# Eiropas Savienības L 192/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 192 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 19. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 192

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 19. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 684/2008 (2008. gada 17. jūlijs), ar ko precizē jomu antidempinga pasākumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 piemēroti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 685/2008 (2008. gada 17. jūlijs), ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 686/2008 (2008. gada 18. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 18 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 687/2008 (2008. gada 18. jūlijs), kas nosaka kārtību, kādā maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (Kodificēta versija) | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 688/2008 (2008. gada 18. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā | 49 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/74/EK (2008. gada 18. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/55/EK un Direktīvu 2005/78/EK attiecībā uz tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (
  1
  ) | 51 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 684/2008 (2008. gada 17. jūlijs), ar ko precizē jomu antidempinga pasākumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 piemēroti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 685/2008 (2008. gada 17. jūlijs), ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 686/2008 (2008. gada 18. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

18

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 687/2008 (2008. gada 18. jūlijs), kas nosaka kārtību, kādā maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (Kodificēta versija)

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 688/2008 (2008. gada 18. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

49

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2008/74/EK (2008. gada 18. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/55/EK un Direktīvu 2005/78/EK attiecībā uz tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (
  1
  )

Euro

Euro

1

51

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/595/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 25. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3019)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2008/596/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 20. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic nacionālās centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (pārstrādāta versija) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/595/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 25. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3019)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3019)

1

60

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2008/596/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 20. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic nacionālās centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (pārstrādāta versija) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 684/2008

(2008. gada 17. jūlijs),

ar ko precizē jomu antidempinga pasākumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 piemēroti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) (“sākotnējā regula”) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu (“HPT”) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). Izmeklēšanā, kuras rezultātā tika izstrādāta minētā regula, pētīja laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) (“sākotnējā regula”) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu (“HPT”) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). Izmeklēšanā, kuras rezultātā tika izstrādāta minētā regula, pētīja laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“sākotnējā izmeklēšana”).

2.   PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA

2.1.   Procedūra

| (2) | Šo daļējo starpposma pārbaudi sāka pēc Komisijas pašas ierosmes. Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka daži izstrādājumi, tā sauktie pacēlāji, krāvēji kaudzē, šķērveida pacēlāji un svēršanas platformas (“HSSWT”), ko varbūtēji varēja klasificēt izstrādājuma jomā, šķietami atšķīrās no ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, t. i., šasijas un hidraulikas, inter alia, to specifisko funkciju (kravu celšana, kraušana kaudzē vai svēršana) un galīgās izmantošanas dēļ. Lai veiktu minētās funkcijas, šķiet, ka hidraulikas un šasijas stiprībā un konstrukcijā ir atšķirības. Iepriekšminētās īpašības pasvītroja atšķirības izmantošanā, un šķita, ka minētie izstrādājumi un ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji nav savstarpēji aizstājami. Tāpēc uzskatīja par lietderīgu pārskatīt lietu, ciktāl tas attiecas uz izstrādājuma jomas precizēšanu, un atzinumam par to, iespējams, piešķirt spēku ar atpakaļejošu datumu – no attiecīgo antidempinga pasākumu noteikšanas dienas. |
| --- | --- |

(2)

Šo daļējo starpposma pārbaudi sāka pēc Komisijas pašas ierosmes. Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka daži izstrādājumi, tā sauktie pacēlāji, krāvēji kaudzē, šķērveida pacēlāji un svēršanas platformas (“HSSWT”), ko varbūtēji varēja klasificēt izstrādājuma jomā, šķietami atšķīrās no ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, t. i., šasijas un hidraulikas, inter alia, to specifisko funkciju (kravu celšana, kraušana kaudzē vai svēršana) un galīgās izmantošanas dēļ. Lai veiktu minētās funkcijas, šķiet, ka hidraulikas un šasijas stiprībā un konstrukcijā ir atšķirības. Iepriekšminētās īpašības pasvītroja atšķirības izmantošanā, un šķita, ka minētie izstrādājumi un ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji nav savstarpēji aizstājami. Tāpēc uzskatīja par lietderīgu pārskatīt lietu, ciktāl tas attiecas uz izstrādājuma jomas precizēšanu, un atzinumam par to, iespējams, piešķirt spēku ar atpakaļejošu datumu – no attiecīgo antidempinga pasākumu noteikšanas dienas.

| (3) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai attaisnotu daļējas starpposma pārbaudes sākšanu, Komisija ar paziņojumu, ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārbaude, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, ierobežojot to līdz izstrādājuma jomas izskatīšanai. |
| --- | --- |

(3)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai attaisnotu daļējas starpposma pārbaudes sākšanu, Komisija ar paziņojumu, ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārbaude, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, ierobežojot to līdz izstrādājuma jomas izskatīšanai.

2.2.   Atkārtotā izmeklēšana

| (4) | Komisija oficiāli informēja ĶTR (“attiecīgā valsts”) iestādes un visas pārējās zināmās attiecīgās personas, t. i., ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, lietotājus un importētājus Kopienā un ražotājus Kopienā, ka tiek sākta daļēja atkārtota izmeklēšana. Ieinteresētajām personām deva iespēju darīt savu viedokli zināmu rakstiski un lūgt tās uzklausīt termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka tām ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Komisija oficiāli informēja ĶTR (“attiecīgā valsts”) iestādes un visas pārējās zināmās attiecīgās personas, t. i., ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, lietotājus un importētājus Kopienā un ražotājus Kopienā, ka tiek sākta daļēja atkārtota izmeklēšana. Ieinteresētajām personām deva iespēju darīt savu viedokli zināmu rakstiski un lūgt tās uzklausīt termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka tām ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (5) | Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās paziņojuma par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās paziņojuma par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.

| (6) | Ņemot vērā daļējās pārbaudes jomu, tās nolūkā netika noteikts izmeklēšanas periods. Atbildēs aptaujas lapās sniegtā informācija attiecās uz laikposmu no 2003. gada līdz 2006. gadam (“attiecīgais laikposms”), t. i., tas ietvēra arī sākotnējās izmeklēšanas periodu. Par attiecīgo laikposmu tika lūgta informācija par HPT un HSSWT pārdošanas/iepirkumu apjomiem un vērtību, ražošanas apjomu un jaudu. Turklāt attiecīgajām personām lūdza komentēt jebkuras atšķirības vai līdzības starp HPT un HSSWT attiecībā uz to ražošanas procesu, tehniskajām īpašībām, galīgo izmantošanu, savstarpējo aizstājamību utt. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā daļējās pārbaudes jomu, tās nolūkā netika noteikts izmeklēšanas periods. Atbildēs aptaujas lapās sniegtā informācija attiecās uz laikposmu no 2003. gada līdz 2006. gadam (“attiecīgais laikposms”), t. i., tas ietvēra arī sākotnējās izmeklēšanas periodu. Par attiecīgo laikposmu tika lūgta informācija par HPT un HSSWT pārdošanas/iepirkumu apjomiem un vērtību, ražošanas apjomu un jaudu. Turklāt attiecīgajām personām lūdza komentēt jebkuras atšķirības vai līdzības starp HPT un HSSWT attiecībā uz to ražošanas procesu, tehniskajām īpašībām, galīgo izmantošanu, savstarpējo aizstājamību utt.

| (7) | Pietiekami pilnīgas atbildes aptaujas lapās tika saņemtas no diviem Ķīnas HPT/HSSWT ražotājiem eksportētājiem, četriem Kopienas HPT/HSSWT ražotājiem, viena HPT/HSSWT lietotāja un 14 importētājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(7)

Pietiekami pilnīgas atbildes aptaujas lapās tika saņemtas no diviem Ķīnas HPT/HSSWT ražotājiem eksportētājiem, četriem Kopienas HPT/HSSWT ražotājiem, viena HPT/HSSWT lietotāja un 14 importētājiem Kopienā.

| (8) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai ir jāprecizē/jāgroza esošo antidempinga pasākumu joma, un veica izmeklēšanu šādu uzņēmumu telpās:






  — | BT Products AB, Mjölby, Zviedrija, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai ir jāprecizē/jāgroza esošo antidempinga pasākumu joma, un veica izmeklēšanu šādu uzņēmumu telpās:

—

BT Products AB, Mjölby, Zviedrija,

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Vācija, |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Vācija,

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nīderlande. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nīderlande.

2.3.   Attiecīgais izstrādājums

| (9) | Attiecīgais izstrādājums, kā vienoti definēts sākotnējā regulā, ir ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kuri nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika, kuru izcelsme ir ĶTR un ko parasti deklarē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Ir dažādi ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu veidi atkarībā galvenokārt no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un no tā, vai ir bremzes. |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgais izstrādājums, kā vienoti definēts sākotnējā regulā, ir ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kuri nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika, kuru izcelsme ir ĶTR un ko parasti deklarē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Ir dažādi ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu veidi atkarībā galvenokārt no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un no tā, vai ir bremzes.

2.4.   Atzinumi

| (10) | Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšana attiecās uz ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, t. i., šasiju un hidrauliku, ko izmanto, lai pārkrautu un manuāli pārvietotu kravas, kuras parasti novietotas uz paliktņiem. Pēc definīcijas HPT ir grūžami un velkami ar cilvēka spēku. Tāpēc HPT nodrošina mehānismu, kas ļauj lietotājam manuāli pacelt kravu tieši tik daudz, lai to pārvietotu no vienas vietas uz citu. |
| --- | --- |

(10)

Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšana attiecās uz ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, t. i., šasiju un hidrauliku, ko izmanto, lai pārkrautu un manuāli pārvietotu kravas, kuras parasti novietotas uz paliktņiem. Pēc definīcijas HPT ir grūžami un velkami ar cilvēka spēku. Tāpēc HPT nodrošina mehānismu, kas ļauj lietotājam manuāli pacelt kravu tieši tik daudz, lai to pārvietotu no vienas vietas uz citu.

| (11) | HSSWT, ko dažas valsts muitas iestādes klasificē kā attiecīgo izstrādājumu, uz ko attiecas antidempinga pasākumi, var būt pašgājēji vai manuāli pārvietojami. Tos izmanto, lai pārvietotu un paceltu kravas nolūkā novietot tās augstāk, palīdzētu kravu uzglabāšanā (pacēlāji), sakrautu vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), paceltu kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai paceltu un nosvērtu kravas (svēršanas platformas). |
| --- | --- |

(11)

HSSWT, ko dažas valsts muitas iestādes klasificē kā attiecīgo izstrādājumu, uz ko attiecas antidempinga pasākumi, var būt pašgājēji vai manuāli pārvietojami. Tos izmanto, lai pārvietotu un paceltu kravas nolūkā novietot tās augstāk, palīdzētu kravu uzglabāšanā (pacēlāji), sakrautu vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), paceltu kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai paceltu un nosvērtu kravas (svēršanas platformas).

| (12) | Par attiecīgo izstrādājumu, ko izmeklēja saskaņā ar sākotnējo regulu, uzskatīja tikai HPT saskaņā ar definīciju 10. apsvērumā. Ir svarīgi atzīmēt, ka sākotnējās izmeklēšanas nolūkā Komisija nekad nelūdza sadarbības pusēm iesniegt informāciju par HSSWT un nav pārbaudījusi nekādu informāciju par HSSWT. Tādējādi visi dati un informācija, ko iesniedza saskaņā ar sākotnējo regulu, kā arī sākotnējās izmeklēšanas rezultāti, tostarp galīgo antidempinga pasākumu piemērošana, pamatojās tikai uz HPT. |
| --- | --- |

(12)

Par attiecīgo izstrādājumu, ko izmeklēja saskaņā ar sākotnējo regulu, uzskatīja tikai HPT saskaņā ar definīciju 10. apsvērumā. Ir svarīgi atzīmēt, ka sākotnējās izmeklēšanas nolūkā Komisija nekad nelūdza sadarbības pusēm iesniegt informāciju par HSSWT un nav pārbaudījusi nekādu informāciju par HSSWT. Tādējādi visi dati un informācija, ko iesniedza saskaņā ar sākotnējo regulu, kā arī sākotnējās izmeklēšanas rezultāti, tostarp galīgo antidempinga pasākumu piemērošana, pamatojās tikai uz HPT.

| (13) | Ņemot vērā 2. apsvērumā aprakstīto stāvokli un nolūkā noteikt, vai HSSWT atšķiras no HPT, pārbaudīja gan HSSWT, gan HPT attiecībā uz to fizikālajām un tehniskajām īpašībām, ražošanas procesu, tipisko galīgo izmantošanu un savstarpējo aizstājamību. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā 2. apsvērumā aprakstīto stāvokli un nolūkā noteikt, vai HSSWT atšķiras no HPT, pārbaudīja gan HSSWT, gan HPT attiecībā uz to fizikālajām un tehniskajām īpašībām, ražošanas procesu, tipisko galīgo izmantošanu un savstarpējo aizstājamību.

2.4.1.   HPT/HSSWT fizikālās un tehniskās īpašības

| (14) | Ir dažādi HPT un to galveno daļu, t. i., hidraulikas un šasijas, veidi atkarībā galvenokārt no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un no tā, vai ir bremzes. Minētajiem dažādajiem veidiem tomēr ir vienādas pamata fizikālās īpašības un izmantojums, tāpēc sākotnējā izmeklēšanā tos visus uzskatīja par attiecīgo izstrādājumu. |
| --- | --- |

(14)

Ir dažādi HPT un to galveno daļu, t. i., hidraulikas un šasijas, veidi atkarībā galvenokārt no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un no tā, vai ir bremzes. Minētajiem dažādajiem veidiem tomēr ir vienādas pamata fizikālās īpašības un izmantojums, tāpēc sākotnējā izmeklēšanā tos visus uzskatīja par attiecīgo izstrādājumu.

| (15) | Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT ir dažas ar HPT kopīgas īpašības, piemēram, tiem ir šasija ar dakšām un hidraulikas sistēma. Tomēr tiem ir papildu funkcijas, lai paceltu kravu augstāk, sakrautu kaudzē, darbotos kā darba galds/virsma vai nosvērtu kravu, un šādām funkcijām acīmredzami vajag modernākas vai papildu tehniskas sastāvdaļas. Lai veiktu iepriekšminētās specifiskās HSSWT funkcijas, prasības attiecībā uz dakšu, šasijas un hidraulikas stiprību un konstrukciju atšķiras no prasībām attiecībā uz HPT. Turklāt, lai veiktu minētās papildu funkcijas, HSSWT ir ievērojami dārgāki nekā HPT (līdz pat desmitkārtīgi). |
| --- | --- |

(15)

Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT ir dažas ar HPT kopīgas īpašības, piemēram, tiem ir šasija ar dakšām un hidraulikas sistēma. Tomēr tiem ir papildu funkcijas, lai paceltu kravu augstāk, sakrautu kaudzē, darbotos kā darba galds/virsma vai nosvērtu kravu, un šādām funkcijām acīmredzami vajag modernākas vai papildu tehniskas sastāvdaļas. Lai veiktu iepriekšminētās specifiskās HSSWT funkcijas, prasības attiecībā uz dakšu, šasijas un hidraulikas stiprību un konstrukciju atšķiras no prasībām attiecībā uz HPT. Turklāt, lai veiktu minētās papildu funkcijas, HSSWT ir ievērojami dārgāki nekā HPT (līdz pat desmitkārtīgi).

2.4.2.   Ražošanas process

| (16) | Atkārtotajā izmeklēšanā konstatēja, ka HPT un HSSWT ražošanas procesā ir ievērojamas atšķirības, jo pēdējiem minētajiem vajag papildu sastāvdaļas, un tādējādi tiem ir atšķirīgi ražošanas posmi salīdzinājumā ar HPT. Tik tiešām, atkārtotā izmeklēšana atklāja, ka pacēlājos un krāvējos kaudzē šasijas rāmim jābūt daudz augstākam un hidrauliskajai sistēmai – atšķirīgai, lai kravu varētu pacelt augstāk, turpretī svēršanas platformās svari ir iebūvēti šasijā un pēdējai ir pilnīgi atšķirīga dakšu struktūra salīdzinājumā ar HPT. |
| --- | --- |

(16)

Atkārtotajā izmeklēšanā konstatēja, ka HPT un HSSWT ražošanas procesā ir ievērojamas atšķirības, jo pēdējiem minētajiem vajag papildu sastāvdaļas, un tādējādi tiem ir atšķirīgi ražošanas posmi salīdzinājumā ar HPT. Tik tiešām, atkārtotā izmeklēšana atklāja, ka pacēlājos un krāvējos kaudzē šasijas rāmim jābūt daudz augstākam un hidrauliskajai sistēmai – atšķirīgai, lai kravu varētu pacelt augstāk, turpretī svēršanas platformās svari ir iebūvēti šasijā un pēdējai ir pilnīgi atšķirīga dakšu struktūra salīdzinājumā ar HPT.

2.4.3.   HPT/HSSWT tipiska galīgā izmantošana

| (17) | HPT plaši izmanto, pārkraujot, sadalot un uzglabājot noliktavā kravas. Tos izmanto gan ražojošā rūpniecībā, gan mazumtirdzniecības veikalos. HPT ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, sūknējot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, piemēram, tirdzniecības transportlīdzekļos, noliktavās, ražotnēs vai pat mazumtirdzniecības veikalos. HPT tipiskā maksimālā celtspēja ir apmēram 210 milimetri. Turklāt HPT parasti uzskata par vajadzīgo papildinājumu citām kravas pārkraušanas ierīcēm, piemēram, autokrāvējiem. Lai izmantotu HPT, nav vajadzīga speciāla apmācība. |
| --- | --- |

(17)

HPT plaši izmanto, pārkraujot, sadalot un uzglabājot noliktavā kravas. Tos izmanto gan ražojošā rūpniecībā, gan mazumtirdzniecības veikalos. HPT ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, sūknējot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, piemēram, tirdzniecības transportlīdzekļos, noliktavās, ražotnēs vai pat mazumtirdzniecības veikalos. HPT tipiskā maksimālā celtspēja ir apmēram 210 milimetri. Turklāt HPT parasti uzskata par vajadzīgo papildinājumu citām kravas pārkraušanas ierīcēm, piemēram, autokrāvējiem. Lai izmantotu HPT, nav vajadzīga speciāla apmācība.

| (18) | Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT izmanto galvenokārt tie paši lietotāji, kuri izmanto HPT, tomēr tos izmanto atšķirīgi, piemēram, lai kravu paceltu augstāk, sakrautu kaudzē vai nosvērtu vai arī kā darba virsmu. Ņemot vērā to specifiskās īpašības un izmantošanu, HSSWT netiek tik plaši izmantoti kā HPT. Tāpēc EK tirgū to pārdošanas apjoms ir apmēram viena desmitā daļa no HPT pārdošanas apjomiem. Turklāt, lai izmantotu HSSWT, ir vajadzīga speciāla apmācība, bet, lai izmantotu HPT, tāda nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(18)

Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT izmanto galvenokārt tie paši lietotāji, kuri izmanto HPT, tomēr tos izmanto atšķirīgi, piemēram, lai kravu paceltu augstāk, sakrautu kaudzē vai nosvērtu vai arī kā darba virsmu. Ņemot vērā to specifiskās īpašības un izmantošanu, HSSWT netiek tik plaši izmantoti kā HPT. Tāpēc EK tirgū to pārdošanas apjoms ir apmēram viena desmitā daļa no HPT pārdošanas apjomiem. Turklāt, lai izmantotu HSSWT, ir vajadzīga speciāla apmācība, bet, lai izmantotu HPT, tāda nav vajadzīga.

2.4.4.   Savstarpēja aizstājamība

| (19) | Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT izmanto daudz specifiskāk nekā HPT. Tik tiešām, pacēlājus/krāvējus kaudzē izmanto, lai paceltu augstāk kravu, palīdzētu uzglabāt kravas, sakrautu vienu paliktni virs otra, šķērveida pacēlājus izmanto, lai paceltu kravu līdz darba virsmai, bet svēršanas platformas – lai nosvērtu kravu. |
| --- | --- |

(19)

Atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka HSSWT izmanto daudz specifiskāk nekā HPT. Tik tiešām, pacēlājus/krāvējus kaudzē izmanto, lai paceltu augstāk kravu, palīdzētu uzglabāt kravas, sakrautu vienu paliktni virs otra, šķērveida pacēlājus izmanto, lai paceltu kravu līdz darba virsmai, bet svēršanas platformas – lai nosvērtu kravu.

| (20) | Ļoti ierobežoti dažus HSSWT veidus (piemēram, svēršanas platformas) var izmantot, lai celtu un pārvietotu kravu tāpat kā ar HPT. Tomēr aizstāt HPT ar HSSWT nav ne praktiski, ne ekonomiski, jo HPT ir vieglāk izmantot, lai tikai celtu un pārvietotu kravu, un HSSWT ir daudz dārgāki nekā HPT, turklāt, lai tos izmantotu, ir vajadzīga speciāla apmācība. Turklāt dažos gadījumos, HPT vietā pastāvīgi izmantojot HSSWT, var sabojāt to galvenās funkcijas, piemēram, ja runa ir par svēršanas platformām – svaru ierīce ir tik smalka, ka tā sabojātos, ja svēršanas platformu izmantotu, lai celtu un pārvietotu kravas. |
| --- | --- |

(20)

Ļoti ierobežoti dažus HSSWT veidus (piemēram, svēršanas platformas) var izmantot, lai celtu un pārvietotu kravu tāpat kā ar HPT. Tomēr aizstāt HPT ar HSSWT nav ne praktiski, ne ekonomiski, jo HPT ir vieglāk izmantot, lai tikai celtu un pārvietotu kravu, un HSSWT ir daudz dārgāki nekā HPT, turklāt, lai tos izmantotu, ir vajadzīga speciāla apmācība. Turklāt dažos gadījumos, HPT vietā pastāvīgi izmantojot HSSWT, var sabojāt to galvenās funkcijas, piemēram, ja runa ir par svēršanas platformām – svaru ierīce ir tik smalka, ka tā sabojātos, ja svēršanas platformu izmantotu, lai celtu un pārvietotu kravas.

| (21) | No otras puses, atkārtotās izmeklēšanas laikā konstatēja, ka HPT nevar izmantot, lai aizstātu HSSWT. Pēdējā funkcijas attiecas uz specifisku un noteiktu tirgu, kam ir atšķirīgas prasības un galalietotāju vajadzības un uztvere. |
| --- | --- |

(21)

No otras puses, atkārtotās izmeklēšanas laikā konstatēja, ka HPT nevar izmantot, lai aizstātu HSSWT. Pēdējā funkcijas attiecas uz specifisku un noteiktu tirgu, kam ir atšķirīgas prasības un galalietotāju vajadzības un uztvere.

| (22) | Komisija arī izskatīja, vai HPT un HSSWT galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika, ir savstarpēji aizstājamas. Šajā saistībā atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka savas atšķirīgās konstrukcijas un īpašību dēļ ne šasija, ne hidraulika starp HPT un HSSWT nav savstarpēji aizstājamas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija arī izskatīja, vai HPT un HSSWT galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika, ir savstarpēji aizstājamas. Šajā saistībā atkārtotā izmeklēšana parādīja, ka savas atšķirīgās konstrukcijas un īpašību dēļ ne šasija, ne hidraulika starp HPT un HSSWT nav savstarpēji aizstājamas.

2.5.   Secinājums par izstrādājuma jomu

| (23) | Atkārtotajā izmeklēšanā konstatēja, ka, ņemot vērā atšķirīgās un papildu tehniskās īpašības, atšķirīgu galīgo izmantošanu un atšķirīgu ražošanas procesu, HSSWT neietilpst HPT un to galveno daļu izstrādājumu jomā, uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. Tas bija iemesls, kāpēc Komisija neiekļāva HSSWT izstrādājuma jomā sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(23)

Atkārtotajā izmeklēšanā konstatēja, ka, ņemot vērā atšķirīgās un papildu tehniskās īpašības, atšķirīgu galīgo izmantošanu un atšķirīgu ražošanas procesu, HSSWT neietilpst HPT un to galveno daļu izstrādājumu jomā, uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. Tas bija iemesls, kāpēc Komisija neiekļāva HSSWT izstrādājuma jomā sākotnējā izmeklēšanā.

| (24) | Tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka HSSWT atšķiras no HPT un to galvenajām daļām un neietilpst izstrādājumu jomā, uz ko attiecas antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka HSSWT atšķiras no HPT un to galvenajām daļām un neietilpst izstrādājumu jomā, uz ko attiecas antidempinga pasākumi.

| (25) | Iepriekšminētos secinājumus paziņoja ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(25)

Iepriekšminētos secinājumus paziņoja ieinteresētajām personām.

| (26) | Viena persona apgalvoja, ka HSSWT un HPT jāuzskata par vienu tehnisku vienību, tomēr informācija lietas materiālos tādu slēdzienu nepamato. Visas pārējās personas, kuras iesniedza iebildumus, pieņēma Komisijas atzinumus. |
| --- | --- |

(26)

Viena persona apgalvoja, ka HSSWT un HPT jāuzskata par vienu tehnisku vienību, tomēr informācija lietas materiālos tādu slēdzienu nepamato. Visas pārējās personas, kuras iesniedza iebildumus, pieņēma Komisijas atzinumus.

| (27) | Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata par lietderīgu grozīt sākotnējo regulu, lai precizētu izstrādājuma definīciju. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata par lietderīgu grozīt sākotnējo regulu, lai precizētu izstrādājuma definīciju.

| (28) | Tā kā šī atkārtotā izmeklēšana aprobežojas ar izstrādājuma jomas precizēšanu un tā kā uz HSSWT neattiecās sākotnējā izmeklēšana un sekojošais antidempinga pasākums, uzskata par lietderīgu atzinumus piemērot no sākotnējās regulas spēkā stāšanās dienas, tostarp jebkuram importam, uz ko attiecas pagaidu maksājumi no 2005. gada 29. janvāra līdz 2005. gada 21. jūlijam. Komisija nav konstatējusi nevienu sevišķi svarīgu iemeslu, kas kavētu piemērot tādu noteikumu ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā šī atkārtotā izmeklēšana aprobežojas ar izstrādājuma jomas precizēšanu un tā kā uz HSSWT neattiecās sākotnējā izmeklēšana un sekojošais antidempinga pasākums, uzskata par lietderīgu atzinumus piemērot no sākotnējās regulas spēkā stāšanās dienas, tostarp jebkuram importam, uz ko attiecas pagaidu maksājumi no 2005. gada 29. janvāra līdz 2005. gada 21. jūlijam. Komisija nav konstatējusi nevienu sevišķi svarīgu iemeslu, kas kavētu piemērot tādu noteikumu ar atpakaļejošu datumu.

| (29) | Līdz ar to par precēm, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 174/2005, kas grozīta ar šo regulu, 1. panta 1. punkts, galīgais antidempinga maksājums, kurš veikts vai reģistrēts uzskaitē, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1174/2005 1. panta 1. punktu, kā arī pagaidu antidempinga maksājumi, kas galīgi iekasēti atbilstoši tās pašas regulas 2. pantam, būtu jāatmaksā vai no tiem būtu jāatbrīvo. |
| --- | --- |

(29)

Līdz ar to par precēm, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 174/2005, kas grozīta ar šo regulu, 1. panta 1. punkts, galīgais antidempinga maksājums, kurš veikts vai reģistrēts uzskaitē, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1174/2005 1. panta 1. punktu, kā arī pagaidu antidempinga maksājumi, kas galīgi iekasēti atbilstoši tās pašas regulas 2. pantam, būtu jāatmaksā vai no tiem būtu jāatbrīvo.

| (30) | Atmaksājumi un atbrīvojumi ir jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(30)

Atmaksājumi un atbrīvojumi ir jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem.

| (31) | Šī pārbaude neietekmē dienu, kad spēku zaudē Regula (EK) Nr. 1174/2005, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

(31)

Šī pārbaude neietekmē dienu, kad spēku zaudē Regula (EK) Nr. 1174/2005, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1174/2005 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasijas un hidraulikas, importam, ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8427900010 un 8431200010), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, sūknējot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).”

2. pants

Par precēm, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 1174/2005 1. panta 1. punkts, kas grozīts ar šo regulu, galīgos antidempinga maksājumus, kuri veikti vai reģistrēti uzskaitē, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1174/2005 sākotnējās versijas 1. panta 1. punktu, kā arī pagaidu antidempinga maksājumus, kas galīgi iekasēti atbilstoši tās pašas regulas 2. pantam, atmaksā vai no tiem atbrīvo.

Atmaksājumu un atbrīvojumu pieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem. Attiecīgi pamatotos gadījumos trīs gadu termiņu, kas paredzēts 236. panta 2. punktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), pagarina par vienu gadu.

4

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2005. gada 22. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. WOERTH

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 184, 7.8.2007., 11. lpp.

3

(4)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

4

---

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/5

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 685/2008

(2008. gada 17. jūlijs),

ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 (2) uzlika galīgu antidempinga maksājumu saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importam. Galīgo maksājumu uzlika minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 (2) uzlika galīgu antidempinga maksājumu saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importam. Galīgo maksājumu uzlika minimālās importa cenas (“MIC”) veidā.

2.   Pieprasījums par pārskatīšanu un uzsākšanu

| (2) | Komisija 2007. gada 20. februārī saņēma šādu dalībvalstu – Itālijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles un Spānijas (“pieprasījuma iesniedzēji”) – iesniegtu pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 20. februārī saņēma šādu dalībvalstu – Itālijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles un Spānijas (“pieprasījuma iesniedzēji”) – iesniegtu pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (3) | Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja un iesniedza prima facie pierādījumus, kas parādīja, ka, salīdzinot salikto normālo vērtību ar eksporta cenām, tiktu konstatēts dempinga samazinājums, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējo pasākumu līmeni. Tāpēc pasākumu turpmāka uzlikšana pašreizējā līmenī vairs nav vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Šo pierādījumu uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja un iesniedza prima facie pierādījumus, kas parādīja, ka, salīdzinot salikto normālo vērtību ar eksporta cenām, tiktu konstatēts dempinga samazinājums, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējo pasākumu līmeni. Tāpēc pasākumu turpmāka uzlikšana pašreizējā līmenī vairs nav vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Šo pierādījumu uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (4) | Tāpēc pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija 2007. gada 21. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“paziņojums par uzsākšanu”) sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu attiecībā uz saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu daļēju starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija 2007. gada 21. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“paziņojums par uzsākšanu”) sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu attiecībā uz saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu daļēju starpposma pārskatīšanu.

| (5) | Šīs pārskatīšanas joma aprobežojās tikai uz dempinga aspektiem, un tās mērķis bija novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Šīs pārskatīšanas joma aprobežojās tikai uz dempinga aspektiem, un tās mērķis bija novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (6) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja visiem zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem Norvēģijā, tirgotājiem, importētājiem un apvienībām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un Norvēģijas Karalistes pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja visiem zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem Norvēģijā, tirgotājiem, importētājiem un apvienībām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un Norvēģijas Karalistes pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa.

