# Službeni list C 412/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 412 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.19. studenoga 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 412

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.19. studenoga 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 412/01 | Tečajna lista eura | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 412/01

Tečajna lista eura

1

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 412/02 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 3 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 412/04 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 4 |
| 2014/C 412/05 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 11 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 412/02

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

3

DRUGI AKTI

Europska komisija

2014/C 412/04

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

4

2014/C 412/05

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 412/1

---

Tečajna lista eura (1)

18. studenoga 2014.

2014/C 412/01

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2514 |
| JPY | japanski jen | 145,91 |
| DKK | danska kruna | 7,4439 |
| GBP | funta sterlinga | 0,79940 |
| SEK | švedska kruna | 9,2388 |
| CHF | švicarski franak | 1,2013 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,4290 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,677 |
| HUF | mađarska forinta | 305,54 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,2141 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4348 |
| TRY | turska lira | 2,7819 |
| AUD | australski dolar | 1,4342 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4130 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7044 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5707 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6240 |
| KRW | južnokorejski von | 1 374,09 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,8083 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6605 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6733 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 158,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1961 |
| PHP | filipinski pezo | 56,298 |
| RUB | ruski rubalj | 58,4910 |
| THB | tajlandski baht | 41,006 |
| BRL | brazilski real | 3,2543 |
| MXN | meksički pezo | 16,9671 |
| INR | indijska rupija | 77,2750 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2514

JPY

japanski jen

145,91

DKK

danska kruna

7,4439

GBP

funta sterlinga

0,79940

SEK

švedska kruna

9,2388

CHF

švicarski franak

1,2013

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,4290

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,677

HUF

mađarska forinta

305,54

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,2141

RON

rumunjski novi leu

4,4348

TRY

turska lira

2,7819

AUD

australski dolar

1,4342

CAD

kanadski dolar

1,4130

HKD

hongkonški dolar

9,7044

NZD

novozelandski dolar

1,5707

SGD

singapurski dolar

1,6240

KRW

južnokorejski von

1 374,09

ZAR

južnoafrički rand

13,8083

CNY

kineski renminbi-juan

7,6605

HRK

hrvatska kuna

7,6733

IDR

indonezijska rupija

15 158,81

MYR

malezijski ringit

4,1961

PHP

filipinski pezo

56,298

RUB

ruski rubalj

58,4910

THB

tajlandski baht

41,006

BRL

brazilski real

3,2543

MXN

meksički pezo

16,9671

INR

indijska rupija

77,2750

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 19.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 412/2

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 412/02

| 1. | Dana 10. studenoga 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapur) pod kontrolom poduzetnika Airbus S.A.S. („Airbus”, Francuska) i Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapur) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapur). |
| --- | --- |

1.

Dana 10. studenoga 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapur) pod kontrolom poduzetnika Airbus S.A.S. („Airbus”, Francuska) i Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapur) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapur).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Airbus Asia: upravljanje uslugama i pružanje usluga u zrakoplovima i djelatnosti skladištenja rezervnih dijelova zrakoplova,
  —   SIA: usluge zračnog prijevoza,
  —   AATC: pružanje usluga obuke pilota zrakoplovnim prijevoznicima, prvenstveno u Azijsko-pacifičkoj regiji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Airbus Asia: upravljanje uslugama i pružanje usluga u zrakoplovima i djelatnosti skladištenja rezervnih dijelova zrakoplova,

—   SIA: usluge zračnog prijevoza,

—   AATC: pružanje usluga obuke pilota zrakoplovnim prijevoznicima, prvenstveno u Azijsko-pacifičkoj regiji.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 19.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 412/3

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 412/03

| 1. | Dana 12. studenoga 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik 3i Group plc (Ujedinjena Kraljevina) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Diamond Holding GmbH (Njemačka) koji je holding društvo poduzetnika Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Njemačka). |
| --- | --- |

1.

Dana 12. studenoga 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik 3i Group plc (Ujedinjena Kraljevina) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Diamond Holding GmbH (Njemačka) koji je holding društvo poduzetnika Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Njemačka).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   3i Group plc: ulaganja, upravljanje ulaganjima i savjetovanje o upravljanju privatnim kapitalom te upravljanje infrastrukturom i dugovima,
  —   Diamond Holding GmbH: holding društvo poduzetnika Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”),
  —   Christ: maloprodaja nakita i satova uglavnom u Njemačkoj. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   3i Group plc: ulaganja, upravljanje ulaganjima i savjetovanje o upravljanju privatnim kapitalom te upravljanje infrastrukturom i dugovima,

—   Diamond Holding GmbH: holding društvo poduzetnika Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”),

—   Christ: maloprodaja nakita i satova uglavnom u Njemačkoj.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 19.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 412/4

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 412/04

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„MIEL DES CEVENNES”

EZ br.: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Miel des Cévennes”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Miel des Cévennes” jest med koji su proizvele pčele od cvjetnog nektara. Može biti u tekućem, kristaliziranom ili kremastom stanju.

„Miel des Cévennes” može biti:

| — | poliflorni: u ovom medu prevladava mješavina više biljnih vrsta koje su tipične za planinu Cévennes, |
| --- | --- |

—

poliflorni: u ovom medu prevladava mješavina više biljnih vrsta koje su tipične za planinu Cévennes,

| — | monoflorni:






  — | vrijesov med: veliki vrijes – Erica arborea, sivi vrijes – Erica cinerea, obični vrijes – Calluna vulgaris, |
| --- | --- | --- |

—

monoflorni:

—

vrijesov med: veliki vrijes – Erica arborea, sivi vrijes – Erica cinerea, obični vrijes – Calluna vulgaris,

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | kestenov med, |
| --- | --- |

—

kestenov med,

| — | malinov med, |
| --- | --- |

—

malinov med,

| — | kupinov med. |
| --- | --- |

—

kupinov med.

