPT udsendt en rapport (CEPT Report 15) om trådløs bredbåndsadgang, hvori det konkluderes, at det er teknisk muligt at udbygge fastnet, mobilnet og net til nomadiske anvendelser inden for 3 400-3 800 MHz-båndet på de tekniske vilkår, der er beskrevet i afgørelse ECC/DEC/(07)02 fra Electronic Communications Committee og i rekommandation ECC/REC/(04)05.

| (6) | Da markedet efterspørger jordbaserede elektroniske kommunikationstjenester med bredbåndsadgang i de pågældende bånd, bør resultaterne af CEPT-mandatet umiddelbart anvendes i Fællesskabet og gennemføres af medlemsstaterne. På baggrund af forskellene mellem den nuværende udnyttelse og markedets efterspørgsel efter delbåndene 3 400-3 600 MHz og 3 600-3 800 MHz på nationalt plan bør der fastsættes forskellige frister for allokering og tilrådighedsstillelse af de to delbånd. |
| --- | --- |

(6)

Da markedet efterspørger jordbaserede elektroniske kommunikationstjenester med bredbåndsadgang i de pågældende bånd, bør resultaterne af CEPT-mandatet umiddelbart anvendes i Fællesskabet og gennemføres af medlemsstaterne. På baggrund af forskellene mellem den nuværende udnyttelse og markedets efterspørgsel efter delbåndene 3 400-3 600 MHz og 3 600-3 800 MHz på nationalt plan bør der fastsættes forskellige frister for allokering og tilrådighedsstillelse af de to delbånd.

| (7) | Allokeringen og tilrådighedsstillelsen at 3 400-3 800 MHz-båndet i overensstemmelse med resultaterne af mandatet vedrørende trådløs bredbåndsadgang tager hensyn til, at der i forvejen findes andre anvendelser inden for dette frekvensbånd, og udelukker ikke, at det i fremtiden kan udnyttes af andre systemer og tjenester, som er placeret i dette bånd i overensstemmelse med ITU's radioregulativer (ikke-eksklusiv allokering). I rapporten »ECC Report 100« er der udarbejdet passende delingskriterier for sameksistens med andre systemer og tjenester i samme og tilstødende bånd. Rapporten bekræfter bl.a., at det ofte er muligt at udnytte båndene i fællesskab med satellitbaserede tjenester, når der tages hensyn til omfanget af disses udbygning i Europa, til kravene om geografisk adskillelse og til en bedømmelse sag for sag af terrænets faktiske topografi. |
| --- | --- |

(7)

Allokeringen og tilrådighedsstillelsen at 3 400-3 800 MHz-båndet i overensstemmelse med resultaterne af mandatet vedrørende trådløs bredbåndsadgang tager hensyn til, at der i forvejen findes andre anvendelser inden for dette frekvensbånd, og udelukker ikke, at det i fremtiden kan udnyttes af andre systemer og tjenester, som er placeret i dette bånd i overensstemmelse med ITU's radioregulativer (ikke-eksklusiv allokering). I rapporten »ECC Report 100« er der udarbejdet passende delingskriterier for sameksistens med andre systemer og tjenester i samme og tilstødende bånd. Rapporten bekræfter bl.a., at det ofte er muligt at udnytte båndene i fællesskab med satellitbaserede tjenester, når der tages hensyn til omfanget af disses udbygning i Europa, til kravene om geografisk adskillelse og til en bedømmelse sag for sag af terrænets faktiske topografi.

| (8) | Block Edge Masks (BEM) er tekniske parametre, der gælder for hele den frekvensblok, som benyttes af en bestemt bruger, uanset hvor mange kanaler den teknologi, brugeren har valgt, beslaglægger. Det er tanken, at BEM'er skal indgå i ordningen for frekvenstilladelser. De omfatter både udstråling i frekvensblokken (sendeeffekt internt i frekvensblokken) og ud af den (udstråling uden for frekvensblokken). Disse reguleringsforskrifter skal gøre det muligt at håndtere risikoen for skadelige forstyrrelser mellem net, der grænser op til hinanden, og de indskrænker ikke gyldigheden af de grænser, der er fastsat i krav til udstyr efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (3). |
| --- | --- |