4.   Pārbaude izlases veidā

| (7) | Paziņojuma par procedūras uzsākšanu 5. iedaļas a) punktā bija norādīts, ka Komisija var izlemt piemērot atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Atbildot uz pieprasījumu saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļas a) punkta i) apakšpunktu, 267 uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza pieprasīto informāciju. No tiem 169 bija saimniecībās audzētu lašu ražotāji eksportētāji. Eksports notiek vai nu tieši, vai netieši ar saistītu un neatkarīgu tirgotāju starpniecību. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojuma par procedūras uzsākšanu 5. iedaļas a) punktā bija norādīts, ka Komisija var izlemt piemērot atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Atbildot uz pieprasījumu saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļas a) punkta i) apakšpunktu, 267 uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza pieprasīto informāciju. No tiem 169 bija saimniecībās audzētu lašu ražotāji eksportētāji. Eksports notiek vai nu tieši, vai netieši ar saistītu un neatkarīgu tirgotāju starpniecību.

| (8) | Ņemot vērā iesaistīto uzņēmumu lielo skaitu, tika nolemts izmantot noteikumus par atlasi, un šajā nolūkā, apspriežoties ar Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvjiem, paraugs tika izvēlēts no ražojošiem uzņēmumiem, kam ir lielākie eksporta apjomi uz Kopienu (ražotāji eksportētāji). Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvji piedāvāja ietvert paraugā i) ražošanas uzņēmumu, kas pats neeksportē, bet to dara tikai ar nesaistītu Norvēģijas tirgotāju starpniecību, un ii) divus attiecīgā produkta eksportētājus, kas nav ražotāji. Tas nebija pieņemami, jo attiecībā uz ražojošo uzņēmumu nebūtu pietiekamu garantiju par to, ka eksporta pārdevumus uz Kopienu ar nesaistītu tirgotāju starpniecību patiešām varētu identificēt. Attiecībā uz eksportētājiem, kuriem pašiem nav savas lašu ražotnes, normālo vērtību nevarētu noteikt, un tāpēc šiem uzņēmumiem nevarētu noteikt maksājumu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iesaistīto uzņēmumu lielo skaitu, tika nolemts izmantot noteikumus par atlasi, un šajā nolūkā, apspriežoties ar Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvjiem, paraugs tika izvēlēts no ražojošiem uzņēmumiem, kam ir lielākie eksporta apjomi uz Kopienu (ražotāji eksportētāji). Norvēģijas ražošanas nozares pārstāvji piedāvāja ietvert paraugā i) ražošanas uzņēmumu, kas pats neeksportē, bet to dara tikai ar nesaistītu Norvēģijas tirgotāju starpniecību, un ii) divus attiecīgā produkta eksportētājus, kas nav ražotāji. Tas nebija pieņemami, jo attiecībā uz ražojošo uzņēmumu nebūtu pietiekamu garantiju par to, ka eksporta pārdevumus uz Kopienu ar nesaistītu tirgotāju starpniecību patiešām varētu identificēt. Attiecībā uz eksportētājiem, kuriem pašiem nav savas lašu ražotnes, normālo vērtību nevarētu noteikt, un tāpēc šiem uzņēmumiem nevarētu noteikt maksājumu.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasītajā paraugā iekļauts pēc iespējas lielāks reprezentatīvais eksporta apjoms, ko pieejamā laikā varēja pamatoti pārbaudīt. Galīgajā paraugā izvēlētie ražotāji eksportētāji pārstāvēja gandrīz 60 % no attiecīgā produkta paziņotā apjoma, kas eksportēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasītajā paraugā iekļauts pēc iespējas lielāks reprezentatīvais eksporta apjoms, ko pieejamā laikā varēja pamatoti pārbaudīt. Galīgajā paraugā izvēlētie ražotāji eksportētāji pārstāvēja gandrīz 60 % no attiecīgā produkta paziņotā apjoma, kas eksportēts uz Kopienu.

| (10) | Attiecībā uz importētājiem, un lai dotu Komisijai iespēju izlemt, vai paraugu atlase ir vajadzīga, paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļas a) punkta ii) apakšpunktā pieprasīts importētājiem Kopienā iesniegt šajā iedaļā norādīto informāciju. Tikai četri importētāji Kopienā aizpildīja atlases veidlapu. Ņemot vērā šo sadarboties gatavo importētāju nelielo skaitu, šajā gadījumā atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz importētājiem, un lai dotu Komisijai iespēju izlemt, vai paraugu atlase ir vajadzīga, paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļas a) punkta ii) apakšpunktā pieprasīts importētājiem Kopienā iesniegt šajā iedaļā norādīto informāciju. Tikai četri importētāji Kopienā aizpildīja atlases veidlapu. Ņemot vērā šo sadarboties gatavo importētāju nelielo skaitu, šajā gadījumā atlase nebija vajadzīga.

| (11) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Šim nolūkam Komisija aicināja visas personas, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visas pārējās personas, kas pašas informēja par sevi, paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā sadarboties šīs procedūras ietvaros un aizpildīt atbilstīgās anketas. Šajā sakarā 267 ražotāji un eksportētāji Norvēģijā, Kopienas lašu ražotāju pārstāvji un Īrijas un Skotijas valdība sadarbojās ar Komisiju un darīja zināmu savu viedokli. Turklāt četri importētāji un seši atlasītie Norvēģijas ražotāji eksportētāji noteiktajos termiņos atbildēja uz visiem anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Šim nolūkam Komisija aicināja visas personas, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visas pārējās personas, kas pašas informēja par sevi, paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā sadarboties šīs procedūras ietvaros un aizpildīt atbilstīgās anketas. Šajā sakarā 267 ražotāji un eksportētāji Norvēģijā, Kopienas lašu ražotāju pārstāvji un Īrijas un Skotijas valdība sadarbojās ar Komisiju un darīja zināmu savu viedokli. Turklāt četri importētāji un seši atlasītie Norvēģijas ražotāji eksportētāji noteiktajos termiņos atbildēja uz visiem anketas jautājumiem.

| (12) | Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  a) | importētāji/pārstrādātāji/lietotāji







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

a)

importētāji/pārstrādātāji/lietotāji

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Vācija,

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Vācija, |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Vācija,

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Nīderlande,

| — | Hätälä Oy, Oulu, Somija; |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Somija;

| b) | ražotāji eksportētāji Norvēģijā (grupas līmenis)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norvēģija, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji Norvēģijā (grupas līmenis)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norvēģija,

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvēģija. |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvēģija.

| (13) | Divi lielākie Norvēģijas ražotāji eksportētāji, t. i., Marine Harvest AS un Hallvard Leroy AS, veidoja vairāk nekā 44 % no visa ražošanas apjoma, par ko ziņoja tie Norvēģijas ražotāji, kuri sadarbojās, un 45 % no Norvēģijas eksporta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(13)

Divi lielākie Norvēģijas ražotāji eksportētāji, t. i., Marine Harvest AS un Hallvard Leroy AS, veidoja vairāk nekā 44 % no visa ražošanas apjoma, par ko ziņoja tie Norvēģijas ražotāji, kuri sadarbojās, un 45 % no Norvēģijas eksporta uz Kopienu.

| (14) | Informācija, ko iesniedza pārējie četri atlasē izvēlētie uzņēmumi, bija pakļauta visaptverošai dokumentārai analīzei, un tika konstatēts, ka to ražošanas izmaksas un eksporta cenas kopumā atbilst apmeklēto uzņēmumu ražošanas izmaksām un eksporta cenām. |
| --- | --- |

(14)

Informācija, ko iesniedza pārējie četri atlasē izvēlētie uzņēmumi, bija pakļauta visaptverošai dokumentārai analīzei, un tika konstatēts, ka to ražošanas izmaksas un eksporta cenas kopumā atbilst apmeklēto uzņēmumu ražošanas izmaksām un eksporta cenām.

| (15) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(15)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

5.   Izmeklēšanas periods

| (16) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(16)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (17) | Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., saimniecībās audzēti (nevis savvaļas) Norvēģijas izcelsmes laši, no kuriem ir vai nav atdalīta fileja, kas ir vai nav svaigi, atdzesēti vai saldēti (“attiecīgais ražojums”). Definīcijā neietilpst citi līdzīgi saimniecībās audzēti zivju produkti, piemēram, lielās (laša) foreles, biomasa (dzīvi laši), kā arī savvaļas laši un to tālāk apstrādāti veidi, piemēram, kūpināts lasis. |
| --- | --- |

(17)

Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., saimniecībās audzēti (nevis savvaļas) Norvēģijas izcelsmes laši, no kuriem ir vai nav atdalīta fileja, kas ir vai nav svaigi, atdzesēti vai saldēti (“attiecīgais ražojums”). Definīcijā neietilpst citi līdzīgi saimniecībās audzēti zivju produkti, piemēram, lielās (laša) foreles, biomasa (dzīvi laši), kā arī savvaļas laši un to tālāk apstrādāti veidi, piemēram, kūpināts lasis.

| (18) | Šo ražojumu pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 un ex 0304 29 13, kas atbilst ražojuma dažādiem veidiem (svaigas vai atdzesētas zivis, svaigas vai atdzesētas filejas, saldētas zivis un saldētas filejas). |
| --- | --- |

(18)

Šo ražojumu pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 un ex 0304 29 13, kas atbilst ražojuma dažādiem veidiem (svaigas vai atdzesētas zivis, svaigas vai atdzesētas filejas, saldētas zivis un saldētas filejas).

2.   Līdzīgais ražojums

| (19) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un šajā izmeklēšanā apstiprināts, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Norvēģijas iekšējā tirgū, tika konstatētas vienādas galvenās fiziskās īpašības un vienāds pielietojums. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tā kā šī pārskatīšana attiecas vienīgi uz dempingu, netika izdarīti nekādi secinājumi par ražojumu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(19)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un šajā izmeklēšanā apstiprināts, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Norvēģijas iekšējā tirgū, tika konstatētas vienādas galvenās fiziskās īpašības un vienāds pielietojums. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tā kā šī pārskatīšana attiecas vienīgi uz dempingu, netika izdarīti nekādi secinājumi par ražojumu, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārīgā daļa

| (20) | Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāji pārdod attiecīgo ražojumu Kopienai vai nu tieši, vai ar saistītu vai nesaistītu tirgotāju starpniecību. Lai aprēķinātu eksporta cenu ražotāja līmenī, izmantoja tikai identificējamus pārdevumus, kas paredzēti Kopienas tirgum un ko piegādā tieši vai ar saistītu uzņēmumu, kuri atrodas Norvēģijā, starpniecību. |
| --- | --- |

(20)

Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāji pārdod attiecīgo ražojumu Kopienai vai nu tieši, vai ar saistītu vai nesaistītu tirgotāju starpniecību. Lai aprēķinātu eksporta cenu ražotāja līmenī, izmantoja tikai identificējamus pārdevumus, kas paredzēti Kopienas tirgum un ko piegādā tieši vai ar saistītu uzņēmumu, kuri atrodas Norvēģijā, starpniecību.

2.   Normālā vērtība

| (21) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju konstatēja, vai tā kopējo saimniecībā audzētu lašu pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar tā eksporta uz Kopienu kopējo apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējie pārdevumi iekšējā tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdevumu apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(21)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju konstatēja, vai tā kopējo saimniecībā audzētu lašu pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar tā eksporta uz Kopienu kopējo apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējie pārdevumi iekšējā tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdevumu apjoma eksportam uz Kopienu.

| (22) | Lai noteiktu, vai pārdevumi iekšējā tirgū ir reprezentatīvi, netika ņemti vērā pārdevumi nesaistītiem tirgotājiem, kas atrodas Norvēģijā un kam PIP bija eksporta licence, jo šo pārdevumu galamērķi nevarētu pilnīgi droši noteikt. Izmeklēšana parādīja, ka pārsvarā šie pārdevumi bija paredzēti eksportam uz trešo valstu tirgiem un tāpēc netika pārdoti iekšzemes patēriņam. |
| --- | --- |

(22)

Lai noteiktu, vai pārdevumi iekšējā tirgū ir reprezentatīvi, netika ņemti vērā pārdevumi nesaistītiem tirgotājiem, kas atrodas Norvēģijā un kam PIP bija eksporta licence, jo šo pārdevumu galamērķi nevarētu pilnīgi droši noteikt. Izmeklēšana parādīja, ka pārsvarā šie pārdevumi bija paredzēti eksportam uz trešo valstu tirgiem un tāpēc netika pārdoti iekšzemes patēriņam.

| (23) | Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma veidus, kurus iekšējā tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem ir kopumā reprezentatīvi pārdevumi iekšējā tirgū, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(23)

Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma veidus, kurus iekšējā tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem ir kopumā reprezentatīvi pārdevumi iekšējā tirgū, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportā uz Kopienu.

| (24) | Attiecīgā ražojuma veida pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no eksportā uz Kopienu pārdotā salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgā ražojuma veida pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no eksportā uz Kopienu pārdotā salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma.

| (25) | Tika arī pārbaudīts, vai katra attiecīgā ražojuma veida pārdevumus iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par parasto tirdzniecības apriti pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē, nosakot attiecīgā veida rentablo pārdošanas apjomu proporciju, kas veikti ar neatkarīgiem pircējiem. Pārbaude tika veikta, nosakot proporciju katra eksportētā ražojuma veida rentablam pārdošanas apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(25)

Tika arī pārbaudīts, vai katra attiecīgā ražojuma veida pārdevumus iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par parasto tirdzniecības apriti pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē, nosakot attiecīgā veida rentablo pārdošanas apjomu proporciju, kas veikti ar neatkarīgiem pircējiem. Pārbaude tika veikta, nosakot proporciju katra eksportētā ražojuma veida rentablam pārdošanas apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā.

| (26) | Ja ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto realizācijas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc vietējā tirgus faktiskajām cenām. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma veida pārdevumu cenām iekšējā tirgū PIP neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne. |
| --- | --- |

(26)

Ja ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto realizācijas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc vietējā tirgus faktiskajām cenām. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma veida pārdevumu cenām iekšējā tirgū PIP neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne.

| (27) | Ja ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc vietējā tirgus faktiskās cenas, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu, ar nosacījumu, ka šis pārdošanas apjoms veido 10 % vai vairāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(27)

Ja ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc vietējā tirgus faktiskās cenas, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu, ar nosacījumu, ka šis pārdošanas apjoms veido 10 % vai vairāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma.

| (28) | Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks nekā 10 % no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šo attiecīgo veidu pārdod nepietiekamā daudzumā, lai vietējā tirgus cena nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks nekā 10 % no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šo attiecīgo veidu pārdod nepietiekamā daudzumā, lai vietējā tirgus cena nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (29) | Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas, par kādām ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojuma veidu pārdeva iekšējā tirgū, bija jāpiemēro cita metode. |
| --- | --- |

(29)

Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas, par kādām ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojuma veidu pārdeva iekšējā tirgū, bija jāpiemēro cita metode.

| (30) | Vispirms tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu Norvēģijas ražotāju vietējā tirgus cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. Tā kā nebija pieejamas drošākas citu ražotāju cenas, tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(30)

Vispirms tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu Norvēģijas ražotāju vietējā tirgus cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. Tā kā nebija pieejamas drošākas citu ražotāju cenas, tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (31) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā salikto normālo vērtību aprēķināja šādi. Normālo vērtību aprēķināja, eksportējamo veidu ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA”) summu un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā salikto normālo vērtību aprēķināja šādi. Normālo vērtību aprēķināja, eksportējamo veidu ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA”) summu un samērīgu peļņas normu.

| (32) | Visos gadījumos PVA un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšējā tirgū, ir ticami dati. |
| --- | --- |

(32)

Visos gadījumos PVA un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšējā tirgū, ir ticami dati.

| (33) | Nevienam no sešiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem normālā vērtība bija jāaprēķina, nebija reprezentatīvu pārdevumu iekšējā tirgū. Tāpēc nevarēja izmantot metodi, kas aprakstīta 2. panta 6. punkta sākumdaļā. Nevarēja piemērot 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, jo nevienam no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nebija reprezentatīvu pārdevumu iekšējā tirgū. Nevarēja piemērot arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, jo tika konstatēts, ka vispārējās kategorijas ražojumu pārdevumi iekšējos tirgos nav radušies parastajā tirdzniecības apritē. Tādējādi PVA un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, t. i., izmantojot jebkuru citu saprātīgu metodi. Šajā sakarībā un tā kā nebija pieejama nekāda cita uzticamāka informācija, tika uzskatīts, ka peļņas norma 30 % un PVA 3 % būtu saprātīga, ņemot vērā skaitļus, kurus PIP attiecībā uz pārdevumiem iekšējā tirgū paziņoja seši ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(33)

Nevienam no sešiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem normālā vērtība bija jāaprēķina, nebija reprezentatīvu pārdevumu iekšējā tirgū. Tāpēc nevarēja izmantot metodi, kas aprakstīta 2. panta 6. punkta sākumdaļā. Nevarēja piemērot 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, jo nevienam no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nebija reprezentatīvu pārdevumu iekšējā tirgū. Nevarēja piemērot arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, jo tika konstatēts, ka vispārējās kategorijas ražojumu pārdevumi iekšējos tirgos nav radušies parastajā tirdzniecības apritē. Tādējādi PVA un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, t. i., izmantojot jebkuru citu saprātīgu metodi. Šajā sakarībā un tā kā nebija pieejama nekāda cita uzticamāka informācija, tika uzskatīts, ka peļņas norma 30 % un PVA 3 % būtu saprātīga, ņemot vērā skaitļus, kurus PIP attiecībā uz pārdevumiem iekšējā tirgū paziņoja seši ražotāji eksportētāji.

| (34) | Norvēģijas ražotāji eksportētāji apšaubīja 30 % peļņas normas izmantošanu, apgalvojot, ka tā neatbilst faktiskajiem rādītājiem, kuri atspoguļo normālas normas zivju audzēšanas nozarē. Taču lietā nebija norādes par to, ka iepriekš aprakstītās peļņai paredzētās summas pārsniedz citu ražotāju eksportētāju parasti gūto peļņu par tās pašas kategorijas ražojumu pārdevumiem PIP izcelsmes valsts iekšzemes tirgū. Kā minēts iepriekš, izmantotā peļņas norma tika pamatota ar faktiskiem, pārbaudītiem rādītājiem. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(34)

Norvēģijas ražotāji eksportētāji apšaubīja 30 % peļņas normas izmantošanu, apgalvojot, ka tā neatbilst faktiskajiem rādītājiem, kuri atspoguļo normālas normas zivju audzēšanas nozarē. Taču lietā nebija norādes par to, ka iepriekš aprakstītās peļņai paredzētās summas pārsniedz citu ražotāju eksportētāju parasti gūto peļņu par tās pašas kategorijas ražojumu pārdevumiem PIP izcelsmes valsts iekšzemes tirgū. Kā minēts iepriekš, izmantotā peļņas norma tika pamatota ar faktiskiem, pārbaudītiem rādītājiem. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

3.   Eksporta cena

| (35) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu. |
| --- | --- |

(35)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu.

| (36) | Kad eksporta pārdošana tika veikta ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenu noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu pirmo reizi tālāk pārdeva importētos ražojumus neatkarīgam pircējam, pienācīgi koriģējot visas tās izmaksas, kas radušās laikā starp importu un tālākpārdošanu, un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā sakarībā izmantoja saistīto tirgotāju faktiskās PVA PIP. Attiecībā uz peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju un tā kā nebija nekādas citas uzticamākas informācijas, tika noteikts, ka 2 % peļņa ir pamatota tirgotājam šajā uzņēmējdarbības jomā. |
| --- | --- |

(36)

Kad eksporta pārdošana tika veikta ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenu noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu pirmo reizi tālāk pārdeva importētos ražojumus neatkarīgam pircējam, pienācīgi koriģējot visas tās izmaksas, kas radušās laikā starp importu un tālākpārdošanu, un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā sakarībā izmantoja saistīto tirgotāju faktiskās PVA PIP. Attiecībā uz peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju un tā kā nebija nekādas citas uzticamākas informācijas, tika noteikts, ka 2 % peļņa ir pamatota tirgotājam šajā uzņēmējdarbības jomā.

| (37) | Kā minēts 22. apsvērumā, gadījumos, kad pārdošana tika veikta ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, nebija iespējams droši noteikt eksportētā ražojuma galamērķi. Tāpēc nevarēja noteikt, vai ir veikti pārdevumi pircējam Kopienā vai citā trešā valstī, un tāpēc tika izlemts neņemt vērā pārdošanas apjomus nesaistītiem tirgotājiem. Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šo pieeju, apgalvojot, ka šādi pārdevumi būtu jāpārbauda, pieņemot, ka lasi pārdeva neatkarīgi tirgotāji, kuru cenas Kopienas tirgū bija zemākas par MIC. |
| --- | --- |

(37)

Kā minēts 22. apsvērumā, gadījumos, kad pārdošana tika veikta ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, nebija iespējams droši noteikt eksportētā ražojuma galamērķi. Tāpēc nevarēja noteikt, vai ir veikti pārdevumi pircējam Kopienā vai citā trešā valstī, un tāpēc tika izlemts neņemt vērā pārdošanas apjomus nesaistītiem tirgotājiem. Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šo pieeju, apgalvojot, ka šādi pārdevumi būtu jāpārbauda, pieņemot, ka lasi pārdeva neatkarīgi tirgotāji, kuru cenas Kopienas tirgū bija zemākas par MIC.

| (38) | Jānorāda, ka, nosakot eksporta cenu, jāņem vērā pārdošana pirmajam neatkarīgajam pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, tādēļ dempinga noteikšanai tālākpārdošanas cenas no pirmā neatkarīgā pircēja nav svarīgas. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(38)

Jānorāda, ka, nosakot eksporta cenu, jāņem vērā pārdošana pirmajam neatkarīgajam pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, tādēļ dempinga noteikšanai tālākpārdošanas cenas no pirmā neatkarīgā pircēja nav svarīgas. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

4.   Salīdzinājums

| (39) | Normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums veikts, pamatojoties uz ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(39)

Normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums veikts, pamatojoties uz ražotāja cenām.

| (40) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijās ierēķināja diskontus, atlaides, pārvadāšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanu, kredītus un ievedmuitu. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijās ierēķināja diskontus, atlaides, pārvadāšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanu, kredītus un ievedmuitu.

5.   Dempings

5.1.   Paraugā iekļautie uzņēmumi

| (41) | Ražotājiem eksportētājiem, kas tika iekļauti paraugā, aprēķināja individuālu dempinga starpību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu šiem uzņēmumiem katra uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(41)

Ražotājiem eksportētājiem, kas tika iekļauti paraugā, aprēķināja individuālu dempinga starpību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu šiem uzņēmumiem katra uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

5.2.   Paraugā neiekļautie uzņēmumi

| (42) | Attiecībā uz paraugā neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka attiecībā uz lielāko daļu pārdošanas apjoma viņu eksporta cenas kopumā atbilst paraugā iekļauto eksportētāju eksporta cenām. Tā kā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo, uzskatīja, ka paraugu izpētes rezultāti ir reprezentatīvi attiecībā uz visiem citiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz paraugā neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka attiecībā uz lielāko daļu pārdošanas apjoma viņu eksporta cenas kopumā atbilst paraugā iekļauto eksportētāju eksporta cenām. Tā kā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo, uzskatīja, ka paraugu izpētes rezultāti ir reprezentatīvi attiecībā uz visiem citiem eksportētājiem.

5.3.   Uzņēmumi, kas nesadarbojas

| (43) | Ņemot vērā augsto sadarbošanās līmeni, t. i., gandrīz 100 %, tika arī secināts, ka dempinga starpības, kas konstatētas paraugā iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir raksturīgas Norvēģijai. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā augsto sadarbošanās līmeni, t. i., gandrīz 100 %, tika arī secināts, ka dempinga starpības, kas konstatētas paraugā iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir raksturīgas Norvēģijai.

5.4.   Dempinga starpības

| (44) | Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:







  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Visu sešu eksportētāju uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība ir – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Visu sešu eksportētāju uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība ir – 16,1 %.

D.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Vispārīgā daļa

| (46) | Tā kā PIP konstatētais dempings bija de minimis, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tālāk tika pārbaudīts, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atļautu atcelt, t. i., vai PIP konstatētie apstākļi ir ilgstoša rakstura. Šajā sakarībā jo īpaši pārbaudīja šādus četrus aspektus: i) normālās vērtības attīstību, ii) eksporta uz Kopienu un citām trešām valstīm apjomu un cenu attīstību, iii) ražošanas apjomus un jaudas Norvēģijā un iv) situāciju Norvēģijas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā PIP konstatētais dempings bija de minimis, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tālāk tika pārbaudīts, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atļautu atcelt, t. i., vai PIP konstatētie apstākļi ir ilgstoša rakstura. Šajā sakarībā jo īpaši pārbaudīja šādus četrus aspektus: i) normālās vērtības attīstību, ii) eksporta uz Kopienu un citām trešām valstīm apjomu un cenu attīstību, iii) ražošanas apjomus un jaudas Norvēģijā un iv) situāciju Norvēģijas ražošanas nozarē.

2.   Normālās vērtības attīstība

| (47) | Lielākajai daļai eksporta pārdevumu (t. i., 99 %) normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz attiecīgo ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām, pieskaitot PVA summu un peļņu. Tāpēc, lai noteiktu normālās vērtības iespējamo attīstību, uzskatīja par lietderīgu pārbaudīt iespējamo ražošanas izmaksu kā vietējā tirgus cenu aizstājēju attīstību Norvēģijā. |
| --- | --- |

(47)

Lielākajai daļai eksporta pārdevumu (t. i., 99 %) normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz attiecīgo ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām, pieskaitot PVA summu un peļņu. Tāpēc, lai noteiktu normālās vērtības iespējamo attīstību, uzskatīja par lietderīgu pārbaudīt iespējamo ražošanas izmaksu kā vietējā tirgus cenu aizstājēju attīstību Norvēģijā.

| (48) | Izmeklēšanā atklāja, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju izmaksu struktūra visā PIP palika stabila. Faktiski PIP vienas vienības ražošanas izmaksas pārbaudītajos uzņēmumos bija vidēji 20 līdz 25 % zem MIC. |
| --- | --- |

(48)

Izmeklēšanā atklāja, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju izmaksu struktūra visā PIP palika stabila. Faktiski PIP vienas vienības ražošanas izmaksas pārbaudītajos uzņēmumos bija vidēji 20 līdz 25 % zem MIC.

| (49) | Attiecībā uz to iespējamo attīstību tika pārbaudīti vairāki faktori, kuri ietekmē vienības izmaksu līmeni, piemēram, barības izmaksas, lašu mazuļu izmaksas, Norvēģijas lašu ražošanas nozares konsolidācijas procesa ietekme un jaunu rentablāku tehnoloģiju izmantošana aizvien lielākā apjomā. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz to iespējamo attīstību tika pārbaudīti vairāki faktori, kuri ietekmē vienības izmaksu līmeni, piemēram, barības izmaksas, lašu mazuļu izmaksas, Norvēģijas lašu ražošanas nozares konsolidācijas procesa ietekme un jaunu rentablāku tehnoloģiju izmantošana aizvien lielākā apjomā.

| (50) | Tika uzskatīts, ka barības izmaksas, kas veido 50 līdz 60 % no kopējām izmaksām, ir drošs rādītājs kopējo izmaksu attīstībai. To apstiprina arī rūpniecības analītiķi, kas specializējušies šajā nozarē. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kopējās izmaksas pēc PIP varētu būt palielinājušās, un pastāv iespēja, ka tās palielināsies turpmāk, t. i., par vismaz 30 % līdz 2008. gada beigām salīdzinājumā ar PIP sākumu, galvenokārt sakarā ar apgalvojumu par barības cenu pieaugumu. Viņu arguments bija, ka pieaugošas normālās vērtības apvienojums ar eksporta cenu krišanos novedīs pie dempinga atkārtošanās. |
| --- | --- |

(50)

Tika uzskatīts, ka barības izmaksas, kas veido 50 līdz 60 % no kopējām izmaksām, ir drošs rādītājs kopējo izmaksu attīstībai. To apstiprina arī rūpniecības analītiķi, kas specializējušies šajā nozarē. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kopējās izmaksas pēc PIP varētu būt palielinājušās, un pastāv iespēja, ka tās palielināsies turpmāk, t. i., par vismaz 30 % līdz 2008. gada beigām salīdzinājumā ar PIP sākumu, galvenokārt sakarā ar apgalvojumu par barības cenu pieaugumu. Viņu arguments bija, ka pieaugošas normālās vērtības apvienojums ar eksporta cenu krišanos novedīs pie dempinga atkārtošanās.

| (51) | Iesaistītās ieinteresētās personas neiesniedza nekādus īpašus pierādījumus, kas pamatotu piesaukto barības izmaksu pieaugumu par 30 %. Turklāt iespējamās izmaksu attīstības analīze nevarēja apstiprināt šos apgalvojumus. Tādējādi pretēji tam, ko pieprasīja šīs ieinteresētās personas, izmeklēšanā atklāja, ka visā PIP un 2007. gada pirmajos trijos ceturkšņos pārbaudītās barības izmaksas Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem ir palikušas vairāk vai mazāk stabilas. Tādējādi 1. tabulā 54. apsvērumā redzams tikai neliels barības izmaksu pieaugums laikā no 2006. līdz 2007. gadam. Izmeklēšanā arī atklāja, ka barības cenas pieaugums galvenokārt ir saistīts ar dažu barības sastāvdaļu (izejmateriālu), piemēram, zivju eļļas un zivju miltu, cenu pieaugumu. Jāpiebilst, ka zivju eļļa un zivju milti ir zināmā mērā aizvietojami ar citiem lētākiem izejmateriāliem zivju barības sastāvā, piemēram, augu eļļām un rupja maluma miltiem. Rezultātā barības ražotāji normāli pārveidotu zivju barības sastāvu, lai uzturētu barības kopējās izmaksas pēc iespējas zemākas. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja dažu barības sastāvdaļu izmaksas palielinātos, tas neatstātu tiešu lineāru ietekmi uz barības kopējām izmaksām, t. i., ja arī būs pieaugums, tad pieauguma temps būs ievērojami mazāks. Vēl jāpiezīmē, ka citiem ar izmaksām saistītiem faktoriem, kas aprakstīti tālāk 52. un 55. līdz 63. apsvērumā, iespējams, būs samazinoša un tāpēc kompensējoša ietekme uz iespējamo barības izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(51)