Fizikalno-kemijska svojstva:

Fizikalno-kemijska svojstva:

| — | sadržaj hidroksimetilfurfurala (HMF) ne smije biti veći od 15 mg/kg na kraju proizvodne godine (od kolovoza do prosinca, osim za med od običnog vrijesa: od listopada do prosinca), |
| --- | --- |

—

sadržaj hidroksimetilfurfurala (HMF) ne smije biti veći od 15 mg/kg na kraju proizvodne godine (od kolovoza do prosinca, osim za med od običnog vrijesa: od listopada do prosinca),

| — | sadržaj vode ne smije biti veći od 19 %, uz iznimku meda od običnog vrijesa čiji sadržaj vode ne smije biti veći od 21 %. |
| --- | --- |

—

sadržaj vode ne smije biti veći od 19 %, uz iznimku meda od običnog vrijesa čiji sadržaj vode ne smije biti veći od 21 %.

Melisopalinološka svojstva:

Melisopalinološka svojstva:

Peludni spektar meda „Miel des Cévennes” obuhvaća peludi biljnih vrsta prisutnih na području planine Cévennes. Na ovom su području zastupljene sljedeće peludi: veliki vrijes, sivi vrijes, obični vrijes, kesten, ciprej, malina, maslačak, kupina i bijela djetelina. Svaki med mora sadržavati najmanje jednu od tih peludi.

Zabranjeno je sakupljanje meda od peludi koju su pčele sakupljale na ratarskim usjevima koji nisu specifični za planinu Cévennes, poput suncokreta, uljane repice, lucerne i lavande. Pelud s ratarskih usjeva ili pelud lavande smije biti prisutna samo kao sporedna pelud (manje od 15 %).

U tablici u nastavku navedene su melisopalinološke karakteristike svojstvene za svaki med:

| Vrsta meda | Prevladavajuća pelud
  > 45 % | Prateća pelud
  od 15 % do 45 % | Sporedna pelud
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Poliflorni med | Kesten, voćke | Različak, kesten, vrijes, malina, voćke, kupina, grahorke | Akacija, pajasen, različak, krušina, bljuštac, obični vrijes, stozlatnik, čakalj, kesten, hrast, osjak, bušin, glavočike, sviba, grašar, krastašice, ciprej, sivi vrijes, veliki vrijes, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, potkovica, božika, prisadnik, prženica, bršljan, svinjduša, resulja, lopuh, gorušica, krkavina, mak, bor, maslačak, trputac, zečica, dvornik, srčanik, rododendron, kupina, grahorke, vrba, udovičica, kaduljasti dubačac, žednjaci, staračac, suručica, bazga, timijan, lipa, bijela djetelina, štipavac, grahorice, lozice, lisičina |
| Vrijesovi |
| Veliki vrijes (Erica arborea) | Veliki vrijes | Veliki vrijes, bušin | Akacija, badem, kesten, hrast, bušin, sviba, grašar, krstašice, bjeloglavica, voćke, zanovijet, geranij, božika, španjolska lavanda, svinjduša, krkavina, rezeda, ružmarin, ružovke, vrba, timijan, bijela djetelina, štipavac, udikovina |
| Sivi vrijes (Erica cinerea) | Kesten | Kupina | Češnjak, različak, zvinčac, obični vrijes, hrast, osjak, bušin, krstašice, ciprej, veliki drveni vrijes, sivi vrijes, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, prisadnik, španjolska lavanda, bršljan, trputac, rezeda, kupina, ružovke, grahorke, kaduljasti dubačac, timijan, lipa, bijela djetelina, crvena djetelina, štipavac, suncokret, lisičina |
| Obični vrijes (Calluna vulgaris) | Kesten, vrijes | Obični vrijes, kesten, kupina, bijela djetelina, suručica | Zvjezdan, maginja, pelin, različak, bljuštac, zvinčac, obični vrijes, hrast, stozlatnik, čakalj, kesten, osjak, bušin, glavočike, drijen, krstašice, ciprej, sivi vrijes, malina, voćke, zanovijet, geranij, trave, sunčanica, potkovica, božika, prisadnik, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, mak, rod borova, maslačak, trputac, srčanik, kupina, vrba, grahorke, udovičica, kaduljasti dubačac, tetivika, suručica, timijan, bijela djetleina, crvena djetelina, štipavac, lisičina |
| Kesten | Kesten | Obični vrijes, kupina | Akacija, pajasen, ranjenik, maginja, različak, krušina, zvinčac, obični vrijes, stozlatnik, čakalj, kesten, hrast, osjak, bušini, pavitina, glavočike, poljski mak, sviba, krstašice, bjeloglavica, zlolesina, veliki vrijes, sivi vrijes, Erica vagans, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, božika, nedirak, prisadnik, prženica, lavanda, španjolska lavanda, ivančica, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, kokotac, metvica, gorušica, porodica mirta, krkavina, maslina, mak, bor, trputac, rezeda, rododendron, ruj, ružmarin, kupina, ružovke, grahorke, vrba, udovičica, kaduljasti dubačac, timijan, lipa, suncokret, bijela djetelina, crvena djetelina, zimolez, štipavac, lozice, udikovina, lisičina |
| Malina/kupina | Malina, kupina | Kupina, bijela djetelina, kesten | Akacija pajasen, anemona, pelin, popanak, različak, šimšir, obični vrijes, zvončić, porodica Caryophyllaceae, bodalj, stozlatnik, žumara niska, čakalj, kesten, kozokrvina, cikorija, osjak, bušini, bušin, hrast, glavočike, sviba, krstašice, čempresi, bušinova ozorina, ciprej, javor, veliki bijeli vrijes, sivi vrijes, jagoda, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, božika, tisa, prisadnik, prženica, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, divlji kesten, mak, ljubica, bor, maslačak, trputac, zečica, srčanik, kupina/malina, rododendron, ruj, kiselice, grahorke, purpurna vrbica, vrba, udovičica, majčina dušica, suručica, timijan, lipa, bijela djetelina, crvena djetelina, zimolez, štipavac, lozice |