(8)

Block Edge Masks (BEM) er tekniske parametre, der gælder for hele den frekvensblok, som benyttes af en bestemt bruger, uanset hvor mange kanaler den teknologi, brugeren har valgt, beslaglægger. Det er tanken, at BEM'er skal indgå i ordningen for frekvenstilladelser. De omfatter både udstråling i frekvensblokken (sendeeffekt internt i frekvensblokken) og ud af den (udstråling uden for frekvensblokken). Disse reguleringsforskrifter skal gøre det muligt at håndtere risikoen for skadelige forstyrrelser mellem net, der grænser op til hinanden, og de indskrænker ikke gyldigheden af de grænser, der er fastsat i krav til udstyr efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (3).

| (9) | Harmoniseringen af de tekniske vilkår for tilrådighedsstillelse og effektiv udnyttelse af frekvenser omfatter ikke tildeling, licensprocedurer eller tidsmæssige forhold, ej heller spørgsmålet om, hvorvidt der skal benyttes udbud i konkurrence ved tildeling af radiofrekvenser, idet denne proces tilrettelægges af medlemsstaterne efter gældende fællesskabsret. |
| --- | --- |

(9)

Harmoniseringen af de tekniske vilkår for tilrådighedsstillelse og effektiv udnyttelse af frekvenser omfatter ikke tildeling, licensprocedurer eller tidsmæssige forhold, ej heller spørgsmålet om, hvorvidt der skal benyttes udbud i konkurrence ved tildeling af radiofrekvenser, idet denne proces tilrettelægges af medlemsstaterne efter gældende fællesskabsret.

| (10) | Forskelle mellem de nedarvede forhold i de enkelte lande kan føre til konkurrencefordrejning. De bestående rammeforskrifter giver medlemsstaterne midler til at løse disse problemer på en forholdsmæssigt afpasset, ikke-diskriminerende og objektiv måde under overholdelse af fællesskabsretten, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (5). |
| --- | --- |

(10)

Forskelle mellem de nedarvede forhold i de enkelte lande kan føre til konkurrencefordrejning. De bestående rammeforskrifter giver medlemsstaterne midler til at løse disse problemer på en forholdsmæssigt afpasset, ikke-diskriminerende og objektiv måde under overholdelse af fællesskabsretten, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (5).

| (11) | 3 400-3 800 MHz-båndet benyttes til bestående anvendelser i tredjelande, og det kan i flere medlemsstater begrænse andre elektroniske kommunikationsnets mulighed for at indføre og udnytte dette frekvensbånd. Kommissionen bør underrettes om sådanne begrænsninger, jf. beslutning 676/2002/EF, artikel 7 og artikel 6, stk. 2, og disse oplysninger bør offentliggøres, jf. samme beslutnings artikel 5. |
| --- | --- |

(11)

3 400-3 800 MHz-båndet benyttes til bestående anvendelser i tredjelande, og det kan i flere medlemsstater begrænse andre elektroniske kommunikationsnets mulighed for at indføre og udnytte dette frekvensbånd. Kommissionen bør underrettes om sådanne begrænsninger, jf. beslutning 676/2002/EF, artikel 7 og artikel 6, stk. 2, og disse oplysninger bør offentliggøres, jf. samme beslutnings artikel 5.

| (12) | For at sikre en effektiv udnyttelse af 3 400-3 800 MHz-båndet på langt sigt bør myndighederne fortsætte med undersøgelser, der tager sigte på øget effektivitet og innovativ udnyttelse, f.eks. ved maskenet. Sådanne undersøgelser bør indgå i overvejelserne, når denne beslutning tages op til revision. |
| --- | --- |

(12)

For at sikre en effektiv udnyttelse af 3 400-3 800 MHz-båndet på langt sigt bør myndighederne fortsætte med undersøgelser, der tager sigte på øget effektivitet og innovativ udnyttelse, f.eks. ved maskenet. Sådanne undersøgelser bør indgå i overvejelserne, når denne beslutning tages op til revision.

| (13) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Frekvensudvalget — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Frekvensudvalget —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Denne beslutning har til formål at harmonisere vilkårene for tilrådighedsstillelse og effektiv udnyttelse af 3 400-3 800 MHz-båndet til jordbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester, uden at beskyttelsen og den fortsatte drift af andre, bestående anvendelser af dette frekvensbånd indskrænkes.