Iesaistītās ieinteresētās personas neiesniedza nekādus īpašus pierādījumus, kas pamatotu piesaukto barības izmaksu pieaugumu par 30 %. Turklāt iespējamās izmaksu attīstības analīze nevarēja apstiprināt šos apgalvojumus. Tādējādi pretēji tam, ko pieprasīja šīs ieinteresētās personas, izmeklēšanā atklāja, ka visā PIP un 2007. gada pirmajos trijos ceturkšņos pārbaudītās barības izmaksas Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem ir palikušas vairāk vai mazāk stabilas. Tādējādi 1. tabulā 54. apsvērumā redzams tikai neliels barības izmaksu pieaugums laikā no 2006. līdz 2007. gadam. Izmeklēšanā arī atklāja, ka barības cenas pieaugums galvenokārt ir saistīts ar dažu barības sastāvdaļu (izejmateriālu), piemēram, zivju eļļas un zivju miltu, cenu pieaugumu. Jāpiebilst, ka zivju eļļa un zivju milti ir zināmā mērā aizvietojami ar citiem lētākiem izejmateriāliem zivju barības sastāvā, piemēram, augu eļļām un rupja maluma miltiem. Rezultātā barības ražotāji normāli pārveidotu zivju barības sastāvu, lai uzturētu barības kopējās izmaksas pēc iespējas zemākas. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja dažu barības sastāvdaļu izmaksas palielinātos, tas neatstātu tiešu lineāru ietekmi uz barības kopējām izmaksām, t. i., ja arī būs pieaugums, tad pieauguma temps būs ievērojami mazāks. Vēl jāpiezīmē, ka citiem ar izmaksām saistītiem faktoriem, kas aprakstīti tālāk 52. un 55. līdz 63. apsvērumā, iespējams, būs samazinoša un tāpēc kompensējoša ietekme uz iespējamo barības izmaksu pieaugumu.

| (52) | Attiecībā uz lašu mazuļu cenām, kas veido apmēram 15 % no kopējām audzēšanas izmaksām, izmeklēšana parādīja, ka cenas ir samazinājušās, kā parādīts 1. tabulā. Lai gan ir grūti precīzi paredzēt lašu mazuļu izmaksu attīstību, 1. tabulā parādītā stabilā samazināšanās tendence tika uzskatīta par ticamu rādītāju, kas ļauj pamatoti secināt, ka tādas pašas tendences turpināsies nākotnē. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā neatklāja un arī neviena ieinteresētā persona neapgalvoja to, ka nākotnē ievērojami mainīsies lašu mazuļu izmaksu attīstība. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz lašu mazuļu cenām, kas veido apmēram 15 % no kopējām audzēšanas izmaksām, izmeklēšana parādīja, ka cenas ir samazinājušās, kā parādīts 1. tabulā. Lai gan ir grūti precīzi paredzēt lašu mazuļu izmaksu attīstību, 1. tabulā parādītā stabilā samazināšanās tendence tika uzskatīta par ticamu rādītāju, kas ļauj pamatoti secināt, ka tādas pašas tendences turpināsies nākotnē. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā neatklāja un arī neviena ieinteresētā persona neapgalvoja to, ka nākotnē ievērojami mainīsies lašu mazuļu izmaksu attīstība.

| (53) | Tā kā gan lašu mazuļu, gan barības izmaksas veido vismaz 65 % no kopējām izmaksām un zivju eļļu un zivju miltus zivju barībā zināmā mērā var aizstāt ar citiem lētākiem izejmateriāliem (skatīt 51. apsvērumu), secināts, ka tuvākajā nākotnē nav paredzams, ka kopējās izmaksas būtiski palielināsies. |
| --- | --- |

(53)

Tā kā gan lašu mazuļu, gan barības izmaksas veido vismaz 65 % no kopējām izmaksām un zivju eļļu un zivju miltus zivju barībā zināmā mērā var aizstāt ar citiem lētākiem izejmateriāliem (skatīt 51. apsvērumu), secināts, ka tuvākajā nākotnē nav paredzams, ka kopējās izmaksas būtiski palielināsies.

| (54) | 1. tabula. Barības un lašu mazuļu izmaksu attīstība uzņēmumā Norwegian Kroner (uz kilogramu lašu – izķidātu, ar galvām (IAG) (avots: Kontali Analyse AS
   (4) (2008. g.)).










  Norvēģija | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Barība | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Lašu mazuļi | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

1. tabula. Barības un lašu mazuļu izmaksu attīstība uzņēmumā Norwegian Kroner (uz kilogramu lašu – izķidātu, ar galvām (IAG) (avots: Kontali Analyse AS
   (4) (2008. g.)).

Norvēģija

2003

2004

2005

2006

2007 E

Barība

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Lašu mazuļi

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare iebilda pret minētajiem secinājumiem, apgalvojot, ka barības izmaksas bija jāsadala pa laikposmiem, jo tās nav atkarīgas no attiecīgā gada ražas, bet gan no nākamo gadu ražas. Pretējā gadījumā secinājumi par barības izmaksu attīstību nesniegs pienācīgu pašreizējās situācijas atainojumu. Šī prasība bija jānoraida, jo analīzē izmantotās pārbaudītās pašreizējās barības izmaksas tika apkopotas pa laikposmiem. |
| --- | --- |

(55)

Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare iebilda pret minētajiem secinājumiem, apgalvojot, ka barības izmaksas bija jāsadala pa laikposmiem, jo tās nav atkarīgas no attiecīgā gada ražas, bet gan no nākamo gadu ražas. Pretējā gadījumā secinājumi par barības izmaksu attīstību nesniegs pienācīgu pašreizējās situācijas atainojumu. Šī prasība bija jānoraida, jo analīzē izmantotās pārbaudītās pašreizējās barības izmaksas tika apkopotas pa laikposmiem.

| (56) | Kopienas ražošanas nozare arī iebilda pret secinājumiem, ka atsevišķas barības sastāvdaļas, kurām ir augstas cenas, var aizstāt ar citām. Šajā gadījumā tā argumentēja, ka, pirmkārt, citu barības sastāvdaļu cenu paaugstinājuma dēļ un, otrkārt, šo aizstājēju negatīvās ietekmes dēļ uz lašu gaļu, šāda aizstāšana būtu jāierobežo. Attiecībā uz citu barības sastāvdaļu izmaksu paaugstinājumu netika iesniegti pietiekami pierādījumi, tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. Ir atzīts, ka atsevišķu barības sastāvdaļu aizstāšana ir jāierobežo. Taču, kā minēts 51. apsvērumā, konstatēts, ka aizstāšana zināmā mērā ir iespējama. Tādējādi secināts, ka, lai gan barības izmaksas nākotnē var palielināties, tās, visdrīzāk, nepalielināsies tādā pašā apmērā kā zivju eļļas un zivju miltu izmaksas. Kopienas ražošanas nozare nesniedza pierādījumus, kas varētu atspēkot šos secinājumus. |
| --- | --- |

(56)

Kopienas ražošanas nozare arī iebilda pret secinājumiem, ka atsevišķas barības sastāvdaļas, kurām ir augstas cenas, var aizstāt ar citām. Šajā gadījumā tā argumentēja, ka, pirmkārt, citu barības sastāvdaļu cenu paaugstinājuma dēļ un, otrkārt, šo aizstājēju negatīvās ietekmes dēļ uz lašu gaļu, šāda aizstāšana būtu jāierobežo. Attiecībā uz citu barības sastāvdaļu izmaksu paaugstinājumu netika iesniegti pietiekami pierādījumi, tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. Ir atzīts, ka atsevišķu barības sastāvdaļu aizstāšana ir jāierobežo. Taču, kā minēts 51. apsvērumā, konstatēts, ka aizstāšana zināmā mērā ir iespējama. Tādējādi secināts, ka, lai gan barības izmaksas nākotnē var palielināties, tās, visdrīzāk, nepalielināsies tādā pašā apmērā kā zivju eļļas un zivju miltu izmaksas. Kopienas ražošanas nozare nesniedza pierādījumus, kas varētu atspēkot šos secinājumus.

| (57) | Konsolidācijas process ir vēl viens faktors, kas veicina ražošanas izmaksu stabilizāciju. Jāpiezīmē, ka no 2000. līdz 2006. gadam to uzņēmumu skaits, kas saražo 80 % no Atlantijas lašiem Norvēģijā, ir samazinājies no 55 līdz 31. Lai gan Norvēģijas zivju audzēšanas nozari joprojām var uzskatīt par sadrumstalotu, konsolidācijas procesam ir pozitīva ietekme uz ražošanas izmaksām ne tikai lielākajiem ražotājiem Norvēģijā, kuri arī tika izvēlēti atlasē, bet arī visai nozarei, kā to apstiprināja rūpniecībā specializējušies analītiķi. Patiešām, jaunas sinerģijas, ražošanas darbību integrācija un apjomradīti ietaupījumi ir devuši iespēju ražotājiem kontrolēt izmaksu par vienu vienību pieaugumu, neskatoties uz ražošanas apjomu ievērojamo pieaugumu. |
| --- | --- |

(57)

Konsolidācijas process ir vēl viens faktors, kas veicina ražošanas izmaksu stabilizāciju. Jāpiezīmē, ka no 2000. līdz 2006. gadam to uzņēmumu skaits, kas saražo 80 % no Atlantijas lašiem Norvēģijā, ir samazinājies no 55 līdz 31. Lai gan Norvēģijas zivju audzēšanas nozari joprojām var uzskatīt par sadrumstalotu, konsolidācijas procesam ir pozitīva ietekme uz ražošanas izmaksām ne tikai lielākajiem ražotājiem Norvēģijā, kuri arī tika izvēlēti atlasē, bet arī visai nozarei, kā to apstiprināja rūpniecībā specializējušies analītiķi. Patiešām, jaunas sinerģijas, ražošanas darbību integrācija un apjomradīti ietaupījumi ir devuši iespēju ražotājiem kontrolēt izmaksu par vienu vienību pieaugumu, neskatoties uz ražošanas apjomu ievērojamo pieaugumu.

| (58) | Paredzams, ka konsolidācijas tendence nākotnē turpināsies, kam, ļoti iespējams, būs tālāka pozitīva ietekme uz izmaksām, ņemot vērā apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

(58)

Paredzams, ka konsolidācijas tendence nākotnē turpināsies, kam, ļoti iespējams, būs tālāka pozitīva ietekme uz izmaksām, ņemot vērā apjomradītus ietaupījumus.

| (59) | Visbeidzot, jaunu tehnoloģiju un aprīkojuma ieviešana zivju audzēšanā ir veicinājusi izmaksu par vienu vienību pieauguma apturēšanu, neskatoties uz to, ka ražošanas apjomi ir palielinājušies (skatīt 64. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(59)

Visbeidzot, jaunu tehnoloģiju un aprīkojuma ieviešana zivju audzēšanā ir veicinājusi izmaksu par vienu vienību pieauguma apturēšanu, neskatoties uz to, ka ražošanas apjomi ir palielinājušies (skatīt 64. un turpmākos apsvērumus).

| (60) | Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja, ka ražošanas izmaksas būtu samazinājušās, apgalvojot, ka konsolidācija pati par sevi ne vienmēr ir izmaksu samazinošs faktors. Apgalvots, ka, pēc Norvēģijas statistikas datiem, Norvēģijas mazie un vidējie uzņēmumi ir produktīvāki nekā lielās grupas. Tika arī apgalvotas, ka secinājumi par izmaksu samazinājumu ir pretrunā secinājumiem 92. apsvērumā par iespējamām slimības uzliesmojuma sekām un lašu mazuļu paredzamo ieguves samazinājumu nākotnē, jo šiem abiem aspektiem būs izmaksu paaugstinoša ietekme. |
| --- | --- |

(60)

Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja, ka ražošanas izmaksas būtu samazinājušās, apgalvojot, ka konsolidācija pati par sevi ne vienmēr ir izmaksu samazinošs faktors. Apgalvots, ka, pēc Norvēģijas statistikas datiem, Norvēģijas mazie un vidējie uzņēmumi ir produktīvāki nekā lielās grupas. Tika arī apgalvotas, ka secinājumi par izmaksu samazinājumu ir pretrunā secinājumiem 92. apsvērumā par iespējamām slimības uzliesmojuma sekām un lašu mazuļu paredzamo ieguves samazinājumu nākotnē, jo šiem abiem aspektiem būs izmaksu paaugstinoša ietekme.

| (61) | Pirmkārt, jāatzīmē, ka 92. apsvērums attiecas nevis uz slimības uzliesmojuma sekām, bet gan uz normālu mirstības līmeni, kas raksturīgs lašu audzēšanā un kam nav ietekmes uz izmaksām. Otrkārt, šajā apsvērumā minētā lašu mazuļu ieguves samazināšanās nav skaidrojama ar ārkārtas situāciju un nav uzskatāma par nozīmīgu, tādējādi tai nav būtiskas ietekmes uz vispārējām izmaksām. 92. apsvērumā vienkārši parādīts, ka ražošanas apjoma palielinājums nerada identisku palielinājumu lašu mazuļu ieguvē, jo ražīguma apjomu ietekmē arī citi faktori, to Kopienas ražošanas nozare neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(61)

Pirmkārt, jāatzīmē, ka 92. apsvērums attiecas nevis uz slimības uzliesmojuma sekām, bet gan uz normālu mirstības līmeni, kas raksturīgs lašu audzēšanā un kam nav ietekmes uz izmaksām. Otrkārt, šajā apsvērumā minētā lašu mazuļu ieguves samazināšanās nav skaidrojama ar ārkārtas situāciju un nav uzskatāma par nozīmīgu, tādējādi tai nav būtiskas ietekmes uz vispārējām izmaksām. 92. apsvērumā vienkārši parādīts, ka ražošanas apjoma palielinājums nerada identisku palielinājumu lašu mazuļu ieguvē, jo ražīguma apjomu ietekmē arī citi faktori, to Kopienas ražošanas nozare neapstrīdēja.

| (62) | Attiecībā uz konsolidācijas procesa ietekmi uz izmaksu samazinājumu Kopienas ražošanas nozare nesniedza pamatotus pierādījumus saviem argumentiem. Tāpēc Kopienas argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz konsolidācijas procesa ietekmi uz izmaksu samazinājumu Kopienas ražošanas nozare nesniedza pamatotus pierādījumus saviem argumentiem. Tāpēc Kopienas argumenti bija jānoraida.

| (63) | Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka normālā vērtība paredzamā nākotnē ievērojami nepieaugs. Drīzāk, jo īpaši sakarā ar notiekošo konsolidācijas procesu, izmaksas var samazināties arī turpmāk, pat ja barības cenām ir tendence pieaugt (skatīt 51. apsvērumu). Tāpēc uz ražošanas izmaksām balstīto salikto normālo vērtību uzskata par tādu, kam ir ilgstošs raksturs. |
| --- | --- |

(63)

Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka normālā vērtība paredzamā nākotnē ievērojami nepieaugs. Drīzāk, jo īpaši sakarā ar notiekošo konsolidācijas procesu, izmaksas var samazināties arī turpmāk, pat ja barības cenām ir tendence pieaugt (skatīt 51. apsvērumu). Tāpēc uz ražošanas izmaksām balstīto salikto normālo vērtību uzskata par tādu, kam ir ilgstošs raksturs.

3.   Eksporta cenu un ražošanas apjomu attīstība Norvēģijā

3.1.   Ražošanas apjoma Norvēģijā un eksporta uz ES attīstība

| (64) | Kā parādīts 2. tabulā 65. apsvērumā, pēdējos trijos gados, un jo īpaši 2007. gadā, Norvēģijas lašu ražošanas apjoms ir pastāvīgi palielinājies galvenokārt sakarā ar labvēlīgiem bioloģiskiem apstākļiem un salīdzinājumā ar 2006. gadu kā vājas ražošanas gadu. Taču, kā parādīts 3. tabulā 66. apsvērumā attiecībā uz aplēsto kopējo patēriņu Kopienā, arī Kopienas attiecīgā ražojuma tirgus ir ievērojami palielinājies, t. i., + 9,40 % no 2006. līdz 2007. gadam, un, pamatojoties uz līdzšinējām tendencēm, tam vajadzētu palielināties arī turpmāk. 3. tabulā parādītā patēriņa attīstība iekļauj visu importu uz trešām valstīm, kā arī Kopienas ražošanas nozares pārdevumus Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(64)

Kā parādīts 2. tabulā 65. apsvērumā, pēdējos trijos gados, un jo īpaši 2007. gadā, Norvēģijas lašu ražošanas apjoms ir pastāvīgi palielinājies galvenokārt sakarā ar labvēlīgiem bioloģiskiem apstākļiem un salīdzinājumā ar 2006. gadu kā vājas ražošanas gadu. Taču, kā parādīts 3. tabulā 66. apsvērumā attiecībā uz aplēsto kopējo patēriņu Kopienā, arī Kopienas attiecīgā ražojuma tirgus ir ievērojami palielinājies, t. i., + 9,40 % no 2006. līdz 2007. gadam, un, pamatojoties uz līdzšinējām tendencēm, tam vajadzētu palielināties arī turpmāk. 3. tabulā parādītā patēriņa attīstība iekļauj visu importu uz trešām valstīm, kā arī Kopienas ražošanas nozares pārdevumus Kopienas tirgū.

| (65) | 2. tabula. Kopējais lašu ražošanas apjoms tonnās veselu zivju ekvivalenta (VZE) no 2003. gada līdz 2007. gadam (avots: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Norvēģija | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| No G uz G | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

2. tabula. Kopējais lašu ražošanas apjoms tonnās veselu zivju ekvivalenta (VZE) no 2003. gada līdz 2007. gadam (avots: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Norvēģija

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

No G uz G

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | 3. tabula. Atlantijas lašu patēriņa attīstība Kopienā no 2004. līdz 2007. gadam (piegāde no visiem avotiem, tostarp Kopienas ražošanas nozare) (avots: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Gads | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| No G uz G | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

3. tabula. Atlantijas lašu patēriņa attīstība Kopienā no 2004. līdz 2007. gadam (piegāde no visiem avotiem, tostarp Kopienas ražošanas nozare) (avots: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Gads

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

No G uz G

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | Saskaņā ar publiskajiem statistikas datiem (Kontali Analysis) 2007. gadā aplēstā Norvēģijas lašu tirgus daļa Kopienā sasniedza 71 % salīdzinājumā ar 69 % 2006. gadā. Taču tas ir panākts jo īpaši sakarā ar importa no Čīles samazināšanos, kur ražošanas līmenis no 2006. līdz 2007. gadam nokritās par 3 % līdz 5 % (atkarībā no avota) sakarā ar slimības uzliesmojumu, un paredzams, ka tam būs ilgstoša ietekme uz ražošanas līmeni vismaz 2008. gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar publiskajiem statistikas datiem (Kontali Analysis) 2007. gadā aplēstā Norvēģijas lašu tirgus daļa Kopienā sasniedza 71 % salīdzinājumā ar 69 % 2006. gadā. Taču tas ir panākts jo īpaši sakarā ar importa no Čīles samazināšanos, kur ražošanas līmenis no 2006. līdz 2007. gadam nokritās par 3 % līdz 5 % (atkarībā no avota) sakarā ar slimības uzliesmojumu, un paredzams, ka tam būs ilgstoša ietekme uz ražošanas līmeni vismaz 2008. gadā un turpmākajos gados.

| (68) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka pieaugošais Kopienas tirgus būs spējīgs uzņemt lielu daļu no Norvēģijas ražošanas apjomiem, Norvēģijas ražošanai neizbēgami nepārņemot nozīmīgas tirgus daļas no Kopienas ražošanas nozares. Turklāt, kā uzsvērts 78. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos, ir iespējams, ka aizvien lielāka daļa no Norvēģijas ražošanas apjomiem tiks eksportēta uz citiem trešo valstu tirgiem, kuros ir novērots ievērojams pieaugums. Visbeidzot, ļoti iespējams, ka mazāka Čīles klātbūtne Kopienā veicinās arī turpmākā eksporta uz Kopienu pārprodukcijas risku samazināšanu. |
| --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka pieaugošais Kopienas tirgus būs spējīgs uzņemt lielu daļu no Norvēģijas ražošanas apjomiem, Norvēģijas ražošanai neizbēgami nepārņemot nozīmīgas tirgus daļas no Kopienas ražošanas nozares. Turklāt, kā uzsvērts 78. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos, ir iespējams, ka aizvien lielāka daļa no Norvēģijas ražošanas apjomiem tiks eksportēta uz citiem trešo valstu tirgiem, kuros ir novērots ievērojams pieaugums. Visbeidzot, ļoti iespējams, ka mazāka Čīles klātbūtne Kopienā veicinās arī turpmākā eksporta uz Kopienu pārprodukcijas risku samazināšanu.

| (69) | Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka situācijai Čīlē nav būtiskas ietekmes uz Kopienas tirgu, jo Čīles lasis tika eksportēts galvenokārt uz ASV tirgu, tādējādi Kopienas tirgus piegāde ir galvenokārt atkarīga no Norvēģijas eksporta. Kopienas ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Norvēģijas tirgus daļa Kopienā ir palielinājusies par papildu 2 procentpunktiem, turpretim Čīles importam Kopienā 2008. gada sākumā būtu jāpalielinās par 5 %. |
| --- | --- |

(69)

Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka situācijai Čīlē nav būtiskas ietekmes uz Kopienas tirgu, jo Čīles lasis tika eksportēts galvenokārt uz ASV tirgu, tādējādi Kopienas tirgus piegāde ir galvenokārt atkarīga no Norvēģijas eksporta. Kopienas ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Norvēģijas tirgus daļa Kopienā ir palielinājusies par papildu 2 procentpunktiem, turpretim Čīles importam Kopienā 2008. gada sākumā būtu jāpalielinās par 5 %.

| (70) | Vispirms jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare iesniedza datus tikai par 2008. gada diviem līdz trim mēnešiem un tādējādi par tiem nevar izdarīt būtiskus secinājumus. Šāda veida tirgus attīstība ir aplūkojama ilgākā laika posmā. Otrkārt, slimības uzliesmojumam Čīlē vajadzētu atstāt ietekmi uz piedāvājumu visā pasaulē, jo piedāvājums samazināsies un līdz ar to Norvēģijas papildu ražošanas apjoms var tikt novirzīts. |
| --- | --- |

(70)

Vispirms jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare iesniedza datus tikai par 2008. gada diviem līdz trim mēnešiem un tādējādi par tiem nevar izdarīt būtiskus secinājumus. Šāda veida tirgus attīstība ir aplūkojama ilgākā laika posmā. Otrkārt, slimības uzliesmojumam Čīlē vajadzētu atstāt ietekmi uz piedāvājumu visā pasaulē, jo piedāvājums samazināsies un līdz ar to Norvēģijas papildu ražošanas apjoms var tikt novirzīts.

| (71) | Attiecībā uz eksporta cenām uz Kopienu dažas ieinteresētās personas paziņoja, ka tās kopš PIP ir ievērojami samazinājušās un 2008. gadā varētu sasniegt EUR 2,85/kg līmeni, kā rezultātā apvienojumā ar paredzamo izmaksu un tādējādi arī normālās vērtības pieaugumu varētu rasties dempings. Šī cena tika aplēsta, pamatojoties uz vidējo 2007. gadā paziņoto starpnozaru cenu Oslo tirgū, t. i., EUR 3,13/kg, atskaitot paredzamo vidējo cenu samazinājumu no EUR 0,06/kg līdz EUR 0,28/kg. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz eksporta cenām uz Kopienu dažas ieinteresētās personas paziņoja, ka tās kopš PIP ir ievērojami samazinājušās un 2008. gadā varētu sasniegt EUR 2,85/kg līmeni, kā rezultātā apvienojumā ar paredzamo izmaksu un tādējādi arī normālās vērtības pieaugumu varētu rasties dempings. Šī cena tika aplēsta, pamatojoties uz vidējo 2007. gadā paziņoto starpnozaru cenu Oslo tirgū, t. i., EUR 3,13/kg, atskaitot paredzamo vidējo cenu samazinājumu no EUR 0,06/kg līdz EUR 0,28/kg.

| (72) | Attiecībā uz normālās vērtības attīstību un kā ir paskaidrots iepriekš 47. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos, attiecīgo ieinteresēto personu izvirzītie argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz normālās vērtības attīstību un kā ir paskaidrots iepriekš 47. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos, attiecīgo ieinteresēto personu izvirzītie argumenti bija jānoraida.

| (73) | Attiecībā uz eksporta cenām uz Kopienu publiski pieejamie statistikas dati parāda, ka iepriekš minēto ieinteresēto personu apgalvojumus neapstiprina nesenais eksporta cenu attīstības izvērtējums, kā parādīts 1. diagrammā. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz eksporta cenām uz Kopienu publiski pieejamie statistikas dati parāda, ka iepriekš minēto ieinteresēto personu apgalvojumus neapstiprina nesenais eksporta cenu attīstības izvērtējums, kā parādīts 1. diagrammā.

| (74) | 1. diagramma. Cenu attīstība (FCA Oslo EUR/kg augstākā labuma svaigs lasis – avots: Fish Pool) 2006., 2007. gadā un 2008. gada sākumā. |
| --- | --- |

(74)

1. diagramma. Cenu attīstība (FCA Oslo EUR/kg augstākā labuma svaigs lasis – avots: Fish Pool) 2006., 2007. gadā un 2008. gada sākumā.

Image

| (75) | No minētā izriet, ka cenas eksportam uz Kopienu 2007. gadā bija patiešām ievērojami zemākas nekā PIP lielā daļā, t. i., 2007. gadā tās bija no EUR 2,88/kg līdz EUR 3,51/kg. Taču izmeklēšanā konstatēja, ka šīs cenas joprojām ievērojami pārsniedza noteiktās ražošanas izmaksas un tādējādi arī normālo vērtību un tāpēc tās nav uzskatāmas par radītām dempinga līmenī. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju par 2008. gada pirmajiem trijiem mēnešiem cenas šajā laikposmā bija no EUR 2,96/kg līdz EUR 3,35/kg, t. i., tāpat joprojām pārsniedzot noteiktās izmaksas. Tāpēc ļoti iespējams, ka tās nebija dempinga līmenī, ņemot vērā to, ka normālā vērtība palika stabila, kā secināts iepriekš 47. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos. Izmeklēšana parādīja, ka cenas turpina ietekmēt tirgus pieprasījums, bet pašreiz tās noteiktas augstākā līmenī. Jāpiezīmē arī, ka šajā nozarē cenu svārstības ir normāla parādība. |
| --- | --- |

(75)

No minētā izriet, ka cenas eksportam uz Kopienu 2007. gadā bija patiešām ievērojami zemākas nekā PIP lielā daļā, t. i., 2007. gadā tās bija no EUR 2,88/kg līdz EUR 3,51/kg. Taču izmeklēšanā konstatēja, ka šīs cenas joprojām ievērojami pārsniedza noteiktās ražošanas izmaksas un tādējādi arī normālo vērtību un tāpēc tās nav uzskatāmas par radītām dempinga līmenī. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju par 2008. gada pirmajiem trijiem mēnešiem cenas šajā laikposmā bija no EUR 2,96/kg līdz EUR 3,35/kg, t. i., tāpat joprojām pārsniedzot noteiktās izmaksas. Tāpēc ļoti iespējams, ka tās nebija dempinga līmenī, ņemot vērā to, ka normālā vērtība palika stabila, kā secināts iepriekš 47. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos. Izmeklēšana parādīja, ka cenas turpina ietekmēt tirgus pieprasījums, bet pašreiz tās noteiktas augstākā līmenī. Jāpiezīmē arī, ka šajā nozarē cenu svārstības ir normāla parādība.

| (76) | Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka pēc PIP eksporta cenas ietekmēja MIC pastāvēšana un tādējādi tās tika turētas salīdzinoši augstā līmenī. Tā arī apgalvoja, ka, ja pasākumus atceltu, cenu līmenis Kopienā būtiski mazinātos. Šo secinājumu pašreizējās izmeklēšanas konstatējumi neapstiprina, tie liecina, ka normālā vērtība saglabāsies salīdzinoši stabila, turpretim eksporta cenu Kopienā būtisks samazinājums, visdrīzāk, nav gaidāms. Pēdējie konstatējumi pamatojas uz vairāku 46. apsvērumā minētu aspektu detalizētu analīzi, piemēram, iespējamā ražošanas un eksporta no Norvēģijas uz Kopienu un citiem trešo valstu tirgiem apjoma attīstību. Kopienas ražošanas nozare nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas varētu atspēkot šajā sakarā veiktos konstatējumus. |
| --- | --- |

(76)

Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka pēc PIP eksporta cenas ietekmēja MIC pastāvēšana un tādējādi tās tika turētas salīdzinoši augstā līmenī. Tā arī apgalvoja, ka, ja pasākumus atceltu, cenu līmenis Kopienā būtiski mazinātos. Šo secinājumu pašreizējās izmeklēšanas konstatējumi neapstiprina, tie liecina, ka normālā vērtība saglabāsies salīdzinoši stabila, turpretim eksporta cenu Kopienā būtisks samazinājums, visdrīzāk, nav gaidāms. Pēdējie konstatējumi pamatojas uz vairāku 46. apsvērumā minētu aspektu detalizētu analīzi, piemēram, iespējamā ražošanas un eksporta no Norvēģijas uz Kopienu un citiem trešo valstu tirgiem apjoma attīstību. Kopienas ražošanas nozare nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas varētu atspēkot šajā sakarā veiktos konstatējumus.

| (77) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka pieaugošajam laša importa apjomam uz Kopienu no Norvēģijas nevajadzētu būt tādam, kas radītu pārprodukcijas risku Kopienas tirgū. Turklāt, ņemot vērā situāciju ar ražošanas izmaksām un eksporta cenām uz Kopienu, šķiet, ka dempinga risks ir maznozīmīgs. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka pieaugošajam laša importa apjomam uz Kopienu no Norvēģijas nevajadzētu būt tādam, kas radītu pārprodukcijas risku Kopienas tirgū. Turklāt, ņemot vērā situāciju ar ražošanas izmaksām un eksporta cenām uz Kopienu, šķiet, ka dempinga risks ir maznozīmīgs.