Vrsta meda

Prevladavajuća pelud

> 45 %

Prateća pelud

od 15 % do 45 %

Sporedna pelud

< 15 %

Poliflorni med

Poliflorni med

Kesten, voćke

Različak, kesten, vrijes, malina, voćke, kupina, grahorke

Akacija, pajasen, različak, krušina, bljuštac, obični vrijes, stozlatnik, čakalj, kesten, hrast, osjak, bušin, glavočike, sviba, grašar, krastašice, ciprej, sivi vrijes, veliki vrijes, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, potkovica, božika, prisadnik, prženica, bršljan, svinjduša, resulja, lopuh, gorušica, krkavina, mak, bor, maslačak, trputac, zečica, dvornik, srčanik, rododendron, kupina, grahorke, vrba, udovičica, kaduljasti dubačac, žednjaci, staračac, suručica, bazga, timijan, lipa, bijela djetelina, štipavac, grahorice, lozice, lisičina

Vrijesovi

Vrijesovi

Veliki vrijes (Erica arborea)

Erica arborea

Veliki vrijes

Veliki vrijes, bušin

Akacija, badem, kesten, hrast, bušin, sviba, grašar, krstašice, bjeloglavica, voćke, zanovijet, geranij, božika, španjolska lavanda, svinjduša, krkavina, rezeda, ružmarin, ružovke, vrba, timijan, bijela djetelina, štipavac, udikovina

Sivi vrijes (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kesten

Kupina

Češnjak, različak, zvinčac, obični vrijes, hrast, osjak, bušin, krstašice, ciprej, veliki drveni vrijes, sivi vrijes, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, prisadnik, španjolska lavanda, bršljan, trputac, rezeda, kupina, ružovke, grahorke, kaduljasti dubačac, timijan, lipa, bijela djetelina, crvena djetelina, štipavac, suncokret, lisičina

Obični vrijes (Calluna vulgaris)

Calluna vulgaris

Kesten, vrijes

Obični vrijes, kesten, kupina, bijela djetelina, suručica

Zvjezdan, maginja, pelin, različak, bljuštac, zvinčac, obični vrijes, hrast, stozlatnik, čakalj, kesten, osjak, bušin, glavočike, drijen, krstašice, ciprej, sivi vrijes, malina, voćke, zanovijet, geranij, trave, sunčanica, potkovica, božika, prisadnik, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, mak, rod borova, maslačak, trputac, srčanik, kupina, vrba, grahorke, udovičica, kaduljasti dubačac, tetivika, suručica, timijan, bijela djetleina, crvena djetelina, štipavac, lisičina

Kesten

Kesten

Kesten

Obični vrijes, kupina

Akacija, pajasen, ranjenik, maginja, različak, krušina, zvinčac, obični vrijes, stozlatnik, čakalj, kesten, hrast, osjak, bušini, pavitina, glavočike, poljski mak, sviba, krstašice, bjeloglavica, zlolesina, veliki vrijes, sivi vrijes, Erica vagans, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, božika, nedirak, prisadnik, prženica, lavanda, španjolska lavanda, ivančica, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, kokotac, metvica, gorušica, porodica mirta, krkavina, maslina, mak, bor, trputac, rezeda, rododendron, ruj, ružmarin, kupina, ružovke, grahorke, vrba, udovičica, kaduljasti dubačac, timijan, lipa, suncokret, bijela djetelina, crvena djetelina, zimolez, štipavac, lozice, udikovina, lisičina

Erica vagans

Malina/kupina

Malina/kupina

Malina, kupina

Kupina, bijela djetelina, kesten

Akacija pajasen, anemona, pelin, popanak, različak, šimšir, obični vrijes, zvončić, porodica Caryophyllaceae, bodalj, stozlatnik, žumara niska, čakalj, kesten, kozokrvina, cikorija, osjak, bušini, bušin, hrast, glavočike, sviba, krstašice, čempresi, bušinova ozorina, ciprej, javor, veliki bijeli vrijes, sivi vrijes, jagoda, voćke, zanovijet, dubačac, trave, sunčanica, božika, tisa, prisadnik, prženica, bršljan, ljiljanovke, svinjduša, divlji kesten, mak, ljubica, bor, maslačak, trputac, zečica, srčanik, kupina/malina, rododendron, ruj, kiselice, grahorke, purpurna vrbica, vrba, udovičica, majčina dušica, suručica, timijan, lipa, bijela djetelina, crvena djetelina, zimolez, štipavac, lozice

Caryophyllaceae

Organoleptička svojstva

Organoleptička svojstva

—   Poliflorni med: ovaj se med uglavnom proizvodi ljeti od mješavine kestena i sivog vrijesa te stoga ima tople i drvenaste note s jačom ili slabijom cvjetnom notom. Aroma je drvenasta, svježa i cvjetna s notom karamela te manje ili više gorčine na kraju. Kad se proizvodi u proljeće, u poliflornom medu može prevladavati malina, veliki vrijes ili proljetno livadno cvijeće te akacija. Tada poprima note karamela, kuhanog voća ili cvijeća, ovisno o prevladavajućoj vrsti cvijeta. Gorčina se osjeti malo ili se uopće ne osjeti. Ovaj med može poprimiti svijetlu boju ili čak tamnu i jantarnu smeđu boju, ovisno o razdoblju sakupljanja meda.