Artikel 2

1.   Senest seks måneder efter denne beslutnings ikrafttræden udpeger medlemsstaterne 3 400-3 600 MHz-båndet og stiller det uden eksklusivitet til rådighed for jordbaserede elektroniske kommunikationsnet i overensstemmelse med de parametre, der er fastlagt i bilaget til denne beslutning.

2.   Senest den 1. januar 2012 udpeger medlemsstaterne 3 600-3 800 MHz-båndet og stiller det derefter uden eksklusivitet til rådighed for jordbaserede elektroniske kommunikationsnet i overensstemmelse med de parametre, der er fastlagt i bilaget til denne beslutning.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de net, der er omhandlet i stk. 1 og 2, yder passende beskyttelse for systemer i tilstødende frekvensbånd.

4.   Medlemsstaterne behøver ikke overholde forpligtelserne efter denne beslutning i områder, hvor samordning med tredjelande forudsætter, at der afviges fra parametrene i bilaget til denne beslutning.

Medlemsstaterne træffer alle gennemførlige foranstaltninger for at løse de problemer, sådanne afvigelser giver anledning til, og underretter Kommissionen om dem og om de berørte geografiske områder; de offentliggør oplysningerne herom i medfør af beslutning 676/2002/EF.

Artikel 3

Medlemsstaterne tillader, at 3 400-3 800 MHz-båndet bruges i overensstemmelse med artikel 2 til følgende elektroniske kommunikationsnet: fastnet, mobilnet og net til nomadiske anvendelser.

Artikel 4

Medlemsstaterne følger nøje brugen af 3 400-3 800 MHz-båndet og indberetter resultaterne til Kommissionen med sigte på jævnlige og rettidige nyvurderinger af beslutningen.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. maj 2008.

På Kommissionens vegne

Viviane REDING

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2007) 50.

2

(3)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

4

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33. Ændret ved forordning (EF) nr. 717/2007 (EUT L 171 af 29.6.2007, s. 32).

5

---

BILAG

TEKNISKE PARAMETRE, JF. ARTIKEL 2

Nedenstående tekniske parametre, som kaldes en Block Edge Mask (BEM), er et vigtigt element i de vilkår, der er nødvendige for at sikre, at net, der støder op til hinanden, kan sameksistere, uden at det er nødvendigt at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler. Mindre strenge tekniske parametre kan også benyttes, hvis operatørerne af sådanne net enes om dem. Udstyr, der bruges i dette frekvensbånd, kan også benytte andre eirp-grænser (1) end de nedenfor anførte, forudsat at der i overensstemmelse med direktiv 1999/5/EF anvendes egnede afhjælpningsteknikker, som yder en beskyttelse, der mindst svarer til den, der opnås med disse tekniske parametre (2).

A)   GRÆNSER FOR SENDEEFFEKT INDEN FOR BLOKKEN

Tabel 1

Grænser for eirp-spektraltæthed ved opstilling af fastnet og net til nomadiske anvendelser i 3 400-3 800 MHz-båndet

| Stationstype | Største eirp-spektraltæthed
  (dBm/MHz)
  (inklusive tolerancer og afgrænsning af frekvensområdet for automatisk styring af sendeeffekt (ATPC)) |
| --- | --- |
| Basisstation (og downlink fra repeaterstation) | +53 (3) |
| Udendørs terminal (og uplink fra repeaterstation) | +50 |
| Indendørs terminal | +42 |

Stationstype

Største eirp-spektraltæthed

(dBm/MHz)