3.2.   Eksporta uz valstīm, kas nav ES valstis, cenas un apjoma attīstība

| (78) | Izmeklēšana parādīja, ka Kopiena ir un, iespējams, paliks galvenais Norvēģijas laša noieta tirgus; šim tirgum seko Krievijas un Japānas tirgus. Turklāt ir arī jauni tirgi lasim, kuros Norvēģijas eksporta apjomi dažos pēdējos gados ir pieauguši; tā ir tendence, kura, kā paredzams, turpināsies nākotnē (skatīt 82. apsvērumu un tam sekojošos apsvērumus). Patiešām, izmeklēšana parādīja, ka Norvēģijas ražotāji ir gatavi apgādāt šos tirgus nākotnē, jo viņi ir spējuši nodibināt attiecības ar vietējiem klientiem un veikt izplatīšanas/pārdošanas operācijas, kas norāda uz Norvēģijas ražotāju eksportētāju nopietno interesi par šiem tirgiem. |
| --- | --- |

(78)

Izmeklēšana parādīja, ka Kopiena ir un, iespējams, paliks galvenais Norvēģijas laša noieta tirgus; šim tirgum seko Krievijas un Japānas tirgus. Turklāt ir arī jauni tirgi lasim, kuros Norvēģijas eksporta apjomi dažos pēdējos gados ir pieauguši; tā ir tendence, kura, kā paredzams, turpināsies nākotnē (skatīt 82. apsvērumu un tam sekojošos apsvērumus). Patiešām, izmeklēšana parādīja, ka Norvēģijas ražotāji ir gatavi apgādāt šos tirgus nākotnē, jo viņi ir spējuši nodibināt attiecības ar vietējiem klientiem un veikt izplatīšanas/pārdošanas operācijas, kas norāda uz Norvēģijas ražotāju eksportētāju nopietno interesi par šiem tirgiem.

| (79) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas tirgus vēsturiski ir bijis nepastāvīgs un ka tāpēc nav paredzams, vai pieprasījums šajā tirgū patiešām pieaugs un vai Norvēģijas ražotāji eksportētāji tāpēc varēs eksportēt lielākus daudzumus uz šo tirgu nākotnē. Tās pašas personas apgalvoja arī, ka eksporta apjomiem no Norvēģijas uz Japānu pēdējo piecu gadu laikā ir tendence kristies un ka tāpēc nav droši, vai lielākus Norvēģijas saražotos apjomus patiešām var eksportēt uz Japānas tirgu. |
| --- | --- |

(79)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas tirgus vēsturiski ir bijis nepastāvīgs un ka tāpēc nav paredzams, vai pieprasījums šajā tirgū patiešām pieaugs un vai Norvēģijas ražotāji eksportētāji tāpēc varēs eksportēt lielākus daudzumus uz šo tirgu nākotnē. Tās pašas personas apgalvoja arī, ka eksporta apjomiem no Norvēģijas uz Japānu pēdējo piecu gadu laikā ir tendence kristies un ka tāpēc nav droši, vai lielākus Norvēģijas saražotos apjomus patiešām var eksportēt uz Japānas tirgu.

| (80) | Taču attiecībā uz Krieviju izmeklēšanā atklāja, ka apmēram 61 000 tonnu lielais tirgus ir turpinājis palielināties un nav iemeslu pieņemt, ka tas tā nevarētu turpināties paredzamā nākotnē. |
| --- | --- |

(80)

Taču attiecībā uz Krieviju izmeklēšanā atklāja, ka apmēram 61 000 tonnu lielais tirgus ir turpinājis palielināties un nav iemeslu pieņemt, ka tas tā nevarētu turpināties paredzamā nākotnē.

| (81) | Kopējais lašu eksports no dažādām ražotājām valstīm uz Japānu 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu samazinājās par 15 %. Taču, kamēr dažas no piegādātājām valstīm ir samazinājušas eksporta apjomus uz Japānu, Norvēģija spēja palielināt savu tirgus daļu no 52 % 2006. gadā līdz 66 % 2007. gadā (Avots: Kontali Analysis). Kā minēts iepriekš 67. apsvērumā, Čīles ražošanas līmeni plašā mērogā ietekmēja slimības uzliesmojums, un tāpēc eksporta apjomi kopumā un tādējādi arī uz Japānu tika ievērojami samazināti. Tādējādi Norvēģija spēja pārņemt tirgus daļas no Čīles un ir paredzams, ka šāda situācija turpināsies vismaz līdz 2009. gadam, kā jau minēts iepriekš 67. apsvērumā. |
| --- | --- |

(81)

Kopējais lašu eksports no dažādām ražotājām valstīm uz Japānu 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu samazinājās par 15 %. Taču, kamēr dažas no piegādātājām valstīm ir samazinājušas eksporta apjomus uz Japānu, Norvēģija spēja palielināt savu tirgus daļu no 52 % 2006. gadā līdz 66 % 2007. gadā (Avots: Kontali Analysis). Kā minēts iepriekš 67. apsvērumā, Čīles ražošanas līmeni plašā mērogā ietekmēja slimības uzliesmojums, un tāpēc eksporta apjomi kopumā un tādējādi arī uz Japānu tika ievērojami samazināti. Tādējādi Norvēģija spēja pārņemt tirgus daļas no Čīles un ir paredzams, ka šāda situācija turpināsies vismaz līdz 2009. gadam, kā jau minēts iepriekš 67. apsvērumā.

| (82) | Kā parādīts 4. tabulā 85. apsvērumā, Norvēģijas eksporta apjomi uz citiem jaunajiem pasaules tirgiem, piemēram, Austrumeiropu (Ukraina, Baltkrievija) un Tālajiem Austrumiem (Ķīna, Dienvidkoreja, Honkonga, Taizeme), arī ir ievērojami palielinājušies, un pretēji tam, ko apgalvoja attiecīgās ieinteresētās personas, pastāv visas iespējas, ka tuvāko gadu laikā šie tirgi uzņems arvien lielāku daļu no Norvēģijas produkcijas. |
| --- | --- |

(82)

Kā parādīts 4. tabulā 85. apsvērumā, Norvēģijas eksporta apjomi uz citiem jaunajiem pasaules tirgiem, piemēram, Austrumeiropu (Ukraina, Baltkrievija) un Tālajiem Austrumiem (Ķīna, Dienvidkoreja, Honkonga, Taizeme), arī ir ievērojami palielinājušies, un pretēji tam, ko apgalvoja attiecīgās ieinteresētās personas, pastāv visas iespējas, ka tuvāko gadu laikā šie tirgi uzņems arvien lielāku daļu no Norvēģijas produkcijas.

| (83) | Pamatojoties uz FCA Oslo sniegto informāciju, tika konstatēts, ka eksporta cenas uz Kopienu un citām trešām valstīm ir līdzīgā līmenī, un tāpēc tika secināts, ka visi tirgi ir salīdzinoši izdevīgi, ja vien tajos ir pietiekams pieprasījums. Gan svaigā, gan atdzesētā veidā attiecīgo ražojumu uz ES parasti transportē kravas mašīnās. Ja to ved uz tālākiem galamērķiem, līdz kuriem noteiktā laikposmā nav iespējams nokļūt ar kravas mašīnām, attiecīgo ražojumu transportē lidmašīnā. |
| --- | --- |

(83)

Pamatojoties uz FCA Oslo sniegto informāciju, tika konstatēts, ka eksporta cenas uz Kopienu un citām trešām valstīm ir līdzīgā līmenī, un tāpēc tika secināts, ka visi tirgi ir salīdzinoši izdevīgi, ja vien tajos ir pietiekams pieprasījums. Gan svaigā, gan atdzesētā veidā attiecīgo ražojumu uz ES parasti transportē kravas mašīnās. Ja to ved uz tālākiem galamērķiem, līdz kuriem noteiktā laikposmā nav iespējams nokļūt ar kravas mašīnām, attiecīgo ražojumu transportē lidmašīnā.

| (84) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka, ja citi faktori ir vienādi, lašu ražošanas samazinājums Čīlē 2007. gadā par 3 % līdz 5 %, kas saistīts ar slimības uzliesmojumu, veicinās globālā piedāvājuma pieauguma apturēšanu 2008. gadā un nodrošinās Norvēģijas ražotājiem iespējas iekļūt tādos tirgos kā Japāna, ASV un citi jaunie tirgi, kur Čīles ražotājiem ir ievērojamas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka, ja citi faktori ir vienādi, lašu ražošanas samazinājums Čīlē 2007. gadā par 3 % līdz 5 %, kas saistīts ar slimības uzliesmojumu, veicinās globālā piedāvājuma pieauguma apturēšanu 2008. gadā un nodrošinās Norvēģijas ražotājiem iespējas iekļūt tādos tirgos kā Japāna, ASV un citi jaunie tirgi, kur Čīles ražotājiem ir ievērojamas tirgus daļas.

| (85) | 4. tabula. Atlantijas laša no Norvēģijas tirgus attīstība (eksports) – 2006. gada un 2007. gada salīdzinājums (apjoms noapaļotās svara tonnās) (avots: Norwegian Seafood Export Council). | Apjoms 2006. gadā | Apjoms 2007. gadā | Izmaiņas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japāna | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Krievija | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| ASV | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukraina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Ķīna | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Dienvidkoreja | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Taizeme | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

4. tabula. Atlantijas laša no Norvēģijas tirgus attīstība (eksports) – 2006. gada un 2007. gada salīdzinājums (apjoms noapaļotās svara tonnās) (avots: Norwegian Seafood Export Council).

Apjoms 2006. gadā

Apjoms 2007. gadā

Izmaiņas

ES

438 569

509 273

16,1 %

Japāna

26 703

28 846

8,0 %

Krievija

39 998

61 248

53,1 %

ASV

10 752

14 136

31,5 %

Ukraina

6 518

13 617

109 %

Ķīna

5 284

9 021

71 %

Dienvidkoreja

6 037

7 613

26 %

Taizeme

3 177

7 887

148 %

| (86) | Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šiem secinājumiem, apgalvojot, ka eksporta apjomu no Norvēģijas uz citām trešām valstīm attīstības virzībai 2008. gada sākumā būtu jābūt savādākai, t. i., eksports uz šīm valstīm absolūtā izteiksmē būtu samazinājies un tādējādi kopējais eksportu pieaugums būtu zemāks nekā 2007. gadā un zemāks nekā eksporta uz Kopienu pieaugums tajā pašā laikposmā. |
| --- | --- |

(86)

Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šiem secinājumiem, apgalvojot, ka eksporta apjomu no Norvēģijas uz citām trešām valstīm attīstības virzībai 2008. gada sākumā būtu jābūt savādākai, t. i., eksports uz šīm valstīm absolūtā izteiksmē būtu samazinājies un tādējādi kopējais eksportu pieaugums būtu zemāks nekā 2007. gadā un zemāks nekā eksporta uz Kopienu pieaugums tajā pašā laikposmā.

| (87) | Izmeklēšanā konstatēts, ka dati par importu 2008. gada sākumā atkarībā no avota būtiski atšķiras. Kontali Analsyis tajā pašā laikposmā norādīja uz daudz augstāku pieauguma tendenci. Turklāt, kā minēts 70. apsvērumā, lai iegūtu pārliecinošu ainu, tirgus attīstība ir jāaplūko ilgākā laika posmā. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares argumenti neatspēkoja konstatējumus attiecībā uz eksporta apjoma uz citām trešām valstīm attīstību. |
| --- | --- |

(87)

Izmeklēšanā konstatēts, ka dati par importu 2008. gada sākumā atkarībā no avota būtiski atšķiras. Kontali Analsyis tajā pašā laikposmā norādīja uz daudz augstāku pieauguma tendenci. Turklāt, kā minēts 70. apsvērumā, lai iegūtu pārliecinošu ainu, tirgus attīstība ir jāaplūko ilgākā laika posmā. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares argumenti neatspēkoja konstatējumus attiecībā uz eksporta apjoma uz citām trešām valstīm attīstību.

4.   Ražošanas apjomi un jaudas Norvēģijā

| (88) | Ražošanas līmeni Norvēģijā, t. i., maksimālo pieļauto biomasu, galvenokārt nosaka ražošanas licenču skaits, kuras izsniedz Norvēģijas iestādes, un zivju audzētāju spēja sasniegt augstāko iespējamo ražošanas līmeni savas licences ietvaros. Citi faktori, kas veicina lašu ražošanas pieaugumu, ir, piemēram, labvēlīgi bioloģiskie un meteoroloģiskie faktori un zivju audzēšanas procesu uzlabošana ar progresīvu aprīkojumu. Un pretēji – zivju slimības uzliesmojums varētu ievērojami kaitēt ražošanai un novest pie izaudzēto zivju daudzuma samazināšanās, kā tas notika Čīlē 2007. gadā. |
| --- | --- |

(88)

Ražošanas līmeni Norvēģijā, t. i., maksimālo pieļauto biomasu, galvenokārt nosaka ražošanas licenču skaits, kuras izsniedz Norvēģijas iestādes, un zivju audzētāju spēja sasniegt augstāko iespējamo ražošanas līmeni savas licences ietvaros. Citi faktori, kas veicina lašu ražošanas pieaugumu, ir, piemēram, labvēlīgi bioloģiskie un meteoroloģiskie faktori un zivju audzēšanas procesu uzlabošana ar progresīvu aprīkojumu. Un pretēji – zivju slimības uzliesmojums varētu ievērojami kaitēt ražošanai un novest pie izaudzēto zivju daudzuma samazināšanās, kā tas notika Čīlē 2007. gadā.

| (89) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka zivju mazuļu ražošanas pieaugums Norvēģijā kopš 2006. gada (apgalvo, ka no 2006. gada līdz 2008. gadam pieaugums ir 20 %) skaidri norāda uz to, ka Norvēģijas lašu ražošanas apjoms nākošajos divos gados ievērojami palielināsies un tādējādi novedīs pie pārprodukcijas. Pamatojoties uz to un ņemot vērā īpaši augsto iegūtās produkcijas līmeni 2007. gadā, šīs personas apgalvoja, ka 2008. gadā (un pēc tam) ražošanas apjomi Norvēģijā būs ievērojami lielāki un būtiski pārsniegs Norvēģijas eksporta tirgu, un jo īpaši Kopienas tirgus pieaugumu. Tās apgalvoja, ka tad, ja Norvēģijas lašu ražošanas nozarē 2007. gadā gūtie panākumi atkārtosies 2008. gadā, pārpalikumi vai nepārdotie apjomi varētu sasniegt no 20 000 līdz 91 000 tonnu, kas izriet no aplēstā ražošanas līmeņa 870 000 tonnu veselu zivju ekvivalenta apmērā, t. i., par 150 000 tonnām vairāk nekā 2007. gadā. |
| --- | --- |

(89)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka zivju mazuļu ražošanas pieaugums Norvēģijā kopš 2006. gada (apgalvo, ka no 2006. gada līdz 2008. gadam pieaugums ir 20 %) skaidri norāda uz to, ka Norvēģijas lašu ražošanas apjoms nākošajos divos gados ievērojami palielināsies un tādējādi novedīs pie pārprodukcijas. Pamatojoties uz to un ņemot vērā īpaši augsto iegūtās produkcijas līmeni 2007. gadā, šīs personas apgalvoja, ka 2008. gadā (un pēc tam) ražošanas apjomi Norvēģijā būs ievērojami lielāki un būtiski pārsniegs Norvēģijas eksporta tirgu, un jo īpaši Kopienas tirgus pieaugumu. Tās apgalvoja, ka tad, ja Norvēģijas lašu ražošanas nozarē 2007. gadā gūtie panākumi atkārtosies 2008. gadā, pārpalikumi vai nepārdotie apjomi varētu sasniegt no 20 000 līdz 91 000 tonnu, kas izriet no aplēstā ražošanas līmeņa 870 000 tonnu veselu zivju ekvivalenta apmērā, t. i., par 150 000 tonnām vairāk nekā 2007. gadā.

| (90) | Izmeklēšanā neapstiprinājās iepriekš izklāstītie apgalvojumi. Lai arī ir taisnība, ka 2006. gadā bija zivju mazuļu ražošanas pieaugums, šis pieaugums bija līdzīgs pieaugumiem iepriekšējos gados un, kā parādīts 2. diagrammā, to nevar uzskatīt par izņēmuma situāciju. |
| --- | --- |

(90)

Izmeklēšanā neapstiprinājās iepriekš izklāstītie apgalvojumi. Lai arī ir taisnība, ka 2006. gadā bija zivju mazuļu ražošanas pieaugums, šis pieaugums bija līdzīgs pieaugumiem iepriekšējos gados un, kā parādīts 2. diagrammā, to nevar uzskatīt par izņēmuma situāciju.

| (91) | 2. diagramma. Saražoto lašu mazuļu skaits (1 000 gabalu) (avots: SSB Norway). |
| --- | --- |

(91)

2. diagramma. Saražoto lašu mazuļu skaits (1 000 gabalu) (avots: SSB Norway).

Image

| (92) | Turklāt, pamatojoties uz dažādu faktoru kombināciju, piemēram, mirstības faktori, valdības noteikumi, kas nosaka maksimālo atļauto biomasas daudzumu un lašu mazuļu mazāku ieguvi 2008. gadā, saskaņā ar Kontali Analysis datiem paredzamajam lašu ražošanas apjomam 2008. gadā būtu jāpalielinās tikai par 6 %, t. i., no 723 000 veselu zivju ekvivalentu tonnām 2007. gadā līdz 770 000 tonnām 2008. gadā, t. i., par 47 000 tonnu veselu zivju ekvivalentu. Rādītājus attiecībā uz mazāku biomasas pieaugumu 2008. gadā pamato dati par barības pārdošanas apjomiem, kas uzrāda ievērojamu kritumu 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu (avots: Havbruksdata and FHL). |
| --- | --- |

(92)

Turklāt, pamatojoties uz dažādu faktoru kombināciju, piemēram, mirstības faktori, valdības noteikumi, kas nosaka maksimālo atļauto biomasas daudzumu un lašu mazuļu mazāku ieguvi 2008. gadā, saskaņā ar Kontali Analysis datiem paredzamajam lašu ražošanas apjomam 2008. gadā būtu jāpalielinās tikai par 6 %, t. i., no 723 000 veselu zivju ekvivalentu tonnām 2007. gadā līdz 770 000 tonnām 2008. gadā, t. i., par 47 000 tonnu veselu zivju ekvivalentu. Rādītājus attiecībā uz mazāku biomasas pieaugumu 2008. gadā pamato dati par barības pārdošanas apjomiem, kas uzrāda ievērojamu kritumu 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu (avots: Havbruksdata and FHL).

| (93) | Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare no jauna apgalvoja, ka ražošanas apjoms Norvēģijā, iespējams, būtiski palielināsies, un sniedza papildu datus par ieguves daudzumiem, krājumiem un zivju mazuļiem 2008. gada sākumā. Kā minēts iepriekš, tika uzskatīts, ka dati tikai par gada diviem mēnešiem nav izšķiroši un tādējādi neatspēko konstatējumus par Norvēģijas ražošanas apjoma attīstību, kā uzsvērts iepriekš. |
| --- | --- |

(93)

Pēc informācijas izziņošanas Kopienas ražošanas nozare no jauna apgalvoja, ka ražošanas apjoms Norvēģijā, iespējams, būtiski palielināsies, un sniedza papildu datus par ieguves daudzumiem, krājumiem un zivju mazuļiem 2008. gada sākumā. Kā minēts iepriekš, tika uzskatīts, ka dati tikai par gada diviem mēnešiem nav izšķiroši un tādējādi neatspēko konstatējumus par Norvēģijas ražošanas apjoma attīstību, kā uzsvērts iepriekš.

| (94) | Tāpēc un pamatojoties uz pieejamo informāciju, lai gan ražošanas apjomiem Norvēģijā ir tendence palielināties, pastāv maza iespēja, ka tuvākajā nākotnē varētu notikt tāds krass ražošanas apjomu pieaugums, kādu pieminēja iepriekš minētās ieinteresētās personas. Turklāt, kā izklāstīts 82. apsvērumā un tam sekojošos apsvērumos, pastāv maza iespēja, ka visus lielākos saražotos apjomus eksportēs uz Kopienu, bet visticamāk, ka to lielu daļu eksportēs uz citiem trešo valstu tirgiem, kur pieprasījums ievērojami pieaug. Visbeidzot, 71. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos minēto iemeslu dēļ nav paredzams, ka eksportu uz Kopienu veiks par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc un pamatojoties uz pieejamo informāciju, lai gan ražošanas apjomiem Norvēģijā ir tendence palielināties, pastāv maza iespēja, ka tuvākajā nākotnē varētu notikt tāds krass ražošanas apjomu pieaugums, kādu pieminēja iepriekš minētās ieinteresētās personas. Turklāt, kā izklāstīts 82. apsvērumā un tam sekojošos apsvērumos, pastāv maza iespēja, ka visus lielākos saražotos apjomus eksportēs uz Kopienu, bet visticamāk, ka to lielu daļu eksportēs uz citiem trešo valstu tirgiem, kur pieprasījums ievērojami pieaug. Visbeidzot, 71. apsvērumā un tam sekojošajos apsvērumos minēto iemeslu dēļ nav paredzams, ka eksportu uz Kopienu veiks par dempinga cenām.

5.   Situācija Norvēģijas ražošanas nozarē

| (95) | Visbeidzot, īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Norvēģijas ražošanas nozarē vispār, un jo īpaši PIP. Tātad izmeklēšanā atklāja, ka pretēji tam, kas bija konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, akvakultūras nozari Norvēģijā veido ļoti rentabli uzņēmumi. Daļēji tas tā ir plašā un joprojām notiekošā konsolidācijas procesa dēļ, kas šo nozari ir padarījis par ļoti ražīgu un spēcīgu. Tas atspoguļojas arī attiecīgo uzņēmumu īpašnieku struktūrā, t. i., ražotāju eksportētāju grupās ir ļoti labi pārstāvēti vairāki Norvēģijas un pasaules ieguldījumu un pensiju fondi. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tā tas nebija. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Norvēģijas ražošanas nozarē vispār, un jo īpaši PIP. Tātad izmeklēšanā atklāja, ka pretēji tam, kas bija konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, akvakultūras nozari Norvēģijā veido ļoti rentabli uzņēmumi. Daļēji tas tā ir plašā un joprojām notiekošā konsolidācijas procesa dēļ, kas šo nozari ir padarījis par ļoti ražīgu un spēcīgu. Tas atspoguļojas arī attiecīgo uzņēmumu īpašnieku struktūrā, t. i., ražotāju eksportētāju grupās ir ļoti labi pārstāvēti vairāki Norvēģijas un pasaules ieguldījumu un pensiju fondi. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tā tas nebija.

| (96) | Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka Norvēģijas ražotāji pa to laiku ir arī ļoti labi iekārtojušies Kopienas tirgū, kur tie pārstāv apmēram 80 līdz 90 % no kopējā ražošanas apjoma Kopienā. Tika konstatēts, ka šie ar Norvēģiju saistītie uzņēmumi Kopienā ražo un pārdod lasi lielai daļai Kopienas tirgus un lielā tā daļā. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka Norvēģijas ražotāji pa to laiku ir arī ļoti labi iekārtojušies Kopienas tirgū, kur tie pārstāv apmēram 80 līdz 90 % no kopējā ražošanas apjoma Kopienā. Tika konstatēts, ka šie ar Norvēģiju saistītie uzņēmumi Kopienā ražo un pārdod lasi lielai daļai Kopienas tirgus un lielā tā daļā.

| (97) | Jāpiemin, ka Norvēģijas mātesuzņēmumi paši eksportēja ievērojamus daudzumus uz Kopienu. |
| --- | --- |

(97)

Jāpiemin, ka Norvēģijas mātesuzņēmumi paši eksportēja ievērojamus daudzumus uz Kopienu.

| (98) | Pamatojoties uz to, tika uzskatīts, ka jebkura ievērojama cenu samazināšana Kopienas tirgū vismaz vienādi negatīvi ietekmētu Kopienā izvietotu ražojošo uzņēmumu Norvēģijas mātesuzņēmumus sakarā ar importu par dempinga cenām no Norvēģijas. Pamatojoties uz to, nebija nepamatoti pieņemt, ka Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem vismaz ekonomiski nebūtu lietderīgi ar dempingu veicināt saimniecībās audzētu lašu cenu krišanos Kopienā. Tas tiešā veidā kaitētu nozares rentabilitātei un negatīvi ietekmētu to uzņēmumu akcijas, kas tiek kotētas biržā, un kuru, kā minēts 95. apsvērumā, akcionāri ir lielākie ieguldījumu un pensiju fondi. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz to, tika uzskatīts, ka jebkura ievērojama cenu samazināšana Kopienas tirgū vismaz vienādi negatīvi ietekmētu Kopienā izvietotu ražojošo uzņēmumu Norvēģijas mātesuzņēmumus sakarā ar importu par dempinga cenām no Norvēģijas. Pamatojoties uz to, nebija nepamatoti pieņemt, ka Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem vismaz ekonomiski nebūtu lietderīgi ar dempingu veicināt saimniecībās audzētu lašu cenu krišanos Kopienā. Tas tiešā veidā kaitētu nozares rentabilitātei un negatīvi ietekmētu to uzņēmumu akcijas, kas tiek kotētas biržā, un kuru, kā minēts 95. apsvērumā, akcionāri ir lielākie ieguldījumu un pensiju fondi.

| (99) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, bija pamatoti secināt, ka Norvēģijas ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti izvairīties no situācijām, kad tirgus cena sabrūk, un turpināt orientēties uz peļņu. Līdz ar to risks, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju dempings paredzamā nākotnē varētu atkārtoties, tika uzskatīts par nelielu. |
| --- | --- |

(99)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, bija pamatoti secināt, ka Norvēģijas ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti izvairīties no situācijām, kad tirgus cena sabrūk, un turpināt orientēties uz peļņu. Līdz ar to risks, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju dempings paredzamā nākotnē varētu atkārtoties, tika uzskatīts par nelielu.

| (100) | Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šiem konstatējumiem, apgalvojot, ka PIP konstatētā Norvēģijas ražotāju stabilā situācija nav ilgstoša un pēc PIP šie ražotāji saskarsies ar finansiālām problēmām, un daži ražotāji jau 2008. gada sākumā ziņojuši par zaudējumiem. Kopienas ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Norvēģijas ražotāju lielākajai daļai Kopienas tirgū nav filiāļu un tādējādi uz šā pamata nevar secināt, ka dempings neatkārtosies. Visbeidzot, apgalvots, ka, ja pasākumi tiks atcelti, Norvēģijas ražotāji, kuriem Kopienā ir filiāles, samazinās savu ražošanu Kopienas tirgū un palielinās ražošanu Norvēģijā. |
| --- | --- |

(100)

Kopienas ražošanas nozare iebilda pret šiem konstatējumiem, apgalvojot, ka PIP konstatētā Norvēģijas ražotāju stabilā situācija nav ilgstoša un pēc PIP šie ražotāji saskarsies ar finansiālām problēmām, un daži ražotāji jau 2008. gada sākumā ziņojuši par zaudējumiem. Kopienas ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Norvēģijas ražotāju lielākajai daļai Kopienas tirgū nav filiāļu un tādējādi uz šā pamata nevar secināt, ka dempings neatkārtosies. Visbeidzot, apgalvots, ka, ja pasākumi tiks atcelti, Norvēģijas ražotāji, kuriem Kopienā ir filiāles, samazinās savu ražošanu Kopienas tirgū un palielinās ražošanu Norvēģijā.

| (101) | Ciktāl tas attiecas uz Norvēģijas ražotāju finansiālo situāciju, jāatzīmē, ka dažu uzņēmumu zaudējumi saistīti ar to ieguldījumiem Čīlē un slimības uzliesmojumu šajā valstī. Šie īpašie apstākļi attiecas tikai uz Norvēģijas ražotāju nelielu daļu. Turklāt šī informācija attiecas tikai uz 2008. gada sākumu un neļauj veikt vispārējus secinājumus par šo uzņēmumu visa gada rādītājiem. Ciktāl tas attiecas uz Norvēģijai piederošo ražošanu Kopienā un kā to pieļauj arī Kopienas ražošanas nozare, lai gan to uzņēmumu skaits, kuriem Kopienā ir filiāles, nav liels, tie pārstāv Norvēģijas ražošanas lielāko daļu, un tādēļ tas tika uzskatīts par nozīmīgu. Argumentam, ka Norvēģijai piederošas ražošanas jaudas Kopienā tiks samazinātas, ja pasākumus atcels, pierādījumi netika sniegti. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(101)

Ciktāl tas attiecas uz Norvēģijas ražotāju finansiālo situāciju, jāatzīmē, ka dažu uzņēmumu zaudējumi saistīti ar to ieguldījumiem Čīlē un slimības uzliesmojumu šajā valstī. Šie īpašie apstākļi attiecas tikai uz Norvēģijas ražotāju nelielu daļu. Turklāt šī informācija attiecas tikai uz 2008. gada sākumu un neļauj veikt vispārējus secinājumus par šo uzņēmumu visa gada rādītājiem. Ciktāl tas attiecas uz Norvēģijai piederošo ražošanu Kopienā un kā to pieļauj arī Kopienas ražošanas nozare, lai gan to uzņēmumu skaits, kuriem Kopienā ir filiāles, nav liels, tie pārstāv Norvēģijas ražošanas lielāko daļu, un tādēļ tas tika uzskatīts par nozīmīgu. Argumentam, ka Norvēģijai piederošas ražošanas jaudas Kopienā tiks samazinātas, ja pasākumus atcels, pierādījumi netika sniegti. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida.