Poliflorni med

—   Med od velikog vrijesa: jakog mirisa po smeđem karamelu. Aroma, kao i miris, podsjeća na smeđi karamel, s gorčinom na kraju koja se zadržava u ustima.

Med od velikog vrijesa

—   Med od sivog vrijesa: izraženog svježeg i cvjetnog mirisa po „uvelim ružama”. Aroma je vrlo postojana i voćna, poput mirisa, te podsjeća na karamel sa svježom notom u ustima.

Med od sivog vrijesa

—   Med od običnog vrijesa: med tamne do vrlo tamne jantarne boje. Drvenastog, cvjetnog mirisa te mirisa po svježem voću. Aroma je, poput mirisa, cvjetna, podsjeća na svježe voće te je postojana. Blago je gorak. U tekućem je stanju karakteristično želatinast.

Med od običnog vrijesa

—   Kestenov med: topao i drvenast miris (po taninu, toplom ili mokrom drvu). Aroma, poput mirisa, sadržava drvenaste note, a na kraju je prisutna postojana gorčina.

Kestenov med

—   Malinov med: svijetli, kristalizirani med. Iznimno voćnog mirisa (po kuhanim malinama). Iznimno voćne arome, kiseo.

Malinov med

—   Kupinov med: svijetli do svijetlojantarni med, često kristaliziran. Voćnog mirisa (po kuhanom voću). Postojane voćne arome s izraženom kiselošću.

Kupinov med

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Područje proizvodnje obuhvaća područje na kojem pčelari postavljaju pčelinjake za proizvodnju meda „Miel des Cévennes”. Ostale radnje: vađenje i pakiranje meda mogu se provoditi izvan područja proizvodnje.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Posebna pravila za označivanje

Etiketa obvezno mora sadržavati:

| — | oznaku „ZOZP”: „Miel des Cévennes”, |
| --- | --- |

—

oznaku „ZOZP”: „Miel des Cévennes”,

| — | najmanje sljedeće podatke: identifikacijske podatke proizvođača, serijski broj, težinu, |
| --- | --- |

—

najmanje sljedeće podatke: identifikacijske podatke proizvođača, serijski broj, težinu,

| — | naziv i adresu nadzornog tijela nakon izraza „ovjerio”, |
| --- | --- |

—

naziv i adresu nadzornog tijela nakon izraza „ovjerio”,

| — | logotip ZOZP-a i/ili oznaku ZOZP-a. |
| --- | --- |

—

logotip ZOZP-a i/ili oznaku ZOZP-a.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje meda „Miel des Cévennes” obuhvaća sljedeće općine:

Departman Ardèche
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Departman Ardèche

Departman Aveyron
  : St Jean du Bruel; Sauclières.

Departman Aveyron

Departman Gard
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (djelomice), Vabres.

Departman Gard

Departman Lozère
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Dijelovi općina: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

Departman Lozère

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Duž zemljopisnog područja meda „Miel des Cévennes” proteže se planinski lanac koji graniči sa Središnjim masivom na jugoistoku, a sastoji se od stijena uglavnom nastalih hercinskim boranjem. Područje je geološki iznimno raznoliko i obuhvaća veoma stare stijene s metamorfnim vapnencem te velikim udjelom listovca i gnajsa, ali i pješčenjaka te tinjčeva škriljavca.

Na zemljopisnom području meda „Miel des Cévennes” prisutne su ponajprije planinska i mediteranska klima. Na mediteranskom obronku ove zemljopisne cjeline prisutan je i oceanski utjecaj, iz čega proizlazi određena klimatska složenost koja pogoduje bioraznolikosti ovog područja. Nadalje, planinska klima prevladava na brežuljcima i na najvišim visoravnima te na obroncima koji ih omeđuju.

Zbog vrlo izraženih reljefnih oblika nastaju mikroklimatski uvjeti s temperaturnim i padalinskim razlikama koje utječu na raspodjelu flore u području te na razdoblja cvatnje.

Temperaturne se razlike javljaju ovisno o visini, ali i o ekspoziciji. U višim je predjelima klima ljeti umjerena, a zimi hladna. Ljetne su temperature u dolinama više (za oko 8 °C više od prosječnih godišnjih temperatura na većim nadmorskim visinama). Postoje i velike razlike između obronaka sa sjevernom i onih s južnom ekspozicijom zbog strmih dolina.

Geomorfološke i klimatske karakteristike zemljopisnog područja pogoduju prisutnosti tipične vegetacije na koju su utjecale poljoprivredne prakse:

| — | Suhi i krševiti obronci niskih formacija na južnom i jugoistočnom dijelu planine Cévennes te u udolinama prekriveni su vegetacijom na osnovi hrasta, velikog vrijesa i bušina. U silikatnim dolinama, čiji se otvoreni predjeli odlikuju prevladavajućim travnatim biljem i ostalim vrstama, poput svinjduše, maslačka, zečice, zanovijeta, djeteline, bijelog i žutog žednjaka te cipreja, mogu se naći prirodni i uzgajani pašnjaci. |
| --- | --- |

—

Suhi i krševiti obronci niskih formacija na južnom i jugoistočnom dijelu planine Cévennes te u udolinama prekriveni su vegetacijom na osnovi hrasta, velikog vrijesa i bušina. U silikatnim dolinama, čiji se otvoreni predjeli odlikuju prevladavajućim travnatim biljem i ostalim vrstama, poput svinjduše, maslačka, zečice, zanovijeta, djeteline, bijelog i žutog žednjaka te cipreja, mogu se naći prirodni i uzgajani pašnjaci.