(inklusive tolerancer og afgrænsning af frekvensområdet for automatisk styring af sendeeffekt (ATPC))

Basisstation (og downlink fra repeaterstation)

+53 (3)

Udendørs terminal (og uplink fra repeaterstation)

+50

Indendørs terminal

+42

Tabel 2

Grænser for eirp-spektraltæthed for opstilling af mobilnet i 3 400-3 800 MHz-båndet

| Stationstype | Største eirp-spektraltæthed
  (dBm/MHz)
  (mindste område for ATPC: 15 dB) |
| --- | --- |
| Basisstation | +53 (4) |
| Terminal | +25 |

Stationstype

Største eirp-spektraltæthed

(dBm/MHz)

(mindste område for ATPC: 15 dB)

Basisstation

+53 (4)

Terminal

+25

B)   GRÆNSER FOR UDSTRÅLING UDEN FOR FREKVENSBLOKKEN (BLOCK EDGE MASK TIL BASISSTATIONER)

Figur

Sendestyrke uden for blokken for basisstationer

Image

Tabel

Tabelopstilling af Block Edge Mask for basisstation

| Frekvensafstand | Grænser for sendeeffekttæthed i basisstationer
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Inden for båndet (i den tildelte blok) | Se tabel 1 og 2. |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Frekvensafstand

Grænser for sendeeffekttæthed i basisstationer

(dBm/MHz)

Inden for båndet (i den tildelte blok)

Se tabel 1 og 2.

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  eirp: ækvivalent isotropisk udstrålet effekt.

(2)  De tekniske vilkår, der gælder for fastnet og net til nomadiske anvendelser, er beskrevet i de harmoniserede standarder EN 302 326-2 og EN 302 326-3, som også indeholder definitioner af »basisstation« og »terminal«.

(3)  Tabellens tal for basisstationens eirp-spektraltæthed anses for egnet til konventionelle 90 graders sektorantenner.

(4)  Tabellens tal for centralstationens eirp-spektraltæthed anses for egnet til konventionelle 90 graders sektorantenner.

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 4.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/82

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE TCHAD/3/2008

af 28. maj 2008

om ændring af afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité om accept af bidrag fra tredjelande til Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik og af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/2/2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik

(2008/412/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 25, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2007/677/FUSP af 15. oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) (operation EUFOR Tchad/RCA), særlig artikel 10, stk. 2,

under henvisning til afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 13. februar 2008 om accept af bidrag fra tredjelande til Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (2) og Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/2/2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På baggrund af henstillingerne fra EU’s øverstbefalende for operationen og Den Europæiske Unions Militærkomité vedrørende Den Russiske Føderations bidrag bør bidraget fra Den Russiske Føderation accepteres. |
| --- | --- |

(1)

På baggrund af henstillingerne fra EU’s øverstbefalende for operationen og Den Europæiske Unions Militærkomité vedrørende Den Russiske Føderations bidrag bør bidraget fra Den Russiske Føderation accepteres.

| (2) | I medfør af artikel 6 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af de af Den Europæiske Unions afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet — |
| --- | --- |

(2)

I medfør af artikel 6 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af de af Den Europæiske Unions afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1 i afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 13. februar 2008 affattes således:

»Artikel 1

Bidrag fra tredjelande

På baggrund af styrkeopbygningskonferencerne og yderligere konsultationer accepteres bidragene fra Republikken Albanien og Den Russiske Føderation til EU’s militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik.«

Artikel 2

Bilaget til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/2/2008 af 18. marts 2008 affattes således:

»BILAG

Liste over de i artikel 2, stk. 1, omhandlede tredjelande

| — | Republikken Albanien |
| --- | --- |

—

Republikken Albanien

| — | Den Russiske Føderation«. |
| --- | --- |

—

Den Russiske Føderation«.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 2008.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

M. IPAVIC

Formand

---

(1)  EUT L 279 af 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  EUT L 56 af 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  EUT L 107 af 17.4.2008, s. 60.

3

---