6.   Secinājumi

| (102) | Izmeklēšanā atklāja, ka PIL dempings bija de minimis līmenī. Izmeklēšanā arī atklāja, ka nav iemeslu uzskatīt, ka ražošanas apjoms Norvēģijā pieaugs, pārsniedzot tradicionālo pieauguma likmi, un tādējādi novedīs pie ievērojami lielākiem eksporta apjomiem no Norvēģijas uz Kopienu. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka paredzamā nākotnē Norvēģijas eksporta cenu ievērojamas samazināšanās līdz dempinga līmenim risks ir ierobežots galvenokārt sakarā ar to, ka nav paredzama ievērojama pārprodukcija Norvēģijā, kas var būt galvenā šāda cenu krituma izraisītāja. Jo īpaši normālā vērtība, par kuru tika konstatēts, ka tā, visticamāk, paliks stabila, PIP bija ievērojami zemāka nekā eksporta cena, t. i., pastāv maza iespēja, ka normālas izmaiņas sakarā ar tirgus svārstīgo raksturu un ar to saistītajiem īslaicīgajiem eksporta cenas samazinājumiem automātiski radīs dempingu. Visbeidzot, tika uzskatīts, ka izmainījusies situācija Norvēģijas akvakultūras nozarē, kas ir kļuvusi ļoti rentabla un kuras akcijas tirgo biržā, kā arī nozīmīgā Norvēģijai piederošā ražošana Kopienā ir padarījusi dempinga atkārtošanos paredzamā nākotnē par maz iespējamu. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ tika secināts, ka dempinga atkārtošanās iespējamība ir neliela un tā neattaisno spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu turpmāk. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšanā atklāja, ka PIL dempings bija de minimis līmenī. Izmeklēšanā arī atklāja, ka nav iemeslu uzskatīt, ka ražošanas apjoms Norvēģijā pieaugs, pārsniedzot tradicionālo pieauguma likmi, un tādējādi novedīs pie ievērojami lielākiem eksporta apjomiem no Norvēģijas uz Kopienu. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka paredzamā nākotnē Norvēģijas eksporta cenu ievērojamas samazināšanās līdz dempinga līmenim risks ir ierobežots galvenokārt sakarā ar to, ka nav paredzama ievērojama pārprodukcija Norvēģijā, kas var būt galvenā šāda cenu krituma izraisītāja. Jo īpaši normālā vērtība, par kuru tika konstatēts, ka tā, visticamāk, paliks stabila, PIP bija ievērojami zemāka nekā eksporta cena, t. i., pastāv maza iespēja, ka normālas izmaiņas sakarā ar tirgus svārstīgo raksturu un ar to saistītajiem īslaicīgajiem eksporta cenas samazinājumiem automātiski radīs dempingu. Visbeidzot, tika uzskatīts, ka izmainījusies situācija Norvēģijas akvakultūras nozarē, kas ir kļuvusi ļoti rentabla un kuras akcijas tirgo biržā, kā arī nozīmīgā Norvēģijai piederošā ražošana Kopienā ir padarījusi dempinga atkārtošanos paredzamā nākotnē par maz iespējamu. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ tika secināts, ka dempinga atkārtošanās iespējamība ir neliela un tā neattaisno spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanu turpmāk.

| (103) | Tātad pašreizējā starpposma pārbaude būtu jābeidz un spēkā esošie pasākumi attiecībā uz saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(103)

Tātad pašreizējā starpposma pārbaude būtu jābeidz un spēkā esošie pasākumi attiecībā uz saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu būtu jāatceļ.

E.   SPECIĀLA UZRAUDZĪBA

| (104) | Kā izskaidrots iepriekš, sagaidāms, ka tirgus apstākļi, t. i., pieprasījums un piedāvājums, paredzamā nākotnē paliks stabils un ka tāpēc nav acīm redzamas varbūtības, ka dempings atkārtosies. Patiešām, visi pārbaudītie rādītāji norāda, ka var pamatoti paredzēt, ka eksporta apjomi uz Kopienu ievērojami nepieaugs un ka eksporta cenas paliks tādā līmenī, kas nav dempinga līmenis. |
| --- | --- |

(104)

Kā izskaidrots iepriekš, sagaidāms, ka tirgus apstākļi, t. i., pieprasījums un piedāvājums, paredzamā nākotnē paliks stabils un ka tāpēc nav acīm redzamas varbūtības, ka dempings atkārtosies. Patiešām, visi pārbaudītie rādītāji norāda, ka var pamatoti paredzēt, ka eksporta apjomi uz Kopienu ievērojami nepieaugs un ka eksporta cenas paliks tādā līmenī, kas nav dempinga līmenis.

| (105) | Taču, ņemot vērā tirgus apstākļu noteiktu neprognozējamību galvenokārt sakarā ar ražojuma raksturu (preces, kas ātri bojājas), tiek uzskatīts par lietderīgu stingri uzraudzīt tirgu un pārskatīt situāciju, ja būs pietiekami prima facie pierādījumi tam, ka tirgus apstākļi ir ievērojami mainījušies. Šādā gadījumā tiks apsvērta izmeklēšanas uzsākšana ex officio ietvaros, ja tas tiks uzskatīts par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(105)

Taču, ņemot vērā tirgus apstākļu noteiktu neprognozējamību galvenokārt sakarā ar ražojuma raksturu (preces, kas ātri bojājas), tiek uzskatīts par lietderīgu stingri uzraudzīt tirgu un pārskatīt situāciju, ja būs pietiekami prima facie pierādījumi tam, ka tirgus apstākļi ir ievērojami mainījušies. Šādā gadījumā tiks apsvērta izmeklēšanas uzsākšana ex officio ietvaros, ja tas tiks uzskatīts par nepieciešamu.

| (106) | Uzraudzīšana jānosaka uz laiku, līdz sākotnēji ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 noteikto galīgo pasākumu beigām, ja tie paliktu spēkā, t. i., līdz 2011. gada 21. janvārim. |
| --- | --- |

(106)

Uzraudzīšana jānosaka uz laiku, līdz sākotnēji ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 noteikto galīgo pasākumu beigām, ja tie paliktu spēkā, t. i., līdz 2011. gada 21. janvārim.

F.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (107) | Ieinteresētajām personām darīja zināmus galvenos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem bija plānots izbeigt šo starpposma pārskatīšanu un atcelt spēkā esošo antidempinga maksājumu par attiecīgā ražojuma importu. Visām pusēm tika dota iespēja izteikt viedokli. Tika ņemti vērā likumīgi un ar pierādījumiem pamatoti apsvērumi, |
| --- | --- |

(107)

Ieinteresētajām personām darīja zināmus galvenos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem bija plānots izbeigt šo starpposma pārskatīšanu un atcelt spēkā esošo antidempinga maksājumu par attiecīgā ražojuma importu. Visām pusēm tika dota iespēja izteikt viedokli. Tika ņemti vērā likumīgi un ar pierādījumiem pamatoti apsvērumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Vienīgais pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu uzsāktā daļējā pagaidu pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro saimniecībās audzētu (izņemot savvaļas) Norvēģijas izcelsmes lašu, no kuriem ir vai nav atdalīta fileja, kas ir vai nav svaigi, atdzesēti vai saldēti, ko pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 un ex 0304 29 13, importam, ar šo tiek izbeigta.

Ar šo tiek atcelts galīgais antidempinga maksājums, kas piemērots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 par iepriekš minēto importu.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 17. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. WOERTH

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 15, 20.1.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV C 88, 21.4.2007., 26. lpp.

3

(4)  Kontali Analyse AS nodrošina statistikas datus galvenokārt par akvakultūru un zivju rūpniecību (www.kontali.no).

4

Kontali Analyse AS

---

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 686/2008

(2008. gada 18. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 19. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 687/2008

(2008. gada 18. jūlijs),

kas nosaka kārtību, kādā maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Intervences cenu mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo nosaka, ņemot vērā tādu labības kvalitāti, kas, ciktāl iespējams, atbilst Kopienā novāktās labības vidējai kvalitātei. |
| --- | --- |

(2)

Intervences cenu mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo nosaka, ņemot vērā tādu labības kvalitāti, kas, ciktāl iespējams, atbilst Kopienā novāktās labības vidējai kvalitātei.

| (3) | Lai vienkāršotu intervences pasākumu vadību un jo īpaši lai ļautu izveidot viendabīgas partijas attiecībā uz katru intervencei piedāvāto labības veidu, būtu jānosaka minimālais apjoms, zemāk par kuru maksājumu aģentūrai vai intervences aģentūrai nav pienākuma pieņemt šo piedāvājumu. Tomēr dažās dalībvalstīs var izrādīties vajadzīgs noteikt lielāku minimālo apjomu, lai aģentūras varētu ņemt vērā šo valstu vairumtirdzniecības tradīcijas un praksi. |
| --- | --- |

(3)

Lai vienkāršotu intervences pasākumu vadību un jo īpaši lai ļautu izveidot viendabīgas partijas attiecībā uz katru intervencei piedāvāto labības veidu, būtu jānosaka minimālais apjoms, zemāk par kuru maksājumu aģentūrai vai intervences aģentūrai nav pienākuma pieņemt šo piedāvājumu. Tomēr dažās dalībvalstīs var izrādīties vajadzīgs noteikt lielāku minimālo apjomu, lai aģentūras varētu ņemt vērā šo valstu vairumtirdzniecības tradīcijas un praksi.

| (4) | Ir jānosaka mīksto kviešu, cieto kviešu, miežu, kukurūzas un sorgo kvalitātes noteikšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānosaka mīksto kviešu, cieto kviešu, miežu, kukurūzas un sorgo kvalitātes noteikšanas metodes.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka kopējais kukurūzas daudzums, kuru var iepirkt maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras visā Kopienā, nedrīkst pārsniegt 700 000 tonnu 2008./2009. tirdzniecības gadā un 0 tonnu 2009./2010. tirdzniecības gadā un turpmāk. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka kopējais kukurūzas daudzums, kuru var iepirkt maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras visā Kopienā, nedrīkst pārsniegt 700 000 tonnu 2008./2009. tirdzniecības gadā un 0 tonnu 2009./2010. tirdzniecības gadā un turpmāk.

| (6) | Lai nodrošinātu ar intervenci saistītās kukurūzas iepirkuma sistēmas apmierinošu pārvaldību un lai uzņēmēji visās dalībvalstīs varētu līdzvērtīgos apstākļos izmantot intervences režīmu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus sīki izstrādātus noteikumus par intervences vajadzībām piedāvājamo kukurūzas daudzumu sadales procedūru. Tālab jāizveido šo daudzumu sadales mehānisms, kas aptver tos tirdzniecības gada laikposmus, kuros visiem uzņēmējiem ir tiesības iesniegt piedāvājumus, paredz pietiekami ilgu laiku uzņēmēju piedāvājumu iesniegšanai un ļauj noteikt vienotu sadales koeficientu, kuru izmanto, ja pieteikumu iesniedzēju piedāvātie daudzumi pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc jāparedz divi iesniegto piedāvājumu izskatīšanas periodi un attiecībā uz kukurūzu jānosaka piedāvājumu iesniegšanas, kā arī piegāžu un ar tām saistītās pārņemšanas grafiks. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu ar intervenci saistītās kukurūzas iepirkuma sistēmas apmierinošu pārvaldību un lai uzņēmēji visās dalībvalstīs varētu līdzvērtīgos apstākļos izmantot intervences režīmu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus sīki izstrādātus noteikumus par intervences vajadzībām piedāvājamo kukurūzas daudzumu sadales procedūru. Tālab jāizveido šo daudzumu sadales mehānisms, kas aptver tos tirdzniecības gada laikposmus, kuros visiem uzņēmējiem ir tiesības iesniegt piedāvājumus, paredz pietiekami ilgu laiku uzņēmēju piedāvājumu iesniegšanai un ļauj noteikt vienotu sadales koeficientu, kuru izmanto, ja pieteikumu iesniedzēju piedāvātie daudzumi pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc jāparedz divi iesniegto piedāvājumu izskatīšanas periodi un attiecībā uz kukurūzu jānosaka piedāvājumu iesniegšanas, kā arī piegāžu un ar tām saistītās pārņemšanas grafiks.

| (7) | Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu pirmais piedāvājumu iesniegšanas periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas ir pēdējā diena piedāvājumu iesniegšanai visās dalībvalstīs. Ja piedāvātie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteikto daudzumu, šā pirmā perioda beigās Komisijai vajadzības gadījumā jānosaka sadales koeficients, ko piemēro saņemtajiem piedāvājumiem, kas iesniegti šā pirmā perioda laikā, un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Lai uzņēmējiem un maksājumu aģentūrām vai intervences aģentūrām nebūtu jāuzņemas lieks administratīvais un finansiālais slogs saistībā ar nodrošinājuma sniegšanu gadījumos, kad tas varētu izrādīties lieks, jo viss sadalei pieejamais daudzums jau būtu izmantots, jāparedz piedāvājumu iesniegšanas perioda pārtraukums no 1. janvāra līdz dienai, kurā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ziņas par to, kāds daudzums otrajā piedāvājumu iesniegšanas periodā ir pieejams intervencei. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu pirmais piedāvājumu iesniegšanas periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas ir pēdējā diena piedāvājumu iesniegšanai visās dalībvalstīs. Ja piedāvātie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteikto daudzumu, šā pirmā perioda beigās Komisijai vajadzības gadījumā jānosaka sadales koeficients, ko piemēro saņemtajiem piedāvājumiem, kas iesniegti šā pirmā perioda laikā, un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Lai uzņēmējiem un maksājumu aģentūrām vai intervences aģentūrām nebūtu jāuzņemas lieks administratīvais un finansiālais slogs saistībā ar nodrošinājuma sniegšanu gadījumos, kad tas varētu izrādīties lieks, jo viss sadalei pieejamais daudzums jau būtu izmantots, jāparedz piedāvājumu iesniegšanas perioda pārtraukums no 1. janvāra līdz dienai, kurā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ziņas par to, kāds daudzums otrajā piedāvājumu iesniegšanas periodā ir pieejams intervencei.

| (8) | Attiecībā uz pirmo periodu, vajadzības gadījumā ņemot vērā sadales koeficienta noteikšanai nepieciešamo laiku, ir lietderīgi otro piedāvājumu iesniegšanas periodu sākt nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas vēl ir pieejams intervencei, pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs. Šā otrā perioda laikā iesniegtie piedāvājumi jāapkopo katru nedēļu, sākot ar pirmo piektdienu pēc minētā pieejamā daudzuma publicēšanas, ņemot vērā piedāvājumus, ko uzņēmēji iesnieguši vēlākais līdz piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks). Komisijai ik nedēļu vēlākais trešdienā savā tīmekļa vietnē uzņēmējiem jādara zināms atlikušais intervencei pieejamais daudzums. Līdzko Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktais daudzums ir pārsniegts, Komisijai jānosaka un jāpublicē sadales koeficients un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu, otrajam piedāvājumu iesniegšanas periodam katrā ziņā ir jānoslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs). |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz pirmo periodu, vajadzības gadījumā ņemot vērā sadales koeficienta noteikšanai nepieciešamo laiku, ir lietderīgi otro piedāvājumu iesniegšanas periodu sākt nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas vēl ir pieejams intervencei, pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs. Šā otrā perioda laikā iesniegtie piedāvājumi jāapkopo katru nedēļu, sākot ar pirmo piektdienu pēc minētā pieejamā daudzuma publicēšanas, ņemot vērā piedāvājumus, ko uzņēmēji iesnieguši vēlākais līdz piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks). Komisijai ik nedēļu vēlākais trešdienā savā tīmekļa vietnē uzņēmējiem jādara zināms atlikušais intervencei pieejamais daudzums. Līdzko Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktais daudzums ir pārsniegts, Komisijai jānosaka un jāpublicē sadales koeficients un jānoslēdz intervence attiecībā uz konkrēto tirdzniecības gadu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētos intervences periodus attiecībā uz iepirkšanu, otrajam piedāvājumu iesniegšanas periodam katrā ziņā ir jānoslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs).

| (9) | Lai varētu nodrošināt sadales mehānisma labu pārvaldību, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka iesniegtie piedāvājumi ir nopietni domāti, minētajā mehānismā jāiekļauj prasība par nodrošinājumu, kā arī jānosaka šo piedāvājumu patiesuma pārbaudes kārtība un minētā nodrošinājuma atbrīvošanas noteikumi. Tālab šīs pārbaudes jāveic saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami intervences krājumu kontrolēm, kā tās paredzētas Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (4). Turklāt piedāvājumu iesniegšanas pirmajā periodā no piedāvājumu iesniegšanas sākuma līdz 31. decembrim var paiet vairāki mēneši. Tāpēc, lai neuzliktu lieku finansiālu slogu uzņēmējiem, kuri piedāvājumus iesniedz pirmajā periodā, ir lietderīgi atļaut, ka tad, ja attiecīgais nodrošinājums ir bankas garantijas veidā, tas gan ir jāsniedz jau piedāvājuma izdarīšanas dienā, bet var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām. |
| --- | --- |

(9)

Lai varētu nodrošināt sadales mehānisma labu pārvaldību, jāparedz, ka attiecībā uz kukurūzu iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka iesniegtie piedāvājumi ir nopietni domāti, minētajā mehānismā jāiekļauj prasība par nodrošinājumu, kā arī jānosaka šo piedāvājumu patiesuma pārbaudes kārtība un minētā nodrošinājuma atbrīvošanas noteikumi. Tālab šīs pārbaudes jāveic saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami intervences krājumu kontrolēm, kā tās paredzētas Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (4). Turklāt piedāvājumu iesniegšanas pirmajā periodā no piedāvājumu iesniegšanas sākuma līdz 31. decembrim var paiet vairāki mēneši. Tāpēc, lai neuzliktu lieku finansiālu slogu uzņēmējiem, kuri piedāvājumus iesniedz pirmajā periodā, ir lietderīgi atļaut, ka tad, ja attiecīgais nodrošinājums ir bankas garantijas veidā, tas gan ir jāsniedz jau piedāvājuma izdarīšanas dienā, bet var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

| (10) | Mīkstie kvieši un cietie kvieši ir labība, uz kuru attiecas cilvēku uzturam noteiktais kvalitātes minimums, un tai jāatbilst sanitārajām normām, kas definētas ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (5). Pārējā labība galvenokārt domāta dzīvnieku barībai, un tai jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvai 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (6). Šo normu piemērošana jāparedz ar brīdi, kad attiecīgos produktus pārņem saskaņā ar esošo intervences shēmu. |
| --- | --- |

(10)

Mīkstie kvieši un cietie kvieši ir labība, uz kuru attiecas cilvēku uzturam noteiktais kvalitātes minimums, un tai jāatbilst sanitārajām normām, kas definētas ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (5). Pārējā labība galvenokārt domāta dzīvnieku barībai, un tai jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvai 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (6). Šo normu piemērošana jāparedz ar brīdi, kad attiecīgos produktus pārņem saskaņā ar esošo intervences shēmu.

| (11) | Piedāvāto labību, kuras kvalitāte nepieļauj piemērotu izmantošanu vai glabāšanu, nedrīkst pieņemt intervencei. Šajā nolūkā ir jāņem vērā situācija intervences nozarē, kas saistīta ar ilgstošu atsevišķu labības veidu uzglabāšanu un tās iespaidu uz produktu kvalitāti. |
| --- | --- |

(11)

Piedāvāto labību, kuras kvalitāte nepieļauj piemērotu izmantošanu vai glabāšanu, nedrīkst pieņemt intervencei. Šajā nolūkā ir jāņem vērā situācija intervences nozarē, kas saistīta ar ilgstošu atsevišķu labības veidu uzglabāšanu un tās iespaidu uz produktu kvalitāti.

| (12) | Tādēļ, lai pasargātu intervences produktus no bojāšanās un palielinātu to izturīgumu turpmākai lietošanai, nepieciešams noteikt stingrākus kukurūzas kvalitātes rādītājus. Šim nolūkam ir jāsamazina maksimāli pieļaujamais mitruma līmenis, kā arī jāsamazina maksimālais šķelto graudu un kaltēšanas laikā pārkarsēto graudu procentuālais daudzums. Ņemot vērā sorgo un kukurūzas agrotehnisko līdzību, konsekvences labad attiecībā uz to ir jāparedz tādi paši pasākumi. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ, lai pasargātu intervences produktus no bojāšanās un palielinātu to izturīgumu turpmākai lietošanai, nepieciešams noteikt stingrākus kukurūzas kvalitātes rādītājus. Šim nolūkam ir jāsamazina maksimāli pieļaujamais mitruma līmenis, kā arī jāsamazina maksimālais šķelto graudu un kaltēšanas laikā pārkarsēto graudu procentuālais daudzums. Ņemot vērā sorgo un kukurūzas agrotehnisko līdzību, konsekvences labad attiecībā uz to ir jāparedz tādi paši pasākumi.

| (13) | Lai uzlabotu uzglabāšanas apstākļus un tos nodrošinātu no piedāvājuma iesniegšanas dienas, uzglabāšanas vietām, kur labība atrodas piedāvājuma izdarīšanas brīdī, ir jāgarantē vislabākā iespējamā uzglabāšana, proti, attiecībā uz kukurūzu – ilglaicīga uzglabāšana. Tāpēc ir jāierobežo iespēja labību pārņemt piedāvātāja noliktavā un šis pārņemšanas veids jāatļauj tikai tad, ja labība atrodas pie uzglabātājiem Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šajā gadījumā piedāvātājam, vienojoties ar uzglabātāju, būtu jāapņemas no piedāvājuma iesniegšanas brīža mutatis mutandis piemērot Regulā (EK) Nr. 884/2006 noteiktos uzglabāšanas un pārbaudes noteikumus un nosacījumus. |
| --- | --- |

(13)

Lai uzlabotu uzglabāšanas apstākļus un tos nodrošinātu no piedāvājuma iesniegšanas dienas, uzglabāšanas vietām, kur labība atrodas piedāvājuma izdarīšanas brīdī, ir jāgarantē vislabākā iespējamā uzglabāšana, proti, attiecībā uz kukurūzu – ilglaicīga uzglabāšana. Tāpēc ir jāierobežo iespēja labību pārņemt piedāvātāja noliktavā un šis pārņemšanas veids jāatļauj tikai tad, ja labība atrodas pie uzglabātājiem Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šajā gadījumā piedāvātājam, vienojoties ar uzglabātāju, būtu jāapņemas no piedāvājuma iesniegšanas brīža mutatis mutandis piemērot Regulā (EK) Nr. 884/2006 noteiktos uzglabāšanas un pārbaudes noteikumus un nosacījumus.

| (14) | Ir noskaidrots, ka mikotoksīnu veidošanās galvenokārt saistīta ar īpašiem klimatiskajiem apstākļiem, kādi bijuši labības augšanas un it īpaši ziedēšanas laikā. |
| --- | --- |

(14)

Ir noskaidrots, ka mikotoksīnu veidošanās galvenokārt saistīta ar īpašiem klimatiskajiem apstākļiem, kādi bijuši labības augšanas un it īpaši ziedēšanas laikā.

| (15) | Pamatojoties uz piedāvātāju iesniegto informāciju un viņu pašu veiktās analīzes kritērijiem, maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras var noskaidrot risku, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamā piesārņotāju līmeņa pārsniegšanu. Lai samazinātu finansiālās izmaksas, analīžu pieprasīšana pirms produktu pārņemšanas ir aģentūru ziņā un tā ir attaisnojama tikai, pamatojoties uz tādu riska izvērtējumu, kas ļauj garantēt produkcijas kvalitāti brīdī, kad tos pārņem saskaņā ar intervences shēmu. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz piedāvātāju iesniegto informāciju un viņu pašu veiktās analīzes kritērijiem, maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras var noskaidrot risku, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamā piesārņotāju līmeņa pārsniegšanu. Lai samazinātu finansiālās izmaksas, analīžu pieprasīšana pirms produktu pārņemšanas ir aģentūru ziņā un tā ir attaisnojama tikai, pamatojoties uz tādu riska izvērtējumu, kas ļauj garantēt produkcijas kvalitāti brīdī, kad tos pārņem saskaņā ar intervences shēmu.

| (16) | Lai izvairītos no jebkādas ražotāju diskriminācijas, nosacījumiem, ar kādiem labību piedāvā maksājumu aģentūrām vai intervences aģentūrām un ar kādiem tās labību pārņem, visā Kopienā jābūt cik vien iespējams vienādiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai izvairītos no jebkādas ražotāju diskriminācijas, nosacījumiem, ar kādiem labību piedāvā maksājumu aģentūrām vai intervences aģentūrām un ar kādiem tās labību pārņem, visā Kopienā jābūt cik vien iespējams vienādiem.

| (17) | Intervences cenas palielina vai samazina tā, lai tās atspoguļotu cenu atšķirības, kas novērotas tirgū attiecībā uz dažādu kvalitāti. |
| --- | --- |

(17)

Intervences cenas palielina vai samazina tā, lai tās atspoguļotu cenu atšķirības, kas novērotas tirgū attiecībā uz dažādu kvalitāti.

| (18) | Papildus prasībai par ikgadēju inventarizāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 884/2006 dalībvalstīm jāpārbauda glabājamo intervences krājumu stāvoklis. |
| --- | --- |

(18)

Papildus prasībai par ikgadēju inventarizāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 884/2006 dalībvalstīm jāpārbauda glabājamo intervences krājumu stāvoklis.

| (19) | Ar 2. panta, 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu, 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un XII pielikuma 1. punktu Regulā (EK) Nr. 884/2006 nosaka atbildības noteikumus. Minētie panti un minētais pielikums paredz, ka dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to produktu pareizu saglabāšanu, uz kuriem attiecas Kopienas intervence, un ka daudzumus, kas ir sabojājušies normālas glabāšanas gaitā vai pārāk ilgas glabāšanas dēļ, pārskatos ieraksta kā daudzumus, kas atstājuši intervences uzkrājumus tajā datumā, kad zudums vai sabojāšanās konstatēta. Šajos pantos precizēts arī tas, ka produktu uzskata par bojātu, ja tas vairs neatbilst kvalitātes prasībām, kas piemērotas tā iepirkšanas brīdī. Tādējādi ar Kopienas budžeta līdzekļiem var atlīdzināt vienīgi bojājumus, kas atbilst šiem noteikumiem. Kad dalībvalsts pieņemtais lēmums produktu iegādes laikā ir nepiemērots riska analīzei saskaņā ar Kopienas noteikumiem, tad, ja vēlāk izrādītos, ka produkcija neatbilst minimālajām normām, dalībvalstij pašai jāuzņemas par to atbildība. Šāds lēmums nevarētu nodrošināt produkcijas kvalitāti un tātad arī produktu saglabāšanos. Tādēļ ir jāprecizē apstākļi, kādos iestājas dalībvalsts atbildība. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2. panta, 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu, 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un XII pielikuma 1. punktu Regulā (EK) Nr. 884/2006 nosaka atbildības noteikumus. Minētie panti un minētais pielikums paredz, ka dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to produktu pareizu saglabāšanu, uz kuriem attiecas Kopienas intervence, un ka daudzumus, kas ir sabojājušies normālas glabāšanas gaitā vai pārāk ilgas glabāšanas dēļ, pārskatos ieraksta kā daudzumus, kas atstājuši intervences uzkrājumus tajā datumā, kad zudums vai sabojāšanās konstatēta. Šajos pantos precizēts arī tas, ka produktu uzskata par bojātu, ja tas vairs neatbilst kvalitātes prasībām, kas piemērotas tā iepirkšanas brīdī. Tādējādi ar Kopienas budžeta līdzekļiem var atlīdzināt vienīgi bojājumus, kas atbilst šiem noteikumiem. Kad dalībvalsts pieņemtais lēmums produktu iegādes laikā ir nepiemērots riska analīzei saskaņā ar Kopienas noteikumiem, tad, ja vēlāk izrādītos, ka produkcija neatbilst minimālajām normām, dalībvalstij pašai jāuzņemas par to atbildība. Šāds lēmums nevarētu nodrošināt produkcijas kvalitāti un tātad arī produktu saglabāšanos. Tādēļ ir jāprecizē apstākļi, kādos iestājas dalībvalsts atbildība.

| (20) | Lai izveidotu iknedēļas statistikas ziņojumu par intervences labības uzkrājumiem, ir jāprecizē informācijas saturs, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(20)

Lai izveidotu iknedēļas statistikas ziņojumu par intervences labības uzkrājumiem, ir jāprecizē informācijas saturs, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai.

| (21) | Lai efektīvi pārvaldītu sistēmu, ir jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jāiesniedz elektroniskā veidā. |
| --- | --- |

(21)

Lai efektīvi pārvaldītu sistēmu, ir jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jāiesniedz elektroniskā veidā.

| (22) | Saskaņotā reģionālā līmenī būtu arī jāapzina un jāuzskaita noteikta informācija. Būtu jāizmanto reģionālie līmeņi, kas norādīti Padomes 1990. gada 26. marta Regulā (EEK) Nr. 837/90 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (7), un jāpieprasa, lai dalībvalstis šo informāciju iesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņotā reģionālā līmenī būtu arī jāapzina un jāuzskaita noteikta informācija. Būtu jāizmanto reģionālie līmeņi, kas norādīti Padomes 1990. gada 26. marta Regulā (EEK) Nr. 837/90 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (7), un jāpieprasa, lai dalībvalstis šo informāciju iesniedz Komisijai.

| (23) | Būtu arī jāparedz, ka Komisijas prasītā informācija jānosūta, pamatojoties uz Komisijas izstrādātiem modeļiem, kuros ietvertas intervences pārvaldībai vajadzīgās ziņas un kuri ir darīti pieejami dalībvalstīm, un šiem modeļiem būtu jābūt piemērojamiem pēc tam, kad ir tikusi informēta pārvaldības komiteja un kad, attiecīgos gadījumos, Komisija veikusi koriģēšanu un atjaunošanu, ievērojot tos pašus nosacījumus. |
| --- | --- |

(23)

Būtu arī jāparedz, ka Komisijas prasītā informācija jānosūta, pamatojoties uz Komisijas izstrādātiem modeļiem, kuros ietvertas intervences pārvaldībai vajadzīgās ziņas un kuri ir darīti pieejami dalībvalstīm, un šiem modeļiem būtu jābūt piemērojamiem pēc tam, kad ir tikusi informēta pārvaldības komiteja un kad, attiecīgos gadījumos, Komisija veikusi koriģēšanu un atjaunošanu, ievērojot tos pašus nosacījumus.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

LABĪBAS PĀRŅEMŠANA UN PIEDĀVĀŠANA INTERVENCEI

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajos termiņos katrs viendabīgas partijas īpašnieks ir tiesīgs to piedāvāt maksājumu aģentūrai vai intervences aģentūrai, abi turpmāk tekstā – “intervences aģentūra”, ja minētajā partijā ir ne mazāk kā 80 tonnu mīksto kviešu, miežu, kukurūzas vai sorgo vai ne mazāk kā 10 tonnu cieto kviešu, kas novākti Kopienas teritorijā.

Tomēr intervences aģentūras var noteikt lielāku minimālo apjomu.