| — | Na srednjoj visini (od oko 400 metara naviše) nalaze se kestenove šume koje se prostiru velikim dijelom dolina planine Cévennes. Njegova raširena sadnja u zemljopisnom području potječe iz galoromanskog doba s izraženijom rasprostranjenošću u srednjem vijeku. U tom vegetacijskom pojasu, ali i više, na otvorenim se prostorima mogu pojaviti nove vrste, poput kupine. |
| --- | --- |

—

Na srednjoj visini (od oko 400 metara naviše) nalaze se kestenove šume koje se prostiru velikim dijelom dolina planine Cévennes. Njegova raširena sadnja u zemljopisnom području potječe iz galoromanskog doba s izraženijom rasprostranjenošću u srednjem vijeku. U tom vegetacijskom pojasu, ali i više, na otvorenim se prostorima mogu pojaviti nove vrste, poput kupine.

| — | S porastom visine nalazimo i vegetaciju u kojoj prevladava nisko grmlje te livade sa sivim i običnim vrijesom. |
| --- | --- |

—

S porastom visine nalazimo i vegetaciju u kojoj prevladava nisko grmlje te livade sa sivim i običnim vrijesom.

| — | U tzv. „planinskom” vegetacijskom pojasu na svježim i vlažnim obroncima isprekidanim velikim listopadnim i crnogoričnim predjelima (jela, smreka, ariš) pošumljenima u 19. stoljeću nalaze se bukove šume (iznad 900 metara nadmorske visine). U tom se planinskom pojasu javljaju i maline. |
| --- | --- |

—

U tzv. „planinskom” vegetacijskom pojasu na svježim i vlažnim obroncima isprekidanim velikim listopadnim i crnogoričnim predjelima (jela, smreka, ariš) pošumljenima u 19. stoljeću nalaze se bukove šume (iznad 900 metara nadmorske visine). U tom se planinskom pojasu javljaju i maline.

| — | U gotovo podalpskom pojasu, posebno u visini vrha Mont Aigoual, nalazimo prirodne travnjake koje prekriva nisko raslinje (djetelina, moravka ...). |
| --- | --- |

—

U gotovo podalpskom pojasu, posebno u visini vrha Mont Aigoual, nalazimo prirodne travnjake koje prekriva nisko raslinje (djetelina, moravka ...).

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Proizvodnja meda „Miel des Cévennes” iznimno je stara praksa na ovom području.

Različiti izvori, zapisi i svjedočenja potvrđuju tradicionalnu proizvodnju meda na tom području izravno iz košnica smještenih u deblima kestena, koje se nazivaju „pčelinjaci-debla” ili na narječju s područja planine Cévennes „bruscs”. Takvi pčelinjaci izrađivali su se lokalno, a njihova je upotreba zahtijevala posebnu stručnost, osobito za sakupljanje i vađenje meda, no nije davala velike prinose od košnice. Ta je tradicija i dalje prisutna u sjećanjima, kao što o tome svjedoče isječci iz razgovora sa starim seljacima s područja planine Cévennes. Danas se pčelinjaci-debla na nekim gospodarstvima čuvaju kako bi svjedočili o toj tradicionalnoj djelatnosti, ali više nisu dio prodajne pčelarske proizvodnje, osim kada se upotrebljavaju radi očuvanja baštine.

Pčelari su s vremenom razvili posebno znanje i umijeće proizvodnje meda, posebno u pogledu izbora mjesta za postavljanje košnica. U jednom zborniku sa svjedočenjima pčelara navodi se koja su mjesta pogodnija od drugih (Revue du Parc national des Cévennes 1981. (Časopis Nacionalnog parka Cévennes)), uzevši u obzir insolaciju, vjetar, visinu padine itd. Sve su te prilagodbe svojstvene pčelarstvu na planini Cévennes, čiji se zahtjevi prilagođavaju posebnosti područja. Naime, određivanje područja za sakupljanje nektara ovdje nije toliko jednostavno kao u drugim predjelima gdje je dovoljno obilježiti perimetar od tri kilometra oko pčelinjaka. Ovdje pčelar mora voditi računa o često nepredvidivoj klimi, velikim razlikama u ekspoziciji raznih dolina te brežuljkastom krajoliku sa strmim dolinama.

Revue du Parc national des Cévennes

U posljednjih su nekoliko desetljeća suvremene košnice zamijenile stare materijale i metode, a pčelarstvo je ponovno poprimilo značaj nakon dugog razdoblja zanemarenosti.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Posebnost meda „Miel des Cévennes” povezana je s cvjetnim vrstama tipičnim za ovo zemljopisno područje, koje su prisutne u peludnom spektru svih medova koji se proizvode na zemljopisnom području. Obični vrijes, ciprej, veliki vrijes, sivi vrijes, malina, maslačak, kupina i bijela djetelina najtipičniji su sastojci meda „Miel des Cévennes”. Uz njih je i kesten koji se u većini medova pojavljuje kao prevladavajuća ili prateća pelud.

Taj posebni peludni spektar smije sadržavati pelud s ratarskih usjeva ili pelud lavande samo kao sporednu pelud (manje od 15 %). Taj zahtjev pridonosi ugledu meda „Miel des Cévennes” za koji se smatra da se izdvaja od drugih te da je znatno drugačiji od meda proizvedenog u susjednoj Provansi.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Posebnost meda „Miel des Cévennes” proizlazi izravno iz raznolikosti flore planine Cévennes. Ta se raznolikost može objasniti istodobnom prisutnošću različitih klimatskih i geomorfoloških uvjeta koji određuju tipične florističke cjeline koje prirodno uključuju vrijes, ciprej, malinu, maslačak, kupinu i bijelu djetelinu te kesten kao jedinu vrstu drveta iznimno prisutnu na planinskom lancu.

Usto, med „Miel des Cévennes” plod je znanja i umijeća pčelara koji su naučili raspoznavati posebnosti ovog područja za proizvodnju tipiziranog i razlikovnog meda prema izabranim mjestima i područjima predviđenima za sakupljanje nektara, koristeći se tako iznimno raznolikom cvatnjom na planini Cévennes.

Med „Miel des Cévennes” navodi se u brojnim djelima.

Spominje se u knjizi „Histoire de Montpellier” (Povijest Montpelliera) (G. Cholvy, 1984.) u okviru lokalne trgovine: „nakon te stanke ponovno su započele ekspedicije na Bliski istok, posebno s medom s planina Cévennes i Corbières, s uljem...”.

Posebnost meda „Miel des Cévennes” spominje se u Časopisu Nacionalnog parka Cévennes (1981.) u kojem je objašnjeno da zaljubljenici u ovaj proizvod „ne žele jesti lavandin med” jer ima sasvim drugačiji okus i aromu od spomenutog proizvoda.

Med „Miel des Cévennes” često se spominje u djelima o lokalnim i turističkim proizvodima: Guide du Petit Futé 2012. (str. 36.), GéoGuide Languedoc 2012., Guide Michelin Languedoc-Roussillon itd. Istaknut je na brojnim web-mjestima turističkih ureda ovog područja ili rubnih predjela (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme itd.).

web

Med „Miel des Cévennes” već nekoliko godina pripada zasebnoj kategoriji na regionalnom natjecanju medova koje se održava u pokrajini Languedoc-Roussillon pod vodstvom Regionalne poljoprivredne komore (Chambre régionale d’agriculture), što potvrđuje njegov ugled.

Chambre régionale d’agriculture

Upotrebljava se kao sastojak te mu u kulinarskim pripremama daju prednost slastičari i ugostitelji, poput „Maison Papillon” u departmanu Aveyron gdje se pripremaju paštete s medom „Miel des Cévennes”, na gospodarstvu „Ickowicz” u Bollèneu gdje se prodaju mali biskvitni kolačići na bazi ovog proizvoda ili u prodavaonici slatkiša „Confiserie Violette et Berlingot” u Lyonu gdje se nude bomboni od sladića s medom „Miel des Cévennes”.

Med „Miel des Cévennes” izbor je uglednih kuhara koji ga upotrebljavaju u svojim jelovnicima, poput kuhara s Michelinovom zvijezdom Jérômea Nutilea, poput restorana Vatel u Nîmesu ili na web-mjestu „Militant du goût” pod vodstvom raznih kuhara.

web

Med „Miel des Cévennes” ili proizvodi na njegovoj bazi mogu se naći i u vrlo poznatim profinjenim pariškim trgovinama delikatesama, poput „La maison du miel”, „Bellota-Bellota” ili „La grande épicerie de Paris”.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

---

| 19.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 412/11

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 412/05

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„KRČKI PRŠUT”

EZ br.: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Krčki pršut”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Krčki pršut je trajan suhomesnati proizvod od svinjskog buta bez zdjeličnih kosti, suho salamuren morskom soli i začinima, sušen na zraku bez dimljenja te podvrgnut procesima sušenja i zrenja u trajanju od najmanje godinu dana.

U trenutku stavljanja na tržište, senzorska svojstva krčkog pršuta moraju odgovarati slijedećim zahtjevima:

a)   vanjski izgled: kruškolikog oblika, pravilno zaobljenog ruba, bez distalnog dijela (nožice), bez visećih dijelova i pukotina na otvorenoj – medijalnoj strani, odnosno drugih nedostataka koji bi mogli dovesti u pitanje izgled proizvoda, s ograničenjem otvorenog mišićnog tkiva ispod glave bedrene kosti do najviše 12 cm duljine. Pukotine nastale tijekom zrenja mogu biti premazane zaštitnom smjesom sačinjenom od svinjske masti, rižina ili pšeničnog brašna, morske soli i mljevenog papra.

vanjski izgled

b)   okus i miris: slatkog ili umjereno slanog okusa, blage karakteristične arome za zrelo sušeno svinjsko meso;

okus i miris

c)   poprečni presjek: meso jednolične ružičaste do crvene boje prošarano dijelovima masnog tkiva bijele boje;

poprečni presjek

d)   konzistencija: meke konzistencije koja omogućava pravilno narezivanje, bez čvrstog, neelastičnog i tamnog površinskog ruba;

konzistencija

e)   masa: veća od 6,5 kilograma;

masa

f)   kemijski parametri:

kemijski parametri

| — | voda: 40 % – 60 %; |
| --- | --- |

—

voda: 40 % – 60 %;

| — | natrijev klorid: 4 % – 8 %; |
| --- | --- |

—

natrijev klorid: 4 % – 8 %;

| — | aktivnost vode (aw) – ispod 0,93. |
| --- | --- |

—

aktivnost vode (aw) – ispod 0,93.

w

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

„Krčki pršut” smije se proizvoditi od svježih butova dobivenih od svinja koje su potomci komercijalnih mesnatih pasmina, križanaca ili linija odnosno njihovih križanaca u bilo kojoj kombinaciji.