2. pants

1.   Visus piedāvājumus intervencei, lai tie būtu derīgi, iesniedz uz intervences aģentūras izsniegtas veidlapas, un tajos ietver jo īpaši šādas ziņas:

| a) | pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums;

| b) | labība, ko piedāvā; |
| --- | --- |

b)

labība, ko piedāvā;

| c) | piedāvātās labības uzglabāšanas vieta; |
| --- | --- |

c)

piedāvātās labības uzglabāšanas vieta;

| d) | piedāvātās labības daudzums, pamatīpašības un novākšanas gads; |
| --- | --- |

d)

piedāvātās labības daudzums, pamatīpašības un novākšanas gads;

| e) | ziņas par intervences centru, kuram piedāvājumu iesniedz, un, ja piemēro šīs regulas 6. panta 1. punkta otro daļu, ziņas par piedāvātāja, kas vienojies ar uzglabātāju, apņemšanos nodrošināt, ka Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie uzglabāšanas un pārbaudes noteikumi un nosacījumi tiek mutatis mutandis piemēroti šā punkta c) apakšpunktā minētajai uzglabāšanas vietai. |
| --- | --- |

e)

ziņas par intervences centru, kuram piedāvājumu iesniedz, un, ja piemēro šīs regulas 6. panta 1. punkta otro daļu, ziņas par piedāvātāja, kas vienojies ar uzglabātāju, apņemšanos nodrošināt, ka Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie uzglabāšanas un pārbaudes noteikumi un nosacījumi tiek mutatis mutandis piemēroti šā punkta c) apakšpunktā minētajai uzglabāšanas vietai.

Veidlapā ietver arī deklarāciju par to, ka produktiem ir Kopienas izcelsme, vai – tādas labības gadījumā, ko pieņem intervencei, ievērojot īpašus nosacījumus atbilstīgi šīs labības audzēšanas zonai, – ziņas par reģionu, kurā labība audzēta.

Tomēr intervences aģentūra var uzskatīt par derīgiem arī piedāvājumus, kas iesniegti citā rakstveida formā, jo īpaši – izmantojot telekomunikācijas, ar nosacījumu, ka ir ietvertas visas ziņas, kam jāparādās minētajā veidlapā.

Neierobežojot saskaņā ar trešo daļu iesniegta piedāvājuma derīgumu no tā iesniegšanas dienas, dalībvalstis var prasīt, lai pēc tam kompetentajai iestādei nosūtītu vai tieši iesniegtu minēto veidlapu.

2.   Ja piedāvājums ir nepieņemams, intervences aģentūra attiecīgi piecu darbdienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas informē par to attiecīgo uzņēmēju.

3.   Ja piedāvājums ir pieņemams, uzņēmēju pēc iespējas ātrāk informē par vietu, kur notiks labības pārņemšana, un par piegādes grafiku.

Pēc labības graudaugu partijas piedāvātāja vai pēc noliktavas turētāja lūguma intervences aģentūra var mainīt minēto grafiku.

4.   Ja intervencei piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā piegāde jāveic vēlākais ceturtā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).

Ja piedāvātā labība ir kukurūza, piegādei jānotiek laikposmā no 1. februāra līdz 30. aprīlim (piedāvājumu iesniegšanas 1. periodā, kas paredzēts 3. pantā, izdarītajiem piedāvājumiem) vai vēlākais trešā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša (piedāvājumu iesniegšanas 2. periodā, kas paredzēts 3. pantā, izdarītajiem piedāvājumiem) un katrā ziņā ne vēlāk kā 1. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. jūlijā (pārējās dalībvalstīs).

3. pants

1.   Neierobežojot šīs regulas 2. pantu, kukurūzas daudzumus, kas intervences vajadzībām piedāvājami atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajai daļai, attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu piešķir divos posmos (1. periods un 2. periods), ievērojot šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētos noteikumus un procedūras.

Piedāvājumu iesniegšanas 1. periods sākas 1. augustā (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 1. decembrī (Zviedrijā) un 1. novembrī (pārējās dalībvalstīs) un beidzas 31. decembrī, kas šajā periodā ir pēdējā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs.

Piedāvājumu iesniegšanas 2. periods sākas nākamajā dienā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā paredzēts 2. punkta otrajā daļā, publicētas ziņas par to, kāds ir atlikušais daudzums, kas šajā periodā vēl ir pieejams intervencei. Šī diena ir pirmā piedāvājumu iesniegšanas diena visās dalībvalstīs, un 2. periods noslēdzas vēlākais 30. aprīlī (Grieķijā, Spānijā, Itālijā un Portugālē), 30. jūnijā (Zviedrijā) un 31. maijā (pārējās dalībvalstīs).

2.   Minētā 1. perioda beigās Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas ik nedēļu saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji iesnieguši dalībvalstu intervences aģentūrās līdz 31. decembra pulksten 12 (Briseles laiks).

Ja kopējais piedāvātais daudzums pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta 1. punkta otrajā daļā paredzētos maksimālos daudzumus, Komisija nosaka un vēlākais 25. janvārī publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata), ko piemēro piedāvātajiem daudzumiem. Ja maksimālie daudzumi nav pārsniegti, sadales koeficients ir 1, un Komisija publicē ziņas par 2. periodā intervencei piedāvājamo daudzumu.

Vēlākais 31. janvārī dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.

3.   No februāra pirmās trešdienas Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem, kurus tās sniegušas saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ik nedēļu iegrāmato saņemtos kukurūzas piedāvājumus, kurus uzņēmēji intervences aģentūrām iesnieguši vēlākais līdz iepriekšējās piektdienas pulksten 12 (Briseles laiks).

Līdzko intervencei pieejamais atlikušais daudzums ir pārsniegts, Komisija nosaka un vēlākais ceturtajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa publicē sadales koeficientu (sešas zīmes aiz komata). Ja maksimālais intervencei pieejamais daudzums nav pārsniegts, sadales koeficients ir 1, un uzskata, ka piedāvātie daudzumi ir pieņemti; Komisija vēlākais katras nedēļas trešdienā uzņēmēju zināšanai savā tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm) publicē daudzumus, kas vēl ir pieejami intervencei tajā nedēļā.

Vēlākais devītajā darbdienā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa dalībvalsts intervences aģentūra paziņo piedāvātājam par iesniegtā piedāvājuma pieņemšanu tādā apmērā, kuru nosaka, piedāvāto daudzumu reizinot ar sadales koeficientu.

4.   Piedāvājumus, kas minēti 2. un 3. punktā, kompetentā intervences aģentūra iegrāmato to saņemšanas dienā.

Iesniegtos piedāvājumus nedrīkst nedz grozīt, nedz atsaukt.

5.   Piedāvājumam pievieno pierādījumu par to, ka piedāvātājs ir iemaksājis nodrošinājumu EUR 15 apmērā par tonnu; bez šāda nodrošinājuma piedāvājumu nepieņem. Tas ir jāiesniedz kukurūzas piedāvājuma izdarīšanas dienā, taču, ja to iesniedz 1. periodā un tas ir bankas garantijas veidā, var pieļaut, ka tas stājas spēkā tikai nākamajā dienā pēc 2. punktā minētā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

6.   Nodrošinājumu attiecina uz daudzumiem, ko uzņēmējs piedāvājis atbilstīgi 2. vai 3. punktam.

Izņemot nepārvaramu varu vai ārkārtas apstākļus, nodrošinājumu pilnā apmērā ieskaita Kopienas budžetā šādos gadījumos:

| a) | ja uzglabāšanas vietā esošie daudzumi, neskarot 5 % pielaidi, laikā no piedāvājuma iesniegšanas līdz kukurūzas pārņemšanai ir mazāki par piedāvātāja atbilstīgi 2. panta 1. punktam deklarētajiem daudzumiem; |
| --- | --- |

a)

ja uzglabāšanas vietā esošie daudzumi, neskarot 5 % pielaidi, laikā no piedāvājuma iesniegšanas līdz kukurūzas pārņemšanai ir mazāki par piedāvātāja atbilstīgi 2. panta 1. punktam deklarētajiem daudzumiem;

| b) | ja piedāvātājs faktiski nepiegādā tam piešķirtos daudzumus dienā, kad intervences aģentūra tos pārņem atbilstīgi 4. un 6. pantam. |
| --- | --- |

b)

ja piedāvātājs faktiski nepiegādā tam piešķirtos daudzumus dienā, kad intervences aģentūra tos pārņem atbilstīgi 4. un 6. pantam.

Lai piemērotu šā punkta otrās daļas a) apakšpunkta noteikumus, intervences aģentūras pārbauda uzglabāšanas vietā esošos daudzumus, mutatis mutandis piemērojot Regulā (EK) Nr. 884/2006 paredzētos noteikumus un nosacījumus attiecībā uz intervences krājumu veidošanas nolūkā uzglabāto produktu fiziskās klātbūtnes pārbaudēm, un jo īpaši tos noteikumus un nosacījumus, kas paredzēti minētās regulas I pielikuma B.III punktā. Pamatojoties uz risku analīzi, pārbauda vismaz 5 % piedāvājumu skaita un vismaz 5 % piedāvāto daudzumu. Šos minimālos procentuālos daudzumus piemēro vienīgi 1. perioda laikā.

Pilnībā atbrīvo nodrošinājumu, kas attiecas uz:

| a) | daudzumiem, kas ir piedāvāti, bet nav piešķirti; |
| --- | --- |

a)

daudzumiem, kas ir piedāvāti, bet nav piešķirti;

| b) | piedāvātajiem un piešķirtajiem daudzumiem, tiklīdz intervences aģentūra ir faktiski pārņēmusi 95 % no piešķirtajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

b)

piedāvātajiem un piešķirtajiem daudzumiem, tiklīdz intervences aģentūra ir faktiski pārņēmusi 95 % no piešķirtajiem daudzumiem.

4. pants

1.   Lai labību varētu pieņemt intervencei, šai labībai jābūt labai un pienācīgā tirdzniecības kvalitātē.

2.   Labība ir laba un pienācīgā tirdzniecības kvalitātē, ja tai jebkurā tās attīstības stadijā ir attiecīgai labībai tipiskā krāsa, tai nav neparastas smaržas un tajā nav dzīvu kaitēkļu (ieskaitot ērces), ja tā atbilst šīs regulas I pielikumā izklāstītajām obligātajām kvalitātes prasībām un ja tās piesārņojuma līmenis, ieskaitot radioaktivitāti, nepārsniedz maksimālo pieļaujamo līmeni, ko nosaka Kopienas noteikumi. Tādējādi maksimālais pieļaujamais piesārņotāju līmenis, kuru nedrīkst pārsniegt, ir šāds:

| a) | mīkstajiem kviešiem un cietajiem kviešiem tas ir noteikts, piemērojot Regulu (EEK) Nr. 315/93, ietverot tajā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1881/2006 (8) pielikuma 2.4. līdz 2.7. punktā noteiktās prasības attiecībā uz Fusarium toksīnu līmeni mīkstajiem kviešiem un cietajiem kviešiem; |
| --- | --- |

a)

mīkstajiem kviešiem un cietajiem kviešiem tas ir noteikts, piemērojot Regulu (EEK) Nr. 315/93, ietverot tajā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1881/2006 (8) pielikuma 2.4. līdz 2.7. punktā noteiktās prasības attiecībā uz Fusarium toksīnu līmeni mīkstajiem kviešiem un cietajiem kviešiem;

| b) | miežiem, kukurūzai un sorgo tas ir noteikts Direktīvā 2002/32/EK. |
| --- | --- |

b)

miežiem, kukurūzai un sorgo tas ir noteikts Direktīvā 2002/32/EK.

Dalībvalstis veic piesārņotāju, ieskaitot radioaktivitātes līmeņu kontroli, balstoties uz riska analīzi, it īpaši ņemot vērā piedāvātāja sniegto informāciju un attiecīgās saistības prasīto normu ievērošanā, it sevišķi attiecībā uz viņa iegūto analīžu rezultātiem. Ja vajadzīgs, kontroles pasākumu biežumu un apjomu nosaka saskaņā ar kārtību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā, it īpaši – ja piesārņotāji ļoti nelabvēlīgi ietekmē tirgus situāciju.

Turklāt gadījumos, kad mīksto kviešu partijas analīzes norāda, ka Zelenija indeksa vērtība ir starp 22 un 30, šos kviešus uzskata par labiem un pienācīgas tirdzniecības kvalitātes šā panta 1. punkta nozīmē, ja no tiem gatavotā mīkla nav lipīga un ir apstrādājama automatizētās ierīcēs.

3.   Šajā regulā sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, definē, kā noteikts II pielikumā.

Labības pamatveidu graudus un citas labības graudus, kas ir bojāti, kam ir melnie graudi vai puve, klasificē kā “dažādus piemaisījumus” arī tad, ja tiem ir citā kategorijā ietilpstoši bojājumi.

5. pants

Lai noteiktu tās labības kvalitāti, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 piedāvā intervencei, izmanto šādas metodes:

| a) | III pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem; |
| --- | --- |

a)

III pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem;

| b) | IV pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu mitruma saturu. Tomēr dalībvalstis var pielietot arī citas metodes, kuru pamatā ir IV pielikumā izklāstītais princips, ISO 712:1998 metodi vai metodi, kuras pamatā ir infrasarkano staru tehnoloģija. Strīdus gadījumā ņem vērā tikai tos rezultātus, kas iegūti ar IV pielikumā izklāstīto metodi; |
| --- | --- |

b)

IV pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu mitruma saturu. Tomēr dalībvalstis var pielietot arī citas metodes, kuru pamatā ir IV pielikumā izklāstītais princips, ISO 712:1998 metodi vai metodi, kuras pamatā ir infrasarkano staru tehnoloģija. Strīdus gadījumā ņem vērā tikai tos rezultātus, kas iegūti ar IV pielikumā izklāstīto metodi;

| c) | ISO 9648:1988 standartmetodi, lai noteiktu tanīna saturu sorgo; |
| --- | --- |

c)

ISO 9648:1988 standartmetodi, lai noteiktu tanīna saturu sorgo;

| d) | V pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu no mīkstajiem kviešiem gatavotas mīklas lipīguma pakāpi un tās derīgumu automatizētai apstrādei; |
| --- | --- |

d)

V pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu no mīkstajiem kviešiem gatavotas mīklas lipīguma pakāpi un tās derīgumu automatizētai apstrādei;

| e) | Starptautiskās Labības ķīmijas asociācijas (SLĶA) atzīto standartmetodi, lai noteiktu proteīna saturu maltos mīkstajos kviešos un kas izklāstīta nodaļā ar virsrakstu Nr. 105/2 “Metode proteīnu satura noteikšanai labībā un labības produktos”;
  Tomēr dalībvalstis var izmantot arī jebkuru citu metodi. Šādā gadījumā tām jāsniedz Komisijai pierādījums, ka SLĶA atzīst attiecīgo metodi par tādu, kas sniedz līdzvērtīgus rezultātus; |
| --- | --- |

e)

Starptautiskās Labības ķīmijas asociācijas (SLĶA) atzīto standartmetodi, lai noteiktu proteīna saturu maltos mīkstajos kviešos un kas izklāstīta nodaļā ar virsrakstu Nr. 105/2 “Metode proteīnu satura noteikšanai labībā un labības produktos”;

Tomēr dalībvalstis var izmantot arī jebkuru citu metodi. Šādā gadījumā tām jāsniedz Komisijai pierādījums, ka SLĶA atzīst attiecīgo metodi par tādu, kas sniedz līdzvērtīgus rezultātus;

| f) | ISO 5529:1992 atbilstošu metodi, lai noteiktu maltu mīksto kviešu Zelenija indeksu; |
| --- | --- |

f)

ISO 5529:1992 atbilstošu metodi, lai noteiktu maltu mīksto kviešu Zelenija indeksu;

| g) | ISO 3093:2004 atbilstošu metodi (amilāzes aktivitātes testu), lai noteiktu Hagberga krišanas skaitli; |
| --- | --- |

g)

ISO 3093:2004 atbilstošu metodi (amilāzes aktivitātes testu), lai noteiktu Hagberga krišanas skaitli;

| h) | VI pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu cieto kviešu stiklveida aspekta zuduma pakāpi; |
| --- | --- |

h)

VI pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu cieto kviešu stiklveida aspekta zuduma pakāpi;

| i) | standartmetode īpatnējā svara noteikšanai ir ISO 7971/2:1995 metode; |
| --- | --- |

i)

standartmetode īpatnējā svara noteikšanai ir ISO 7971/2:1995 metode;

| j) | paraugu noņemšanas metodes un analīzes standartmetodes mikotoksīnu līmeņa noteikšanai ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumā un noteiktas Komisijas Regulas (EK) Nr. 401/2006 (9) I un II pielikumā. |
| --- | --- |

j)

paraugu noņemšanas metodes un analīzes standartmetodes mikotoksīnu līmeņa noteikšanai ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumā un noteiktas Komisijas Regulas (EK) Nr. 401/2006 (9) I un II pielikumā.

6. pants

1.   Piedāvāto labību intervences aģentūra pārņem pēc tam, kad intervences aģentūra vai tās pārstāvis ir pārliecinājies, ka visa intervences glabātavā nogādātā preču partija atbilst daudzuma un obligātajām standartu prasībām, kā izklāstīts I pielikumā.

Pārņemšana var notikt noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma iesniegšanas dienā, ja labība tiek uzglabāta Regulas (EK) Nr. 884/2006 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā “uzglabātāja” telpās un ja šīm telpām no piedāvājuma iesniegšanas dienas piemēro tos pašus noteikumus un tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz telpām pēc labības pārņemšanas intervences nolūkā.

Pārņemtais kukurūzas daudzums nedrīkst pārsniegt daudzumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. un 3. punktu.

2.   Kvalitātes raksturlielumus nosaka, pamatojoties uz piedāvātās partijas reprezentatīvu paraugu, kas sastāv no paraugiem, ko ņem vismaz vienreiz katrā piegādes reizē, kura nav mazāka par 60 tonnām labības.

3.   Piegādātais daudzums jānosver, klātesot piedāvātājam un intervences aģentūras pārstāvim, kas ir neatkarīgs attiecībā uz piedāvātāju.

Intervences aģentūras pārstāvis vienlaicīgi var būt arī noliktavas turētājs. Šādā gadījumā:

| a) | 45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic pārbaudi, kas ietver vismaz tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %; |
| --- | --- |

a)

45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic pārbaudi, kas ietver vismaz tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %;

| b) | ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svara pārbaudē, no dokumentos reģistrētā laikā, kad labība tika pārņemta; |
| --- | --- |

b)

ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svara pārbaudē, no dokumentos reģistrētā laikā, kad labība tika pārņemta;

| c) | ja pieļaujamā atšķirība ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas izmaksas sedz noliktavas turētājs, ja konstatētais svars ir mazāks par reģistrēto, vai dalībvalsts, ja svars ir lielāks par reģistrēto. |
| --- | --- |

c)

ja pieļaujamā atšķirība ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas izmaksas sedz noliktavas turētājs, ja konstatētais svars ir mazāks par reģistrēto, vai dalībvalsts, ja svars ir lielāks par reģistrēto.

4.   Ja pārņemšana notiek noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma izteikšanas laikā, tad tās daudzumu var noteikt, pamatojoties uz profesionālām un intervences aģentūras prasībām atbilstošiem krājumu uzskaites datiem, ar nosacījumu, ka:

| a) | krājumu uzskaites dati parāda svēršanas laikā reģistrēto svaru, fizisko īpašību raksturojumu svēršanas laikā, un jo īpaši mitruma saturu, skābšanas procesu esamību, ja tāds ir, un veikto apstrādi; svēršana nedrīkst būt veikta agrāk kā pirms 10 mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

krājumu uzskaites dati parāda svēršanas laikā reģistrēto svaru, fizisko īpašību raksturojumu svēršanas laikā, un jo īpaši mitruma saturu, skābšanas procesu esamību, ja tāds ir, un veikto apstrādi; svēršana nedrīkst būt veikta agrāk kā pirms 10 mēnešiem;

| b) | noliktavas turētājs apliecina, ka piedāvātā partija pilnībā atbilst krājumu uzskaites datos ietvertajām ziņām; |
| --- | --- |

b)

noliktavas turētājs apliecina, ka piedāvātā partija pilnībā atbilst krājumu uzskaites datos ietvertajām ziņām;

| c) | svēršanas laikā noteiktie kvalitātes raksturlielumi ir tie paši, kas reprezentatīvajam paraugam, kas sastāv no paraugiem, ko intervences aģentūra vai tās pārstāvis ņem pa vienam no katrām 60 tonnām. |
| --- | --- |

c)

svēršanas laikā noteiktie kvalitātes raksturlielumi ir tie paši, kas reprezentatīvajam paraugam, kas sastāv no paraugiem, ko intervences aģentūra vai tās pārstāvis ņem pa vienam no katrām 60 tonnām.

5.   Ja piemēro 4. punktu:

| a) | labības svaru reģistrē tādu, kāds ir atzīmēts krājumu uzskaites datos, vajadzības gadījumā to koriģējot, lai ņemtu vērā atšķirību starp svēršanas brīdī reģistrēto mitruma saturu un/vai dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālo daudzumu un to, kas noteikts, pamatojoties uz reprezentatīvo paraugu. Dažādu piemaisījumu procentuālā daudzuma atšķirības var ņemt vērā tikai, lai samazinātu krājumu uzskaites datos atzīmēto svaru; |
| --- | --- |

a)

labības svaru reģistrē tādu, kāds ir atzīmēts krājumu uzskaites datos, vajadzības gadījumā to koriģējot, lai ņemtu vērā atšķirību starp svēršanas brīdī reģistrēto mitruma saturu un/vai dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālo daudzumu un to, kas noteikts, pamatojoties uz reprezentatīvo paraugu. Dažādu piemaisījumu procentuālā daudzuma atšķirības var ņemt vērā tikai, lai samazinātu krājumu uzskaites datos atzīmēto svaru;

| b) | 45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic tālāku tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %; |
| --- | --- |

b)

45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic tālāku tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %;

| c) | ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svēršanas pārbaudē no svara, kas reģistrēts dokumentos, pārņemot labību; |
| --- | --- |

c)

ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svēršanas pārbaudē no svara, kas reģistrēts dokumentos, pārņemot labību;

| d) | ja atļautā pielaide ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas izmaksas sedz noliktavas turētājs, ja svars ir mazāks par reģistrēto, vai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds, ja svars ir lielāks par reģistrēto, ņemot vērā pielaidi, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 884/2006 XI pielikuma 1. punkta pirmajā ievilkumā. |
| --- | --- |

d)

ja atļautā pielaide ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas izmaksas sedz noliktavas turētājs, ja svars ir mazāks par reģistrēto, vai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds, ja svars ir lielāks par reģistrēto, ņemot vērā pielaidi, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 884/2006 XI pielikuma 1. punkta pirmajā ievilkumā.

6.   Ja piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā pārņemšana jāveic vēlākais otrā mēneša beigās pēc pēdējās piegādes mēneša, kā minēts 2. panta 4. punkta pirmajā daļā, vai, ja piedāvātā labība ir kukurūza, vēlākais otrā mēneša beigās pēc katras no pēdējām piegādēm, kā minēts 2. panta 4. punkta otrajā daļā, un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. jūlijā (Spānijā, Grieķijā, Itālijā un Portugālē) un 31. augustā (pārējās dalībvalstīs).

7. pants

1.   Intervences aģentūra raugās, lai ņemto paraugu fiziskie un tehniskie parametri tiktu analizēti tās uzraudzībā 20 darba dienu laikā pēc standarta parauga izveidošanas.

2.   Piedāvātājs uzņemas segt izmaksas par:

| a) | tanīna satura noteikšanu sorgo; |
| --- | --- |

a)

tanīna satura noteikšanu sorgo;

| b) | amilāzes aktivitātes (Hagberga) testu; |
| --- | --- |

b)

amilāzes aktivitātes (Hagberga) testu;

| c) | proteīnu satura noteikšanu cietajos kviešos un mīkstajos kviešos; |
| --- | --- |

c)

proteīnu satura noteikšanu cietajos kviešos un mīkstajos kviešos;

| d) | Zelenija testu; |
| --- | --- |

d)

Zelenija testu;

| e) | testu attiecībā uz derīgumu automatizētai apstrādei; |
| --- | --- |

e)

testu attiecībā uz derīgumu automatizētai apstrādei;

| f) | piesārņotāju analīzi. |
| --- | --- |

f)

piesārņotāju analīzi.

3.   Ja 1. punktā minētās analīzes parāda, ka piedāvātā labība neatbilst intervencei nepieciešamajām obligātajām kvalitātes prasībām, tad no minētās labības atsakās uz piedāvātāja rēķina. Piedāvātājs uzņemas segt arī visas radušās izmaksas.

4.   Strīdus gadījumā intervences aģentūra atkārtoti veic nepieciešamās attiecīgās labības pārbaudes, kuru izmaksas sedz zaudētāja puse.

8. pants

Intervences aģentūra iegrāmato katras partijas pārņemšanu. Tā norāda:

| a) | datumu, kurā tika pārbaudīts daudzums un obligātie raksturlielumi; |
| --- | --- |

a)

datumu, kurā tika pārbaudīts daudzums un obligātie raksturlielumi;

| b) | piegādāto svaru; |
| --- | --- |

b)

piegādāto svaru;

| c) | paraugu skaitu, kas ņemti, lai izveidotu reprezentatīvo paraugu; |
| --- | --- |

c)

paraugu skaitu, kas ņemti, lai izveidotu reprezentatīvo paraugu;

| d) | konstatētās fiziskās īpašības; |
| --- | --- |

d)

konstatētās fiziskās īpašības;

| e) | par tehnoloģisko kritēriju analīzi atbildīgo aģentūru un šīs analīzes rezultātus. |
| --- | --- |

e)

par tehnoloģisko kritēriju analīzi atbildīgo aģentūru un šīs analīzes rezultātus.

Iegrāmatojumu datē un nosūta noliktavas turētājam parakstīšanai.

II   NODAĻA

MAKSĀŠANAS KĀRTĪBA UN KONTROLES PASĀKUMI

9. pants

1.   Neierobežojot 2. punktu, labības piedāvātājam maksājamā cena ir tā salīdzināmā cena noliktavā nogādātām precēm pirms to izkraušanas, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kas ir spēkā dienā, kura noteikta kā piegādes pirmā diena, kad tika sniegts paziņojums par piedāvājuma akceptu. Šo cenu koriģē saskaņā ar šīs regulas 10. pantā minēto pieaugumu un samazinājumu.

Tomēr, ja piegāde notiek mēnesī, kurā salīdzināmā cena ir zemāka par to, kas bija spēkā piedāvājuma izteikšanas mēnesī, tad jāmaksā augstākā cena. Šīs daļas noteikums neattiecas uz kukurūzu un sorgo, kas piedāvāta augustā un septembrī.

2.   Saņemot piedāvājumu, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta a) apakšpunktam intervences aģentūra lemj par labības pārņemšanas vietu un pārņemšanas sākuma datumu.

Piedāvātājs sedz transporta izmaksas, lai preces no vietas, kur tās uzglabā piedāvājuma izteikšanas brīdī, pārvadātu uz to intervences centru, uz kuru izmaksas būtu viszemākās.

Ja intervences aģentūra pārņem preces vietā, kas nav intervences centrs, uz kuru tās var pārvadāt ar viszemākajām izmaksām, tad tā nosaka un sedz transporta papildizmaksas. Šādā gadījumā otrajā daļā minētās transporta izmaksas nosaka intervences aģentūra.

Ja intervences aģentūra, vienojoties ar piedāvātāju, preces uzglabā vietā, kur tās jau atradušās piedāvājuma izteikšanas brīdī, tad trešās daļas otrajā teikumā minētās izmaksas un izmaksas saistībā ar izvešanu no noliktavas, ko novērtē, pamatojoties uz attiecīgajā dalībvalstī faktiski reģistrētām cenām, atrēķina no intervences cenas.

3.   Maksājumu veic laikā no trīsdesmitās līdz trīsdesmit piektajai dienai, skaitot no labības pārņemšanas dienas, kā minēts 6. pantā.

10. pants

Cenu paaugstinājumus vai samazinājumus, ar kuru intervences cena tiek paaugstināta vai samazināta, izsaka euro uz tonnu un piemēro to kombinācijā, kā noteikts turpmāk:

| a) | ja intervencei piedāvātās labības mitruma saturs kukurūzai un sorgo ir mazāks par 13 %, bet citām labībām mazāks par 14 %, tad jāpiemēro cenas paaugstinājumi, kas norādīti VII pielikuma I tabulā. Ja intervencei piedāvātās iepriekšminētās labības mitruma saturs ir attiecīgi lielāks par 13 % un 14 %, tad jāpiemēro cenas samazinājumi, kas norādīti VII pielikuma II tabulā; |
| --- | --- |

a)

ja intervencei piedāvātās labības mitruma saturs kukurūzai un sorgo ir mazāks par 13 %, bet citām labībām mazāks par 14 %, tad jāpiemēro cenas paaugstinājumi, kas norādīti VII pielikuma I tabulā. Ja intervencei piedāvātās iepriekšminētās labības mitruma saturs ir attiecīgi lielāks par 13 % un 14 %, tad jāpiemēro cenas samazinājumi, kas norādīti VII pielikuma II tabulā;

| b) | ja intervencei piedāvātās labības īpatnējais svars mīkstajiem kviešiem no svara/apjoma attiecības atšķiras par 76 kg/hl un miežiem par 64 kg/hl, tad ir jāpiemēro VII pielikuma III tabulā norādītais cenas samazinājums; |
| --- | --- |

b)

ja intervencei piedāvātās labības īpatnējais svars mīkstajiem kviešiem no svara/apjoma attiecības atšķiras par 76 kg/hl un miežiem par 64 kg/hl, tad ir jāpiemēro VII pielikuma III tabulā norādītais cenas samazinājums;

| c) | ja šķeltu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 3 % cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem un 4 % – kukurūzai un sorgo, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā; |
| --- | --- |

c)

ja šķeltu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 3 % cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem un 4 % – kukurūzai un sorgo, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā;

| d) | ja graudu piemaisījumu procentuālais daudzums pārsniedz 2 % cietajiem kviešiem, 4 % kukurūzai un sorgo, un 5 % mīkstajiem kviešiem un miežiem, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā; |
| --- | --- |

d)

ja graudu piemaisījumu procentuālais daudzums pārsniedz 2 % cietajiem kviešiem, 4 % kukurūzai un sorgo, un 5 % mīkstajiem kviešiem un miežiem, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā;

| e) | ja sadīgušu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 2,5 %, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā; |
| --- | --- |

e)

ja sadīgušu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 2,5 %, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,05 apmērā;

| f) | ja dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālais daudzums pārsniedz 0,5 % cietajiem kviešiem un 1 % mīkstajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,1 apmērā; |
| --- | --- |

f)

ja dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālais daudzums pārsniedz 0,5 % cietajiem kviešiem un 1 % mīkstajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo, tad par katru papildu procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu euro 0,1 apmērā;

| g) | ja plankumaino graudu procentuālais daudzums cietajos kviešos pārsniedz 20 %, tad par katru papildu procentu vai tā daļu piemēro samazinājumu euro 0,2 apmērā; |
| --- | --- |

g)

ja plankumaino graudu procentuālais daudzums cietajos kviešos pārsniedz 20 %, tad par katru papildu procentu vai tā daļu piemēro samazinājumu euro 0,2 apmērā;

| h) | ja proteīnu saturs mīkstajos kviešos ir mazāks kā 11,5 %, tad jāpiemēro samazinājums, kas norādīts VII pielikuma IV tabulā; |
| --- | --- |

h)

ja proteīnu saturs mīkstajos kviešos ir mazāks kā 11,5 %, tad jāpiemēro samazinājums, kas norādīts VII pielikuma IV tabulā;

| i) | ja intervencei piedāvātās sorgo tanīna saturs pārsniedz 0,4 % sausnas, tad piemērojamo samazinājumu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumā noteikto metodi. |
| --- | --- |

i)

ja intervencei piedāvātās sorgo tanīna saturs pārsniedz 0,4 % sausnas, tad piemērojamo samazinājumu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumā noteikto metodi.

11. pants

1.   Visi uzņēmēji, kas uzglabā intervences aģentūras vārdā iepirktus produktus, regulāri kontrolē to esamību un uzglabāšanas stāvokli un nekavējoties informē iepriekš minēto aģentūru par visām problēmām, kas rodas šajā sakarā.

2.   Intervences aģentūra pārbauda uzglabājamo produktu kvalitāti vismaz reizi gadā. Šim nolūkam var ņemt paraugus, veicot inventarizāciju, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 884/2006 I pielikuma A.I punktā.

3.   Ja saskaņā ar šo regulu pārbaudes jāveic, balstoties uz riska analīzi tā, kā paredzēts 4. panta 2. punkta otrajā daļā, finansiālās sekas par piesārņotāju maksimālā pieļaujamā līmeņa neievērošanu jāuzņemas dalībvalstij. Dalībvalsts atbildība iestājas, kad piedāvājuma iesniedzējs un uzglabātājs nepilda savas saistības un pienākumus, neskarot tos pasākumus, kādus pati dalībvalsts veic pret tiem.

Taču ohratoksīna A un aflatoksīna gadījumā, ja attiecīgā dalībvalsts var pārliecinoši pierādīt Komisijai, ka ir tikušas ievērotas gan ievešanas normas, gan arī normālas uzglabāšanas noteikumi, kā arī citas obligātas uzglabātāja saistības, finansiālos zaudējumus sedz no Kopienas budžeta.

12. pants

Vajadzības gadījumā intervences aģentūras pieņem šai regulai atbilstīgu papildu kārtību un nosacījumus attiecībā uz pārņemšanu, lai ievērotu īpašus apstākļus, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī. Jo īpaši intervences aģentūra var prasīt krājumu periodisku atjaunināšanu.

III   NODAĻA

PAZIŅOJUMS KOMISIJAI

13. pants

1.   Katra dalībvalsts elektroniskā veidā paziņo šādu intervences pārvaldības nolūkā vajadzīgo informāciju par visu veidu labību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

| a) | vēlākais ik trešdienu līdz pulksten 12 (Briseles laiks):






  i) | intervencei piedāvātās labības daudzumus, ko uzņēmēji ir piedāvājuši vēlākais līdz iepriekšējās nedēļas piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks) saskaņā ar šīs regulas 2. un 3. pantu; |
| --- | --- | --- |

a)

vēlākais ik trešdienu līdz pulksten 12 (Briseles laiks):

i)

intervencei piedāvātās labības daudzumus, ko uzņēmēji ir piedāvājuši vēlākais līdz iepriekšējās nedēļas piektdienas pulksten 12.00 (Briseles laiks) saskaņā ar šīs regulas 2. un 3. pantu;

| ii) | intervencei piedāvātās labības (izņemot kukurūzu) daudzumus, attiecībā uz kuriem piedāvātājs kopš intervences perioda sākuma ir atsaucis piedāvājumu; |
| --- | --- |

ii)

intervencei piedāvātās labības (izņemot kukurūzu) daudzumus, attiecībā uz kuriem piedāvātājs kopš intervences perioda sākuma ir atsaucis piedāvājumu;

| iii) | kopš intervences perioda sākuma intervencei piedāvātās labības kopējo daudzumu, atskaitot ii) punktā minētos daudzumus; |
| --- | --- |

iii)

kopš intervences perioda sākuma intervencei piedāvātās labības kopējo daudzumu, atskaitot ii) punktā minētos daudzumus;

| iv) | kopš intervences perioda sākuma pārņemtās labības kopējo daudzumu saskaņā ar šīs regulas 6. pantu; |
| --- | --- |

iv)

kopš intervences perioda sākuma pārņemtās labības kopējo daudzumu saskaņā ar šīs regulas 6. pantu;

| b) | nākamajā trešdienā pēc tam, kad publicēts uzaicinājums uz konkursu, – saistībā ar šo konkursu piedāvātās labības daudzumus saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2131/93 (10) 2. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

nākamajā trešdienā pēc tam, kad publicēts uzaicinājums uz konkursu, – saistībā ar šo konkursu piedāvātās labības daudzumus saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2131/93 (10) 2. panta 2. punktu;

| c) | nākamajā trešdienā pēc tam, kad dalībvalsts ir noteikusi attiecīgās partijas, – labības daudzumus, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 27. pantu paredzēts par brīvu izdalīt Kopienas trūcīgākajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

c)

nākamajā trešdienā pēc tam, kad dalībvalsts ir noteikusi attiecīgās partijas, – labības daudzumus, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 27. pantu paredzēts par brīvu izdalīt Kopienas trūcīgākajiem iedzīvotājiem;

| d) | vēlākais līdz nākamā mēneša beigām pēc šīs regulas 6. panta 6. punktā minētā pārņemšanas termiņa – pārņemto labības partiju īpatnējā svara, mitruma satura, šķelto graudu un proteīnu procentuālā satura vidējos rādītājus atkarībā no reģiona, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 837/90 III pielikumā. |
| --- | --- |

d)

vēlākais līdz nākamā mēneša beigām pēc šīs regulas 6. panta 6. punktā minētā pārņemšanas termiņa – pārņemto labības partiju īpatnējā svara, mitruma satura, šķelto graudu un proteīnu procentuālā satura vidējos rādītājus atkarībā no reģiona, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 837/90 III pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos paziņojumus sūta arī tad, ja nav saņemts neviens piedāvājums. Ja nav saņemts paziņojums ar informāciju, kas paredzēta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, Komisija uzskata, ka attiecīgajā dalībvalstī nav ticis iesniegts neviens piedāvājums.

3.   Šā panta 1. punktā minēto paziņojumu formu un saturu nosaka, pamatojoties uz modeļiem, kurus Komisija dara pieejamus dalībvalstīm. Šos modeļus sāk piemērot pēc tam, kad par tiem ir informēta komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 1. punktā. Komisija šos modeļus koriģē un atjaunina, ievērojot šos pašus nosacījumus.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Regulu (EK) Nr. 824/2000 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas X pielikumā.

15. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2007 (OV L 195, 27.7.2007., 3. lpp.).

2

(3)  Sk. IX pielikumu.

3

(4)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 721/2007 (OV L 164, 26.6.2007., 4. lpp.).

4

(5)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/77/EK (OV L 271, 30.9.2006., 53. lpp.).

6

(7)  OV L 88, 3.4.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.

8

(9)  OV L 70, 9.3.2006., 12. lpp.

9

(10)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

OBLIGĀTĀS KVALITĀTES PRASĪBAS, KAS MINĒTAS 4. PANTA 2. PUNKTĀ

| | Cietie kvieši | Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Maksimāli pieļaujamais mitruma līmenis |

Cietie kvieši

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Sorgo

A.

Maksimāli pieļaujamais mitruma līmenis

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Maksimālais daudzums vielas, kas nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība (%) |
| --- | --- |

B.

Maksimālais daudzums vielas, kas nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība (%)

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Šķelti graudi |
| --- | --- |

1.

Šķelti graudi

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Graudu piemaisījumi (citi, nekā minēti 3. punktā) |
| --- | --- |

2.

Graudu piemaisījumi (citi, nekā minēti 3. punktā)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

no tiem:

| a) | sačokurojušies graudi |
| --- | --- |

a)

sačokurojušies graudi

—

—

| b) | cita labība |
| --- | --- |

b)

cita labība

3 %

5 %

—

—

| c) | kaitēkļu bojāti graudi |
| --- | --- |

c)

kaitēkļu bojāti graudi

| d) | graudi ar izbalējušu dīgli |
| --- | --- |

d)

graudi ar izbalējušu dīgli

—

—

—

| e) | kaltēšanas laikā pārkarsēti graudi |
| --- | --- |

e)

kaltēšanas laikā pārkarsēti graudi

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Plankumaini graudi un/vai ar fuzariozi inficēti graudi, |
| --- | --- |

3.

Plankumaini graudi un/vai ar fuzariozi inficēti graudi,

5 %

—

—

—

—

no tiem

| — | ar fuzariozi inficēti graudi |
| --- | --- |

—

ar fuzariozi inficēti graudi

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Sadīguši graudi |
| --- | --- |

4.

Sadīguši graudi

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz), |
| --- | --- |

5.

Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz),

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

no tiem:

| a) | svešas izcelsmes graudi: |
| --- | --- |

a)

svešas izcelsmes graudi:

| — | kaitīgie graudi |
| --- | --- |

—

kaitīgie graudi

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | citi |
| --- | --- |

—

citi

| b) | bojāti graudi: |
| --- | --- |

b)

bojāti graudi:

| — | graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā |
| --- | --- |

—

graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā

0,05 %

0,05 %

| — | citi |
| --- | --- |

—

citi

| c) | svešas izcelsmes sastāvdaļas |
| --- | --- |

c)

svešas izcelsmes sastāvdaļas

| d) | sēnalas |
| --- | --- |

d)

sēnalas

| e) | melnie graudi |
| --- | --- |

e)

melnie graudi

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | puvuši graudi |
| --- | --- |

f)

puvuši graudi

—

—

—

| g) | beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas |
| --- | --- |

g)

beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas

| C. | Graudu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklainību, maksimālais procentuālais daudzums |
| --- | --- |

C.

Graudu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklainību, maksimālais procentuālais daudzums

27 %

—

—

—

—

| D. | Maksimāli pieļaujamais tanīna daudzums (1) |
| --- | --- |

D.

Maksimāli pieļaujamais tanīna daudzums (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Minimālais īpatnējais svars (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Minimālais īpatnējais svars (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Minimālais proteīnu līmenis (1): |
| --- | --- |

F.

Minimālais proteīnu līmenis (1):

| — | 2002./2003. un nākamie tirdzniecības gadi |
| --- | --- |

—

2002./2003. un nākamie tirdzniecības gadi

11,5 %

10,5 %

| G. | Hagberga krišanas skaitlis (sekundēs) |
| --- | --- |

G.

Hagberga krišanas skaitlis (sekundēs)

220

220

| H. | Minimālais Zelenija indekss (ml) |
| --- | --- |

H.

Minimālais Zelenija indekss (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  % no sausnas.

---

II PIELIKUMS

1.   TO SASTĀVDAĻU DEFINĪCIJA, KAS NEPIEDER PIE NEVAINOJAMAS KVALITĀTES LABĪBAS PAMATVEIDIEM

1.1.   Šķelti graudi

Visus graudus, kuru endosperma ir daļēji atsegta, uzskata par šķeltiem graudiem. Pie šīs grupas pieder arī graudi, kas bojāti kulšanas laikā, un graudi, kam atdalīts dīglis.

Attiecībā uz kukurūzu “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu ar apaļiem caurumiem 4,5 mm diametrā.

Attiecībā uz sorgo “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu ar apaļiem caurumiem 1,8 mm diametrā.

1.2.   Graudu piemaisījumi

| a) | Sažuvuši graudi
  Graudi, kurus pēc tam, kad no parauga izņemtas visas pārējās šajā pielikumā minētās sastāvdaļas, var izsijāt caur sietu ar šāda izmēra caurumiem: 2,0 mm mīkstajiem kviešiem, 1,9 mm cietajiem kviešiem, 2,2 mm miežiem.
  Neatkarīgi no šīs definīcijas, tomēr:






  — | attiecībā uz Igaunijā, Latvijā, Somijā un Zviedrijā audzētiem miežiem, kuru īpatnējais svars ir vismaz 64 kilogrami uz hektolitru un kurus piedāvā intervencei šajās dalībvalstīs, vai |
| --- | --- | --- |

a)

Graudi, kurus pēc tam, kad no parauga izņemtas visas pārējās šajā pielikumā minētās sastāvdaļas, var izsijāt caur sietu ar šāda izmēra caurumiem: 2,0 mm mīkstajiem kviešiem, 1,9 mm cietajiem kviešiem, 2,2 mm miežiem.

Neatkarīgi no šīs definīcijas, tomēr:

—

attiecībā uz Igaunijā, Latvijā, Somijā un Zviedrijā audzētiem miežiem, kuru īpatnējais svars ir vismaz 64 kilogrami uz hektolitru un kurus piedāvā intervencei šajās dalībvalstīs, vai

| — | attiecībā uz miežiem, kuru mitruma saturs ir 12,5 % un mazāks, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz miežiem, kuru mitruma saturs ir 12,5 % un mazāks,

“sažuvuši graudi” nozīmē graudus, kurus pēc tam, kad visas pārējās šajā pielikumā minētās sastāvdaļas ir atdalītas, var izsijāt caur sietu ar 2,0 mm lieliem caurumiem.

Turklāt, pie šīs grupas pieder arī sala bojāti un nenogatavojušies (zaļi) graudi.

| b) | Citāda labība
  visu veidu graudi, kas nepieder pie tām graudu sugām, no kurām ņemti paraugi. |
| --- | --- |

b)

visu veidu graudi, kas nepieder pie tām graudu sugām, no kurām ņemti paraugi.

| c) | Kaitēkļu bojāti graudi
  apgrauzti graudi. Pie šīs grupas pieder arī graudi ar kukaiņu veidotām ejām tajos. |
| --- | --- |

c)

apgrauzti graudi. Pie šīs grupas pieder arī graudi ar kukaiņu veidotām ejām tajos.

| d) | Graudi ar nedzīvu dīgli, raibi graudi, ar fusariozi inficēti graudi
  graudi ar nedzīvu dīgli ir tie, kuru apvalka krāsa ir no brūnas līdz melni brūnai, bet kuru dīglis ir parastas krāsas un nedīgst. Mīkstajiem kviešiem graudus ar nedzīvu dīgli neņem vērā, ja to nav vairāk par 8 %.
  Cietajiem kviešiem:






  — | graudus, kuru krāsa, izņemot dīgļa krāsu, ir mainījusies uz brūnu vai melni brūnu, uzskata par raibiem graudiem, |
| --- | --- | --- |

d)

Graudi ar nedzīvu dīgli, raibi graudi, ar fusariozi inficēti graudi

graudi ar nedzīvu dīgli ir tie, kuru apvalka krāsa ir no brūnas līdz melni brūnai, bet kuru dīglis ir parastas krāsas un nedīgst. Mīkstajiem kviešiem graudus ar nedzīvu dīgli neņem vērā, ja to nav vairāk par 8 %.

Cietajiem kviešiem:

—

graudus, kuru krāsa, izņemot dīgļa krāsu, ir mainījusies uz brūnu vai melni brūnu, uzskata par raibiem graudiem,

| — | ar fusariozi inficēti graudi ir graudi, kuru augļapvalkā ir Fusarium ģints sēnīšu micēlijs; šādi graudi izskatās nedaudz sažuvuši, sačokurojušies, un uz tiem ir izkaisīti sārti vai balti izkliedēti plankumi ar neskaidru robežlīniju. |
| --- | --- |

—

ar fusariozi inficēti graudi ir graudi, kuru augļapvalkā ir Fusarium ģints sēnīšu micēlijs; šādi graudi izskatās nedaudz sažuvuši, sačokurojušies, un uz tiem ir izkaisīti sārti vai balti izkliedēti plankumi ar neskaidru robežlīniju.

| e) | Graudi, kas pārkarsēti kaltēšanas laikā, ir tie, kam manāmas ārēja apdeguma pazīmes, bet kas nav bojāti. |
| --- | --- |

e)

Graudi, kas pārkarsēti kaltēšanas laikā, ir tie, kam manāmas ārēja apdeguma pazīmes, bet kas nav bojāti.

1.3.   Sadīguši graudi

Sadīguši graudi ir tie, kuru saknīte vai dīgļpumpurs ir skaidri saskatāms ar neapbruņotu aci. Tomēr, novērtējot sadīgušo graudu daudzumu paraugā, jāņem vērā parauga kopskats. Dažiem labības veidiem, piemēram cietajiem kviešiem, dīglis ir izspiedies uz āru un, graudus sakratot, paveras dīgļapvalks. Šie graudi atgādina sadīgušus graudus, taču tos nedrīkst iekļaut šajā grupā. Sadīguši graudi ir tikai tie, ar kuru dīgli ir notikušas acīm redzamas pārmaiņas, kas ļauj viegli atšķirt sadīgušus graudus no parastiem graudiem.

1.4.   Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz)

| a) | Svešas izcelsmes sēklas
  “Svešas izcelsmes sēklas” ir kultivētu vai nekultivētu to augu sēklas, kas nav labība. Tās ietver sēklas, kuras nav vērts izlasīt, sēklas, kas der lopbarībai, un kaitīgas sēklas.
  “Kaitīgas sēklas” nozīmē sēklas, kas ir toksiskas cilvēkam un dzīvniekiem, sēklas, kas kavē vai sarežģī labības attīrīšanu un malšanu, un sēklas, kas ietekmē labības pārstrādes produktu kvalitāti. |
| --- | --- |

a)

“Svešas izcelsmes sēklas” ir kultivētu vai nekultivētu to augu sēklas, kas nav labība. Tās ietver sēklas, kuras nav vērts izlasīt, sēklas, kas der lopbarībai, un kaitīgas sēklas.

“Kaitīgas sēklas” nozīmē sēklas, kas ir toksiskas cilvēkam un dzīvniekiem, sēklas, kas kavē vai sarežģī labības attīrīšanu un malšanu, un sēklas, kas ietekmē labības pārstrādes produktu kvalitāti.

| b) | Bojāti graudi
  “Bojāti graudi” ir tie, kas padarīti nederīgi pārtikai, un attiecībā uz lopbarības graudiem – nederīgi izbarošanai lopiem pūšanas, miltrasas un bakteriālu vai citu iemeslu dēļ.
  Bojāti graudi ir arī tādi graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā. Šie “pārkarsētie” vai “melnplaukas” graudi ir pilnībā nobrieduši graudi, kuru apvalka krāsa ir no pelēkbrūnas līdz melnai, bet kodola krāsa šķērsgriezumā – no dzeltenpelēkas līdz melni brūnai.
  Graudus, kas cietuši no kviešu vārpu pangoda, uzskata par bojātiem graudiem tikai tad, ja vairāk nekā puse no grauda virsmas sekundāra kriptogamiska bojājuma rezultātā ir iekrāsojusies no pelēkas līdz melnai. Ja krāsas maiņa skārusi mazāk nekā pusi grauda virsmas, tos klasificē kā kaitēkļu bojātus graudus. |
| --- | --- |

b)

“Bojāti graudi” ir tie, kas padarīti nederīgi pārtikai, un attiecībā uz lopbarības graudiem – nederīgi izbarošanai lopiem pūšanas, miltrasas un bakteriālu vai citu iemeslu dēļ.

Bojāti graudi ir arī tādi graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā. Šie “pārkarsētie” vai “melnplaukas” graudi ir pilnībā nobrieduši graudi, kuru apvalka krāsa ir no pelēkbrūnas līdz melnai, bet kodola krāsa šķērsgriezumā – no dzeltenpelēkas līdz melni brūnai.

Graudus, kas cietuši no kviešu vārpu pangoda, uzskata par bojātiem graudiem tikai tad, ja vairāk nekā puse no grauda virsmas sekundāra kriptogamiska bojājuma rezultātā ir iekrāsojusies no pelēkas līdz melnai. Ja krāsas maiņa skārusi mazāk nekā pusi grauda virsmas, tos klasificē kā kaitēkļu bojātus graudus.

| c) | Svešas izcelsmes sastāvdaļas
  Tās labības parauga sastāvdaļas, kas paliek sietā ar 3,5 mm lieliem caurumiem (izņemot citu labību graudus un sevišķi lielus labības pamatveidu graudus), un tās, ko var izsijāt caur sietu ar 1,0 mm lieliem caurumiem, uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Svešas izcelsmes sastāvdaļas ir arī akmentiņi, smilts, salmu daļiņas un citi paraugā esoši piemaisījumi, ko var izsijāt caur sietu ar 3,5 mm lieliem caurumiem un kas paliek sietā ar 1,0 mm lieliem caurumiem.
  Šī definīcija neattiecas uz kukurūzu. Attiecībā uz kukurūzu, papildus pirmajā daļā minētajam, par svešas izcelsmes sastāvdaļām uzskata arī visas tās paraugā esošās sastāvdaļas, ko var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem caurumiem. |
| --- | --- |

c)

Tās labības parauga sastāvdaļas, kas paliek sietā ar 3,5 mm lieliem caurumiem (izņemot citu labību graudus un sevišķi lielus labības pamatveidu graudus), un tās, ko var izsijāt caur sietu ar 1,0 mm lieliem caurumiem, uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Svešas izcelsmes sastāvdaļas ir arī akmentiņi, smilts, salmu daļiņas un citi paraugā esoši piemaisījumi, ko var izsijāt caur sietu ar 3,5 mm lieliem caurumiem un kas paliek sietā ar 1,0 mm lieliem caurumiem.

Šī definīcija neattiecas uz kukurūzu. Attiecībā uz kukurūzu, papildus pirmajā daļā minētajam, par svešas izcelsmes sastāvdaļām uzskata arī visas tās paraugā esošās sastāvdaļas, ko var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem caurumiem.

| d) | Pelavas (kukurūzai: vālīšu fragmenti) |
| --- | --- |

d)

Pelavas (kukurūzai: vālīšu fragmenti)

| e) | Melnie graudi |
| --- | --- |

e)

Melnie graudi

| f) | Puvuši graudi |
| --- | --- |

f)

Puvuši graudi

| g) | Beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas |
| --- | --- |

g)

Beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas

1.5.   Dzīvi kaitēkļi

1.6.   Plankumaini graudi, kam zudis to stiklveida aspekts (mitadiné vai plankumainība)

Cieto kviešu mitadiné graudi ir graudi, kuru kodolu nevar uzskatīt par viendabīgas stiklveida struktūras.

2.   ĪPAŠIE FAKTORI, KAS JĀŅEM VĒRĀ ATTIECĪBĀ UZ KATRU LABĪBAS VEIDU, LAI DEFINĒTU PIEMAISĪJUMUS

2.1.   Cietie kvieši

Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar nedzīvu dīgli, ar fusariozi inficētos raibos graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus.

Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas.

2.2.   Mīkstie kvieši

Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar nedzīvu dīgli un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus.

Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas.

2.3.   Mieži

Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus.

Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas.

2.4.   Kukurūza

Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus.

Attiecībā uz kukurūzu par svešas izcelsmes sastāvdaļām uzskata visas tās paraugā esošās sastāvdaļas, ko var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem caurumiem.

Visas svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas uzskata par dažādiem piemaisījumiem.

2.5.   Sorgo

Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus.

Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas.

---

III PIELIKUMS

STANDARTMETODE, LAI NOTEIKTU SASTĀVDAĻAS, KAS NEPIEDER PIE NEVAINOJAMAS KVALITĀTES LABĪBAS PAMATVEIDIEM

| 1. | Mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem un miežiem vidēji 250 g smagu paraugu izsijā caur diviem sietiem, caur katru sietu sijājot 30 sekundes, no kuriem viens ir ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, bet otrs – ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem.
  Lai nodrošinātu vienlaidus sijāšanu, ieteicams izmantot automātisku sijāšanas ierīci, piemēram, vibrējošu galdu, kam piestiprināti sieti.
  Sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, un sastāvdaļas, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, nosver kopā un uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Ja sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm gareniem caurumiem, ietver tādas daļas, kas pieder pie “citas labības” grupas, vai sevišķi lielus labības pamatveidu graudus, tad šīs daļas vai graudus ievieto atpakaļ izsijātajā paraugā. Sijāšanas gaitā rūpīgi jāseko, vai sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem nav manāmi dzīvi kaitēkļi.
  No izsijātā parauga ar separatoru ņem 50 līdz 100 g paraugu. Šis daļas paraugs jānosver.
  Daļas paraugu izlīdzina uz galda un ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem šķeltos graudus, citu labību, sadīgušos graudus, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, graudus ar nedzīvu dīgli, raibos graudus, svešas izcelsmes sēklas, melnos graudus, bojātos graudus, puvušos graudus, pelavas un dzīvus kaitēkļus, kā arī beigtus kukaiņus.
  Ja daļas paraugā ir graudi vēl aizvien graudu apvalkos, tad tie jāattīra ar rokām, un šādi iegūtos apvalkus uzskata par pelavām. Akmentiņus, smilti un salmu gabaliņus uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām.
  Daļas paraugu pusminūti sijā sietā ar 2,0 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz mīkstajiem kviešiem, 1,9 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz cietajiem kviešiem, 2,2 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz miežiem. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķeltiem graudiem. Sala bojātie graudi un nenogatavojušies zaļie graudi pieder pie “sažuvušo graudu” grupas. |
| --- | --- |

1.

Mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem un miežiem vidēji 250 g smagu paraugu izsijā caur diviem sietiem, caur katru sietu sijājot 30 sekundes, no kuriem viens ir ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, bet otrs – ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem.

Lai nodrošinātu vienlaidus sijāšanu, ieteicams izmantot automātisku sijāšanas ierīci, piemēram, vibrējošu galdu, kam piestiprināti sieti.

Sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, un sastāvdaļas, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, nosver kopā un uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Ja sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm gareniem caurumiem, ietver tādas daļas, kas pieder pie “citas labības” grupas, vai sevišķi lielus labības pamatveidu graudus, tad šīs daļas vai graudus ievieto atpakaļ izsijātajā paraugā. Sijāšanas gaitā rūpīgi jāseko, vai sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem nav manāmi dzīvi kaitēkļi.

No izsijātā parauga ar separatoru ņem 50 līdz 100 g paraugu. Šis daļas paraugs jānosver.

Daļas paraugu izlīdzina uz galda un ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem šķeltos graudus, citu labību, sadīgušos graudus, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, graudus ar nedzīvu dīgli, raibos graudus, svešas izcelsmes sēklas, melnos graudus, bojātos graudus, puvušos graudus, pelavas un dzīvus kaitēkļus, kā arī beigtus kukaiņus.

Ja daļas paraugā ir graudi vēl aizvien graudu apvalkos, tad tie jāattīra ar rokām, un šādi iegūtos apvalkus uzskata par pelavām. Akmentiņus, smilti un salmu gabaliņus uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām.

Daļas paraugu pusminūti sijā sietā ar 2,0 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz mīkstajiem kviešiem, 1,9 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz cietajiem kviešiem, 2,2 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz miežiem. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķeltiem graudiem. Sala bojātie graudi un nenogatavojušies zaļie graudi pieder pie “sažuvušo graudu” grupas.

| 2. | Vidēji 500 g smagu kukurūzas paraugu un vidēji 250 g smagu sorgo paraugu pusminūti sijā sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem. Pārbauda, vai paraugā nav dzīvu kaitēkļu un beigtu kukaiņu.
  Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem no sastāvdaļām, kas palikušas sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, akmentiņus, smilti, salmu gabaliņus un citas svešas izcelsmes sastāvdaļas.
  Pievieno šādi iegūtās svešas izcelsmes sastāvdaļas tām, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, un visu kopā nosver.
  No izsijātā parauga ar separatoru sagatavo daļas paraugu 100 g līdz 200 g – kukurūzai vai 25 g līdz 50 g – sorgo. Nosver šo daļas paraugu. Izlīdzina to plānā kārtiņā uz galda. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem citu labību, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, sadīgušos graudus, svešas izcelsmes sēklas, bojātos graudus, pelavas, dzīvus kaitēkļus un beigtus kukaiņus.
  Tad šo daļas paraugu izsijā caur sietu ar 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz kukurūzu – un caur sietu ar 1,8 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz sorgo. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķeltiem graudiem. |
| --- | --- |

2.

Vidēji 500 g smagu kukurūzas paraugu un vidēji 250 g smagu sorgo paraugu pusminūti sijā sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem. Pārbauda, vai paraugā nav dzīvu kaitēkļu un beigtu kukaiņu.

Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem no sastāvdaļām, kas palikušas sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, akmentiņus, smilti, salmu gabaliņus un citas svešas izcelsmes sastāvdaļas.

Pievieno šādi iegūtās svešas izcelsmes sastāvdaļas tām, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, un visu kopā nosver.

No izsijātā parauga ar separatoru sagatavo daļas paraugu 100 g līdz 200 g – kukurūzai vai 25 g līdz 50 g – sorgo. Nosver šo daļas paraugu. Izlīdzina to plānā kārtiņā uz galda. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem citu labību, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, sadīgušos graudus, svešas izcelsmes sēklas, bojātos graudus, pelavas, dzīvus kaitēkļus un beigtus kukaiņus.

Tad šo daļas paraugu izsijā caur sietu ar 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz kukurūzu – un caur sietu ar 1,8 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz sorgo. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķeltiem graudiem.

| 3. | Sastāvdaļu grupas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem un kas noteiktas saskaņā ar 1. un 2. punktā minētajām metodēm, jāsver ļoti rūpīgi ar precizitāti līdz 0,01 g un jāaprēķina procentuāli no vidējā parauga. Datus analīzes slēdzienā raksta ar precizitāti līdz 0,1 %. Jāpārbauda dzīvu kaitēkļu esamība.
  Parasti katram paraugam jāveic divas analīzes. Tās nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 10 % attiecībā uz iepriekš minēto sastāvdaļu kopējo daudzumu. |
| --- | --- |

3.