Izgled buta: but mora biti odvojen od svinjske polovice između zadnjeg slabinskog kralješka (v. lumbales) i prvog križnog kralješka (v. sacrales). But ne smije imati zdjelične kosti, odnosno bočnu kost (os ilium), sjednu kost (os ishii) i preponsku kost (os pubis), te križnu kost (os sacrum) kao ni repne kralješke (v. caudales). But mora biti odvojen od zdjelice u bočnom zglobu (articulus coxae) koji povezuje glavu bedrene kost (caput femoris) i zdjeličnu čašicu (acetabulum) na kukovlju. U muskulaturi buta mora biti ostavljen dio sjedne kosti s hrskavicom (tuber ishii). Muskulatura buta mora biti pravilno polukružno zaobljena tako da proksimalni rub obrađenog buta bude od 10 do 15 cm udaljen od glave bedrene kosti (caput femoris). But ne smije imati nožicu koja mora biti odvojena nožem u skočnom zglobu (articulus tarsi) tako da bude odstranjen proksimalni red skočnih kosti. U vezi s tibijom i fibulom smije ostati samo petna kvrga (tuber calcanei) iznad koje se veže but za sušenje. S medijalne i lateralne strane but mora imati kožu i potkožno masno tkivo. S otvorene medijalne strane moraju biti odstranjeni svi viseći dijelovi muskulature, a distalni dio kože s pripadajućim masnim tkivom mora biti zaobljen.

v. lumbales

v. sacrales

os ilium

os ishii

os pubis

os sacrum

v. caudales

articulus coxae

caput femoris

acetabulum

tuber ishii

caput femoris

articulus tarsi

tuber calcanei

Kvaliteta mesa: na svježem butu ne smije biti vidljivih znakova bilo kakvih traumatskih procesa. Meso buta mora biti crvenkasto-ružičaste boje, kompaktne strukture i suhe površine (RFN). Vrijednost pH, u trenutku ulaska buta u pršutanu, mjerena u području poluopnastog mišića (m. semimembranosus), treba iznositi između 5,5 i 6,0.

m. semimembranosus

Prekrivenost masnoćom: debljina masti na vanjskom dijelu svježeg obrađenog buta, mjereno okomito ispod glave bedrene kosti, trebala bi se kretati oko 25 mm. U svakom slučaju, debljina masti ne smije iznositi manje od 15 milimetara, uključujući kožu.

Butovi ne smiju biti podvrgnuti bilo kojem postupku konzerviranja osim hlađenja. Vrijeme koje smije proteći od klanja svinja do soljenja buta ne smije biti kraće od 24 ni dulje od 120 sati.

Masa svježeg buta koji se rabi za proizvodnju krčkog pršuta mora iznositi najmanje 12 kilograma.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje krčkog pršuta moraju se odvijati unutar zemljopisnog područja iz točke 4. Postupak proizvodnje obuhvaća slijedeće faze: soljenje, prešanje, sušenje i zrenje.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Krčki pršut smije se stavljati na tržište u komadu (cijeli pršut) ili u obliku pakovina koje mogu sadržavati cijeli pršut bez kosti, veće ili manje komade pršuta ili narezani pršut. Navedeni oblici pršuta moraju se pakirati u vakuumu ili u modificiranoj atmosferi.

3.7.   Posebna pravila o označivanju

Posebna pravila o označivanju

Po završetku faze zrenja, na kožu onih pršuta za koje je nakon kontrola utvrđeno da posjeduju sva fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva koja su predviđena specifikacijom, nanosi se zajednički žig krčkog pršuta u obliku vrućeg žiga.

Prilikom stavljanja na tržište cijelog proizvoda ili bilo koje vrste pakovine, oznaka proizvoda mora sadržavati zajednički žig i natpis „Krčki pršut”. Izgled zajedničkog žiga prikazan je u nastavku.

Image

Natpis „Krčki pršut” mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv te mora veličinom, vrstom i bojom slova (tipografijom) biti jasnije istaknut od bilo kojeg drugog natpisa uključujući zajednički žig, broj proizvodne šarže (serije) te zaštitni znak, slike i natpise proizvođača.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Proizvodnja krčkog pršuta ograničena je isključivo na područje otoka Krka. Otok Krk podijeljen je na 6 jedinica lokalne samouprave: Grad Krk te općine Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat i Vrbnik. Neke od navedenih jedinica lokalne samouprave unutar svojih administrativnih granica osim dijelova otoka Krka obuhvaćaju i obližnje otočiće (Košljun, Prvić, Plavnik ...) na kojima nije dopuštena proizvodnja krčkog pršuta.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Otok Krk ima umjereno toplu vlažnu klimu s vrućim ljetom, a zbog utjecaja toplog mora srednja godišnja temperatura je za preko 4 °C viša nego što bi trebala biti s obzirom na njegovu zemljopisnu širinu. Najznačajniji klimatski čimbenik koji izravno utječe na sušenje mesa je vjetar. Prosječno najjači i najučestaliji vjetar koji puše na otoku jest bura koja najčešće puše iz smjerova ENE i NE. Riječ je o suhom i hladnom vjetru, koji najčešće i najjače puše zimi, a najrjeđe i najslabije ljeti. Premda godišnje i sezonske ruže vjetrova nisu jednake u svim mjestima na otoku, gotovo svugdje u zimskom razdoblju prevladavaju hladni i suhi vjetrovi iz sjevernih kvadranata koji pušu u prosjeku od 44 % pa do čak 70 % vremena.

Pogodne prirodne uvjete za sušenje mesa iskoristili su stanovnici otoka Krka koji su generacijama prilagođavali i usavršavali postupak proizvodnje pršuta. Postoje mnogi pisani tragovi koji govore da su se na otoku od davnina uzgajale svinje i sušilo svinjsko meso.

Opisujući život na otoku, Cubich 1874. godine piše o tradiciji soljenja svinjskog mesa navodeći da otočani „... jedu svježe, usoljeno ili dimljeno meso... svinjetine...” te da „... makarone ... polijevaju juhom s komadima pršuta” (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e Storiche sull’Isola di Veglia, Trieste, 1874., str 101., 143.).

Opisujući narodni život i običaje u Vrbniku (na otoku Krku) 1901. Žic opisuje način klanja svinja i soljenja pršuta (I. Žic, Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, u Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zagreb, 1901., Svezak VI, 1. polovica, str. 3. – 6.).

U Krčkom zborniku (svez. 16., 1986, Krk, str. 426.) navodi se da se na području otoka Krka solilo svinjsko meso, a posebno slanina i pršuti.

Stari recept za preradu svinjskog buta pronađen je i u jednoj od bilježnica s receptima u Franjevačkom samostanu na Košljunu.

Blaga klima otoka Krka omogućila je i značajan razvoj turizma koji je neposredno utjecao i na povećanje proizvodnje pršuta, njegovu valorizaciju i širenje reputacije. Paralelno s razvojem turizma smanjivao se i broj gospodarstava koji su uzgajali svinje pa se sirovina za proizvodnju pršuta počela nabavljati na kopnu.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Specifičnost krčkog pršuta proizlazi iz njegova dugog ugleda te iz vještine i umijeća proizvođača koji se pri proizvodnji koristi tradicionalnom recepturom.

Uzgoj svinja na otoku Krku i soljenje svinjskog mesa radi njegova konzerviranja seže još u srednji vijek. Tehnologija soljenja i zrenja prenašana je iz generaciju u generaciju tako da je još sredinom prošlog stoljeća svaka bolje stojeća obitelj uzgajala svinje i solila meso. I premda proizvodnja krčkog pršuta seže daleko u prošlost, njegov je ugled uvelike povećan tek sredinom prošlog stoljeća, istodobno s razvojem turizma. Naime, krčki pršut bio je jedan od malobrojnih lokalnih proizvoda koji je količinom i kakvoćom mogao zadovoljiti potražnju turističkog tržišta. Turisti su prepoznali kakvoću i posebnost krčkog pršuta te njegovu vezu s lokalnim područjem (Inozemni novinari o otoku Krku, Krčki zbornik 15, 1986, Krk, str. 199.; „Jela otoka Krka”, Krk, 1989., str. 22. i 87.) pa se potražnja za tim proizvodom povećava iz godine u godinu. Sredinom 90-ih godina prošlog stoljeća sve više restorana u jelovnicima zamjenjuje izraz „domaći pršut” s nazivom „Krčki pršut” (otpremnice Mesnice-marketa Žužić; jelovnici – Konoba Porat, Hotel Pinia, Restoran Bimal, Restoran Rivica).

Dugogodišnja tradicija proizvodnje krčkog pršuta rezultirala je nekim posebnostima u postupku proizvodnje, odnosno posebnim karakteristikama konačnog proizvoda koji se razlikuje od pršuta proizvedenih u bližoj okolici (npr. istarskog ili dalmatinskog).

Krčki pršut na sebi ima kožu i potkožno masno tkivo, a otvoreno mišićno tkivo se ne premazuje mašću osim na mjestima pukotina. U fazi soljenja, osim soli koriste se i začini (papar, ružmarin i lovor), a tijekom faze sušenja nije dopušteno dimljenje pršuta. Takav karakterističan postupak proizvodnje utječe na posebne karakteristike koje mišićno i masno tkivo posjeduju nakon dugog razdoblje zrenja (najmanje 12 mjeseci od početka soljenja do gotovog proizvoda).

Mišićno tkivo gotovog proizvoda meke je konzistencije koja omogućava pravilno narezivanje. Kriške su ružičasto-crvene boje, prošarane mašću i nemaju čvrstog, neelastičnog i tamnog površinskog ruba.

Pravilno proizveden pršut posjeduje blagu aromu karakterističnu za sušeno svinjsko meso sporog i dugotrajnog zrenja koja može doći do svog punog izražaja s obzirom da nije prekrivena mirisom dima.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Klimatske prilike na otoku Krku, a posebice učestalost i raspored suhih i hladnih vjetrova tijekom zimskog razdoblja, vrlo su pogodne za sušenje mesa, a time i proizvodnju pršuta čija prva faza proizvodnje (soljenje) tradicionalno započinje u hladno doba godine (od studenog do ožujka). Tada je naime zrak prirodno dovoljno hladan i suh da sprječava kvarenje mesa, odnosno omogućuje njegovo pravilno sušenje i bez uporabe dima, a kasnije i postupno zrenje. Blizina mora i dostupnost soli također zadovoljava jedan od preduvjeta za razvoj proizvodnje suhomesnatih proizvoda. Žitelji otoka Krka već su od davnina znali iskoristiti te prirodne pogodnosti pa je sušenje svinjskog mesa postalo dio kulturne i tradicijske baštine koja se prenosi iz generaciju u generaciju. Ta se vještina vremenom usavršavala i mijenjala tako de se na otoku Krku, vjerojatno zbog lošije komunikacije i povezanosti s kopnenim dijelovima zemlje, razvio postupak proizvodnje koji se u nekim fazama razlikuje od postupaka proizvodnje susjednih kopnenih krajeva.

Premda je krčki pršut svoj ugled polako stjecao tijekom dugog razdoblja koje seže daleko u povijest, naglom povećanju njegova renomea u posljednjih pedesetak godina pridonio je i razvoj turizma na otoku Krku. Krčki pršut bio je jedan od malobrojnih domaćih proizvoda koji se odmah počeo nuditi turistima i koji je kvalitetom i količinom mogao zadovoljiti njihove potrebe.

Stalnom ponudom krčkog pršuta u restoranima te porastom boja turista porasla je njegova reputacija, ali i potražnja, što je omogućilo razvoj proizvodnje pršuta u obrtničkom pogonu.

S vremenom je krčki pršut postao jedna od perjanica lokalne gastronomije te je danas neizostavno jelo u ponudi svih restorana na otoku Krku koji nude domaće specijalitete.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

---