Sastāvdaļu grupas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem un kas noteiktas saskaņā ar 1. un 2. punktā minētajām metodēm, jāsver ļoti rūpīgi ar precizitāti līdz 0,01 g un jāaprēķina procentuāli no vidējā parauga. Datus analīzes slēdzienā raksta ar precizitāti līdz 0,1 %. Jāpārbauda dzīvu kaitēkļu esamība.

Parasti katram paraugam jāveic divas analīzes. Tās nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 10 % attiecībā uz iepriekš minēto sastāvdaļu kopējo daudzumu.

| 4. | Aparatūra, kas jāizmanto 1., 2. un 3. punktā minēto darbību veikšanai, ir šāda:






  a) | paraugu separators, piemēram, koniska vai gropēta ierīce; |
| --- | --- | --- |

4.

Aparatūra, kas jāizmanto 1., 2. un 3. punktā minēto darbību veikšanai, ir šāda:

a)

paraugu separators, piemēram, koniska vai gropēta ierīce;

| b) | precīzijas vai pārbaudes svari; |
| --- | --- |

b)

precīzijas vai pārbaudes svari;

| c) | sieti ar 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm un 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem un sieti ar 1,8 mm un 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem. Sieti var būt piestiprināti pie vibrējoša galda. |
| --- | --- |

c)

sieti ar 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm un 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem un sieti ar 1,8 mm un 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem. Sieti var būt piestiprināti pie vibrējoša galda.

---

IV PIELIKUMS

STANDARTMETODE MITRUMA SATURA NOTEIKŠANAI

1.   Princips

Produktu kaltē 130 līdz 133 °C temperatūrā normālā atmosfēras spiedienā daļiņu lielumam piemērotu laika posmu.

2.   Piemērošanas joma

Šī kaltēšanas metode attiecas uz labību, kas sasmalcināta tiktāl, ka vismaz 50 % daļiņu var izsijāt caur sietu ar 0,5 mm lieliem apaļiem caurumiem un ka ne vairāk kā 10 % daļiņu paliek sietā ar 1,0 mm lieliem apaļiem caurumiem. Šo metodi piemēro arī miltiem.

3.   Aparatūra

Precīzijas svari

Smalcinātājs, kas izgatavots no mitrumu neabsorbējoša materiāla, ir viegli tīrāms, nodrošina ātru un vienmērīgu smalcināšanu, pārmērīgi nesakarstot, līdz minimumam samazina saskari ar gaisu ārpusē un atbilst 2. punktā minētajām prasībām (piemēram, noņemams smalcināšanas elements).

Nerūsoša metāla vai stikla uztvērējs, kas aprīkots ar pietiekami cieši piegulošu vāku; uz darba virsmas viena kvadrātcentimetra var izlīdzināt 0,3 g analizējamā parauga.

Elektriska izotermiska karsēšanas kamera, kas noregulēta uz 130–133 °C temperatūru (1) un kas aprīkota ar piemērotu ventilāciju (2).

Desikators ar biezu, caurumotu porcelāna, ja nav metāla, pamatni un piemērotu desikantu.

4.   Procedūra

Kaltēšana

Iepriekš nosvērtā uztvērējā ar precizitāti līdz 1 mg iesver nedaudz vairāk kā 5 g sasmalcinātas sīkgraudu labības vai 8 g sasmalcinātas kukurūzas. Uztvērēju ievieto karsēšanas kamerā, kas sakarsēta līdz 130–133 °C temperatūrai. Tas jāveic cik vien ātri iespējams, lai novērstu pārāk lielu temperatūras samazināšanos. Sīkgraudu labību kaltē divas stundas un kukurūzu – četras stundas, skaitot no brīža, kad temperatūra karsēšanas kamerā atkal sasniegusi 130–133 °C. Izņem uztvērēju no karsēšanas kameras, ātri uzliek vāku, ļauj 30 līdz 45 minūtes atdzist desikatorā un nosver (ar precizitāti līdz 1 mg).

5.   Aprēķina metode un formulas

| E | = | analizējamā parauga sākotnējā masa gramos |
| --- | --- | --- |
| M | = | analizējamā parauga masa gramos pēc parauga sagatavošanas |
| M′ | = | analizējamā parauga masa gramos pēc sasmalcināšanas |
| m | = | izkaltētā analizējamā parauga masa gramos |

E

=

analizējamā parauga sākotnējā masa gramos

M

=

analizējamā parauga masa gramos pēc parauga sagatavošanas

M′

=

analizējamā parauga masa gramos pēc sasmalcināšanas

m

=

izkaltētā analizējamā parauga masa gramos

Mitruma saturs, izteikts procentos no produkta daudzuma, ir vienāds ar:

| — | bez iepriekšējas parauga sagatavošanas (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

bez iepriekšējas parauga sagatavošanas (E – m) × 100/E,

| — | ar iepriekšēju parauga sagatavošanu ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

ar iepriekšēju parauga sagatavošanu ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Analīzes jāatkārto vismaz divas reizes.

6.   Atkārtošana

Atšķirība starp vērtībām, kas iegūtas divās vienlaicīgi vai ar niecīgu laika atstarpi veiktās analīzēs, ko veicis viens un tas pats laborants, nepārsniedz 0,15 g mitruma uz 100 g parauga. Ja tas pārsniedz, analīzes jāatkārto.

---

(1)  Gaisa temperatūra karsēšanas kameras iekšienē.

(2)  Karsētspējai vajadzētu būt tādai, lai tad, kad iekārta ir noregulēta uz 130 līdz 133 °C temperatūru un tajā vienlaicīgai kaltēšanai ievieto maksimālo skaitu analizējamo paraugu, šo temperatūru varētu atkal sasniegt ātrāk nekā 45 minūtēs. Ventilācijai jābūt tādai, lai, divas stundas kaltējot sīkgraudu labību (mīkstos kviešus, cietos kviešus, miežus un sorgo) un četras stundas kaltējot kukurūzu, maksimāla karsēšanas kameras piepildījuma gadījumā ar visiem analizējamiem putraimu vai, attiecīgi, kukurūzas paraugiem iegūtie rezultāti no rezultātiem, kas iegūti, trīs stundas kaltējot sīkgraudu labību un piecas stundas kaltējot kukurūzu, atšķirtos mazāk nekā par 0,15 %.

---

V PIELIKUMS

METODE, LAI NOTEIKTU NO MĪKSTAJIEM KVIEŠIEM GATAVOTAS MĪKLAS LIPĪGUMA PAKĀPI UN DERĪGUMU AUTOMATIZĒTAI APSTRĀDEI

1.   Nosaukums

Kviešu miltu kontrolcepšanas metode.

2.   Piemērošanas joma

Metodi piemēro rauga maizes ražošanai paredzētu kviešu miltu eksperimentāliem malumiem.

3.   Princips

Īpašā maisītājā pagatavo mīklu no miltiem, ūdens, rauga, sāls un saharozes. Pēc tam, kad mīklu sadala vienādos ieapaļos gabalos, 30 minūtes ļauj tiem uzrūgt; mīklu formē, novieto uz plātīm un pēc noteikta laika cep. Apstrādes laikā novēro mīklas īpašības. Kukuļus novērtē pēc to tilpuma un augstuma.

4.   Sastāvdaļas

4.1   Raugs

Aktīvs Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck tipa sausais raugs vai cits produkts ar tādām pašām īpašībām.

4.2.   Ūdensvada ūdens

4.3.   Cukura, sāls un askorbīnskābes šķīdums

800 ± 5 g ūdens izšķīdina 30 ± 0,5 g nātrija hlorīda (tirdzniecības kvalitātes), 30 ± 0,5 g saharozes (tirdzniecības kvalitātes) un 0,040 ± 0,001 g askorbīnskābes. Katru dienu gatavo svaigu šķīdumu.

4.4.   Cukura šķīdums

95 ± 1 g ūdens izšķīdina 5 ± 0,1 g saharozes (tirdzniecības kvalitātes). Katru dienu gatavo svaigu šķīdumu.

4.5.   Enzīmaktīvi iesala milti

Tirdzniecības kvalitātes produkts.

5.   Ierīces un aparatūra

5.1.   Ceptuves telpa

Kontrolējama tā, lai tajā varētu pastāvīgi uzturēt 22 līdz 25 °C temperatūru.

5.2.   Ledusskapis

4 ± 2 °C temperatūras uzturēšanai.

5.3.   Svari

Svari ar svērtspēju līdz 2 kg un precizitāti līdz 2 g.

5.4.   Svari

Svari ar svērtspēju līdz 0,5 kg un precizitāti līdz 0,1 g.

5.5.   Analītiskie svari

Ar precizitāti 0,1 × 10–3 g.

5.6.   Maisītājs

Maisītājs Stephan UMTA 10, maisošā elementa modelis Detmold (Stephan Soehne GmbH) vai cita ierīce ar tādiem pašiem raksturlielumiem.

5.7.   Kontroles telpa

Kontrolējama tā, lai tajā varētu pastāvīgi uzturēt 30 ± 1 °C temperatūru.

5.8.   Vaļējas plastmasas kastes

Izgatavotas no polimetilmetakrilāta (Plexiglas, Perspex). Iekšējie izmēri: 25 × 25 cm, augstums 15 cm, sieniņu biezums 0,5 ± 0,05 cm.

5.9.   Kvadrātveida plastmasas paliktņi

Izgatavoti no polimetilmetakrilāta (Plexiglas, Perspex). Vismaz 30 × 30 cm, biezums 0,5 ± 0,05 cm.

5.10.   Formēšanas ierīce

Brabendera homogenizētājs (Brabender OHG) vai cita līdzīga ierīce ar tādiem pašiem raksturlielumiem.

6.   Paraugu ņemšana

Saskaņā ar SLĶA standartu Nr. 101.

7.   Procedūra

7.1.   Ūdens uzsūktspējas noteikšana

Nosaka ūdens absorbciju saskaņā ar SLĶA standartu Nr. 115/1.

7.2.   Iesala miltu pievienošanas nepieciešamības noteikšana

Nosaka miltu “krišanas skaitli” saskaņā ar ISO 3093:1982. Ja “krišanas skaitlis” ir lielāks par 250, nosaka iesala miltu daudzumu, ko vajadzīgs pievienot, lai “krišanas skaitlis” būtu robežās no 200 līdz 250, šim nolūkam izmantojot miltu maisījumu porcijas, kam pievienots arvien lielāks daudzums iesala miltu (4.5. punkts). Ja “krišanas skaitlis” ir mazāks par 250, iesala miltus pievienot nav vajadzīgs.

7.3.   Aktīvā sausā rauga aktivēšana

Panāk, lai cukura šķīduma (4.4. punkts) temperatūra būtu 35 ± 1 °C. Pievieno vienu (svara) daļu aktīvā sausā rauga četrām (svara) daļām šā cukura šķīduma. Nemaisa. Vajadzības gadījumā saskalo.

Ļauj nostāvēties 10 ± 1 minūti, tad izmaisa, līdz iegūst homogēnu suspensiju. Iegūto suspensiju izlieto 10 minūšu laikā.

7.4.   Miltu un mīklas šķidruma temperatūras pielāgošana

Miltu un ūdens temperatūrai jābūt tādai, lai pēc to sajaukšanas iegūtās mīklas temperatūra būtu 27 ± 1 °C.

7.5.   Mīklas sastāvs

Ar precizitāti līdz 2 g nosver 10 y/3 g miltu, svēršanā neņemot vērā mitruma saturu (atbilstoši 1 kg miltu ar 14 % mitruma saturu), kur “y” ir miltu daudzums, ko izmanto farinogrāfa testā (sk. SLĶA standarta Nr. 115/1). Ar precizitāti līdz 0,2 g nosver tik daudz iesala miltu, cik vajadzīgs, lai “krišanas skaitlis” būtu robežās no 200 līdz 250 sekundēm (7.2. punkts).

Nosver 430 ± 5 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma (4.3. punkts) un pievieno ūdeni tā, lai kopējā masa būtu (x – 9) 10 y/3 g (10.2. punkts), kur “x” ir ūdens daudzums, ko izmanto farinogrāfa testā (sk. SLĶA standartu Nr. 115/1). Šī kopējā masa, kas parasti ir robežās no 450 līdz 650 g, jāsasniedz ar precizitāti līdz 1,5 g.

Nosver 90 ± 1 g rauga suspensijas (7.3. punkts).

Nosaka mīklas kopējo masu (P), kas ir miltu, cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma un ūdens, rauga suspensijas un iesala miltu masu summa.

7.6.   Maisīšana

Pirms maisīšanas ar pietiekamu daudzumu vienmērīgas temperatūras ūdens jāpanāk, ka maisītāja temperatūra ir 27 ± 1 °C.

Ievieto mīklas šķidrās sastāvdaļas maisītājā un virsū uzber miltus un iesala miltus.

Iedarbina maisītāju (1. ātrums, 1 400 apgr./min) un ļauj tam darboties 60 sekundes. Divdesmit sekundes pēc maisīšanas sākuma divreiz apgriež maisīšanas trauka vākam piestiprināto skrāpi.

Izmēra mīklas temperatūru. Ja temperatūra nav robežās no 26 līdz 28 °C, mīklu izņem un pēc sastāvdaļu temperatūras pielāgošanas iejauc jaunu mīklu.

Atzīmē mīklas īpašības, izmantojot šādus terminus:

| — | nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei vai |
| --- | --- |

—

nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei vai

| — | lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei. |
| --- | --- |

—

lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei.

Lai mīklu uzskatītu par “nelīpošu un piemērotu automatizētai apstrādei”, tai maisīšanas beigās būtu jāveido viendabīga masa, kas praktiski nelīp pie maisīšanas trauka sieniņām un nevērpjas ap maisīšanas elementu. Vajadzētu būt iespējamam mīklu izņemt no maisīšanas trauka ar roku, turklāt ar vienu rokas kustību un bez ievērojamiem mīklas zudumiem.

7.7.   Dalīšana un apaļošana

Ar precizitāti līdz 2 g nosver trīs gabalus mīklas pēc šādas formulas:

p = 0,25 P, kur:

| p | = | viena sadalītās mīklas gabala masa |
| --- | --- | --- |
| P | = | mīklas kopējā masa |

p

=

viena sadalītās mīklas gabala masa

P

=

mīklas kopējā masa

Nekavējoties veic gabalu apaļošanu, uz 15 sekundēm ievietojot tos formēšanas ierīcē (5.10. punkts), un uz 30 ± 2 minūtēm novieto tos kontroles telpā (5.7. punkts) uz kvadrātveida plastmasas paliktņiem (5.9. punkts), ko pārsedz ar apvērstām plastmasas kastēm (5.8. punkts).

Gabalus nepārkaisa ar miltiem.

7.8.   Formēšana

Uz plastmasas paliktņiem esošos un ar apvērstām kastēm pārsegtos mīklas gabalus atkārtoti ievieto formēšanas ierīcē (5.10. punkts) un katru gabalu apaļo 15 sekundes. Pārklājumu no mīklas gabala nenoņem ātrāk kā tikai tieši pirms apaļošanas. Atkal atzīmē mīklas īpašības, izmantojot kādu no šiem terminiem:

| — | nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei vai |
| --- | --- |

—

nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei vai

| — | lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei. |
| --- | --- |

—

lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei.

Lai mīklu uzskatītu par “nelīpošu un piemērotu automatizētai apstrādei”, tai tikpat kā nemaz vai nemaz nebūtu jālīp pie ierīces sieniņām un aparāta darbības laikā tai būtu brīvi jārotē ap sevi, veidojot regulāras formas lodi. Pēc darbības beigām, paceļot ierīces vāku, mīklai nebūtu jālīp pie mīklas formēšanas ierīces trauka sieniņām.

8.   Analīzes slēdziens

Analīzes slēdzienā būtu jāietver:

| — | mīklas apstrādes īpašības maisīšanas beigās un formēšanas laikā, |
| --- | --- |

—

mīklas apstrādes īpašības maisīšanas beigās un formēšanas laikā,

| — | miltu “krišanas skaitlis”, ja nav pievienoti iesala milti, |
| --- | --- |

—

miltu “krišanas skaitlis”, ja nav pievienoti iesala milti,

| — | visas novērotās novirzes no normas. |
| --- | --- |

—

visas novērotās novirzes no normas.

Turklāt tam būtu jāietver:

| — | pielietotā metode, |
| --- | --- |

—

pielietotā metode,

| — | visas ziņas, kas vajadzīgas parauga identificēšanai. |
| --- | --- |

—

visas ziņas, kas vajadzīgas parauga identificēšanai.

9.   Vispārīgi norādījumi

9.1.   Formula, pēc kuras aprēķina mīklas šķidruma daudzumu, ir pamatota uz šādiem apsvērumiem:

| | Pievienojot x ml ūdens 300 gramiem miltu ar 14 % mitruma saturu, iegūst vajadzīgo konsistenci. Tā kā kontrolcepšanai izmanto 1 kg miltu ar 14 % mitruma saturu, kur x attiecas uz 300 g miltu, tad attiecībā uz kontrolcepšanu x dala ar trīs un reizina ar 10 g ūdens, tātad 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Pievienojot x ml ūdens 300 gramiem miltu ar 14 % mitruma saturu, iegūst vajadzīgo konsistenci. Tā kā kontrolcepšanai izmanto 1 kg miltu ar 14 % mitruma saturu, kur x attiecas uz 300 g miltu, tad attiecībā uz kontrolcepšanu x dala ar trīs un reizina ar 10 g ūdens, tātad 10 x/3 g.

| | 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma sastāvā ir 15 g sāls un 15 g cukura. Šie 430 g šķīduma ietilpst mīklas šķidrumā. Tad, lai pievienotu mīklai 10 x/3 g ūdens, ir jāpievieno (10 x/3 + 30) g mīklas šķidruma, kas sastāv no 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma un papildu ūdens daudzuma. |
| --- | --- |

430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma sastāvā ir 15 g sāls un 15 g cukura. Šie 430 g šķīduma ietilpst mīklas šķidrumā. Tad, lai pievienotu mīklai 10 x/3 g ūdens, ir jāpievieno (10 x/3 + 30) g mīklas šķidruma, kas sastāv no 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma un papildu ūdens daudzuma.

| | Kaut arī daļu ūdens, kas tika pievienots rauga suspensijā, absorbē raugs, šajā suspensijā ir arī “brīvais” ūdens. Ir patvaļīgi pieņemts, ka 90 g rauga suspensijas ir 60 g “brīvā” ūdens. Šo 60 g “brīvā” ūdens dēļ rauga suspensijā ir jākoriģē mīklas šķidruma daudzums, tātad mīklai beigās jāpievieno 10 x/3 plus 30 mīnus 60 g. To var pārveidot šādi: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, kas ir 7.5 iedaļā minētā formula. Ja, piemēram, ūdens pievienojuma daudzumu x ar farinogrāfa testu, nosaka 165 ml, tad šī vērtība jāievieto formulā, tātad 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīdumam jāpievieno tik daudz ūdens, lai kopējā masa būtu:
  (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Kaut arī daļu ūdens, kas tika pievienots rauga suspensijā, absorbē raugs, šajā suspensijā ir arī “brīvais” ūdens. Ir patvaļīgi pieņemts, ka 90 g rauga suspensijas ir 60 g “brīvā” ūdens. Šo 60 g “brīvā” ūdens dēļ rauga suspensijā ir jākoriģē mīklas šķidruma daudzums, tātad mīklai beigās jāpievieno 10 x/3 plus 30 mīnus 60 g. To var pārveidot šādi: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, kas ir 7.5 iedaļā minētā formula. Ja, piemēram, ūdens pievienojuma daudzumu x ar farinogrāfa testu, nosaka 165 ml, tad šī vērtība jāievieto formulā, tātad 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīdumam jāpievieno tik daudz ūdens, lai kopējā masa būtu:

(165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g.

9.2.   Šī metode nav tieši piemērojama kviešiem. Kārtība, kas jāievēro, nosakot kviešu cepšanas īpašības, ir šāda:

| | Attīra kviešus un nosaka attīrīto kviešu mitruma saturu. Ja mitruma saturs ir robežās no 15,0 % līdz 16,0 %, to kviešiem nemaina. Ja mitruma saturs ir ārpus minētajām robežām, vismaz trīs stundas pirms malšanas to koriģē līdz 15,5 ± 0,5 % mitruma saturam. |
| --- | --- |

Attīra kviešus un nosaka attīrīto kviešu mitruma saturu. Ja mitruma saturs ir robežās no 15,0 % līdz 16,0 %, to kviešiem nemaina. Ja mitruma saturs ir ārpus minētajām robežām, vismaz trīs stundas pirms malšanas to koriģē līdz 15,5 ± 0,5 % mitruma saturam.

| | Kviešus samaļ miltos, izmantojot Būlera laboratorijas dzirnavas MLU 202 vai Brabender Quadrumat Senior dzirnavas vai līdzīgu aparatūru ar tādiem pašiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

Kviešus samaļ miltos, izmantojot Būlera laboratorijas dzirnavas MLU 202 vai Brabender Quadrumat Senior dzirnavas vai līdzīgu aparatūru ar tādiem pašiem raksturlielumiem.

| | Izvēlas malšanas režīmu, kas rada vismaz 72 % miltu ekstrakciju, kur pelnu saturs ir no 0,50 līdz 0,60 % sausnas. |
| --- | --- |

Izvēlas malšanas režīmu, kas rada vismaz 72 % miltu ekstrakciju, kur pelnu saturs ir no 0,50 līdz 0,60 % sausnas.

| | Nosaka pelnu saturu miltos saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1501/95 (OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp.) II pielikumu un mitruma saturu saskaņā ar šo regulu. Aprēķina ekstrakcijas pakāpi, izmantojot šādu vienādību:
  E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %
  kur:







  E | = | ekstrakcijas pakāpe |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | miltu mitrums |
| w | = | kviešu mitruma saturs |
| F | = | miltu masa, kas iegūta, ja mitruma saturs ir f |
| W | = | samalto kviešu masa, ja mitruma saturs ir w |

Nosaka pelnu saturu miltos saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1501/95 (OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp.) II pielikumu un mitruma saturu saskaņā ar šo regulu. Aprēķina ekstrakcijas pakāpi, izmantojot šādu vienādību:

E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %

kur:

E

=

ekstrakcijas pakāpe

f

=

miltu mitrums

w

=

kviešu mitruma saturs

F

=

miltu masa, kas iegūta, ja mitruma saturs ir f

W

=

samalto kviešu masa, ja mitruma saturs ir w

Piezīme. Informācija par izmantojamām sastāvdaļām un aparatūru ir publicēta Graudu, miltu un maizes institūta Nīderlandē (Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Netherlands) 1977. gada 31. marta Dokumentā T/77.300.

---

VI PIELIKUMS

Stiklveida aspekta zuduma pakāpes noteikšana

1.   Princips

Lai noteiktu to graudu procentuālo daudzumu, kas pilnīgi vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu, izmanto tikai daļu parauga. Graudus pārgriež ar Pola graudu smalcinātāju vai ar tam pielīdzināmu instrumentu.

2.   Ierīces un aparatūra

| — | Pola graudu smalcinātājs vai tam pielīdzināms instruments, |
| --- | --- |

—

Pola graudu smalcinātājs vai tam pielīdzināms instruments,

| — | knaiblītes, skalpelis, |
| --- | --- |

—

knaiblītes, skalpelis,

| — | paplāte vai bļoda. |
| --- | --- |

—

paplāte vai bļoda.

3.   Procedūra

| a) | Noteikšanu veic 100 g paraugam pēc tam, kad atdalītas visas sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem. |
| --- | --- |

a)

Noteikšanu veic 100 g paraugam pēc tam, kad atdalītas visas sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem.

| b) | Paraugu vienmērīgi izlīdzina uz paplātes. |
| --- | --- |

b)

Paraugu vienmērīgi izlīdzina uz paplātes.

| c) | Paplāti ievieto graudu smalcinātājā un uz režģa izlīdzina sauju graudu. Stingri uzsit, lai pārliecinātos, ka katrā iedobē ir tikai viens grauds. Nolaiž zemāk aparāta kustīgo daļu, lai graudi neizkustētos no vietas, un pārgriež tos. |
| --- | --- |

c)

Paplāti ievieto graudu smalcinātājā un uz režģa izlīdzina sauju graudu. Stingri uzsit, lai pārliecinātos, ka katrā iedobē ir tikai viens grauds. Nolaiž zemāk aparāta kustīgo daļu, lai graudi neizkustētos no vietas, un pārgriež tos.

| d) | Sagatavo tik daudz paplāšu, lai tiktu pārgriezti vismaz 600 graudi. |
| --- | --- |

d)

Sagatavo tik daudz paplāšu, lai tiktu pārgriezti vismaz 600 graudi.

| e) | Saskaita tos graudus, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné). |
| --- | --- |

e)

Saskaita tos graudus, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné).

| f) | Aprēķina to graudu procentuālo daudzumu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné). |
| --- | --- |

f)

Aprēķina to graudu procentuālo daudzumu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné).

4.   Rezultātu izteikšana

| I | = | sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, masa gramos |
| --- | --- | --- |
| M | = | to iztīrīto analizējamo graudu procentuālais daudzums, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné). |

I

=

sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, masa gramos

M

=

to iztīrīto analizējamo graudu procentuālais daudzums, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné).

5.   Rezultāts

Analizējamā paraugā to graudu procentuālais daudzums, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (mitadiné), ir vienāds ar:

(M × (100 – I)/100 = ...

---

VII PIELIKUMS

I   TABULA

Cenas paaugstinājums atkarībā no mitruma satura

| Kukurūza un sorgo | Citas labības, izņemot kukurūzu un sorgo |
| --- | --- |
| Mitruma saturs (%) | Cenas paaugstinājums (EUR/t) | Mitruma saturs (%) | Cenas paaugstinājums (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Kukurūza un sorgo

Citas labības, izņemot kukurūzu un sorgo

Mitruma saturs (%)

Cenas paaugstinājums (EUR/t)

Mitruma saturs (%)

Cenas paaugstinājums (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

II   TABULA

Cenas samazinājums atkarībā no mitruma satura

| Kukurūza un sorgo | Citas labības, izņemot kukurūzu un sorgo |
| --- | --- |
| Mitruma saturs (%) | Cenas samazinājums (EUR/t) | Mitruma saturs (%) | Cenas samazinājums (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Kukurūza un sorgo

Citas labības, izņemot kukurūzu un sorgo

Mitruma saturs (%)

Cenas samazinājums (EUR/t)

Mitruma saturs (%)

Cenas samazinājums (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

III   TABULA

Cenas samazinājums atkarībā no īpatnējā svara

| Labība | Īpatnējais svars (kg/hl) | Cenas samazinājums (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Mīkstie kvieši | Mazāk nekā 76 līdz 75 | 0,5 |
| Mazāk nekā 75 līdz 74 | 1,0 |
| Mazāk nekā 74 līdz 73 | 1,5 |
| Mieži | Mazāk nekā 64 līdz 62 | 1,0 |

Labība

Īpatnējais svars (kg/hl)

Cenas samazinājums (EUR/t)

Mīkstie kvieši

Mazāk nekā 76 līdz 75

0,5

Mazāk nekā 75 līdz 74

1,0

Mazāk nekā 74 līdz 73

1,5

Mieži

Mazāk nekā 64 līdz 62

1,0

IV   TABULA

Cenas samazināšanās atkarībā no proteīnu satura

| Proteīnu saturs (1) (N × 5,7) | Samazinājums (EUR/t) |
| --- | --- |
| Mazāk par 11,5–11,0 | 2,5 |
| Mazāk par 11,0–10,5 | 5 |

Proteīnu saturs (1) (N × 5,7)

Samazinājums (EUR/t)

Mazāk par 11,5–11,0

2,5

Mazāk par 11,0–10,5

5

---

(1)  Izteikts sausnas procentos.

---

VIII PIELIKUMS

Praktiska metode, kā intervences aģentūrām noteikt samazinājumu, kas jāpiemēro sorgo cenai

1.   Pamata dati

| P | = | tanīna procentuālais saturs neapstrādātā produktā |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | tanīna procentuālais saturs, kuru pārsniedzot jāpiemēro samazinājums |
| 11 % (1) | = | samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā |

P

=

tanīna procentuālais saturs neapstrādātā produktā

0,4 %

=

tanīna procentuālais saturs, kuru pārsniedzot jāpiemēro samazinājums

11 % (1)

=

samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā

2.   Samazinājuma aprēķināšana

Samazinājumu, ko izsaka euro un kas jāpiemēro salīdzināmai cenai, aprēķina pēc šādas formulas:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Samazinājums, kas jāpiemēro sorgo cenai, pamatojoties uz tanīna saturu 1 000 g sausnas:

| a) | 1 000 g sorgo sausnas ar teorētisko tanīna saturu 0 % enerģētiskā vērtība: 3 917 kcal; |
| --- | --- |

a)

1 000 g sorgo sausnas ar teorētisko tanīna saturu 0 % enerģētiskā vērtība: 3 917 kcal;

| b) | enerģētiskās vērtības samazinājums 1 000 g sorgo sausnas uz katru papildus tanīna procentu: 419 kcal; |
| --- | --- |

b)

enerģētiskās vērtības samazinājums 1 000 g sorgo sausnas uz katru papildus tanīna procentu: 419 kcal;

| c) | procentuāli izteikta starpība starp maksimāli pieļaujamo tanīna saturu intervencei akceptētajā sorgo un pieļaujamo tanīna saturu standarta kvalitātes sorgo: 1,0 – 0,30 = 0,70; |
| --- | --- |

c)

procentuāli izteikta starpība starp maksimāli pieļaujamo tanīna saturu intervencei akceptētajā sorgo un pieļaujamo tanīna saturu standarta kvalitātes sorgo: 1,0 – 0,30 = 0,70;

| d) | procentuāli izteikta starpība starp sorgo enerģētisko vērtību, ja tanīna saturs ir 1,0 % un ja tanīna saturs ir tāds, kā standarta kvalitātes sorgo (0,30 %): |
| --- | --- |

d)

procentuāli izteikta starpība starp sorgo enerģētisko vērtību, ja tanīna saturs ir 1,0 % un ja tanīna saturs ir tāds, kā standarta kvalitātes sorgo (0,30 %):

| e) | samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā un pārsniedz 0,30 %: |
| --- | --- |

e)

samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā un pārsniedz 0,30 %:

---

IX PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EK) Nr. 824/2000
  (OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp.) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 336/2003
  (OV L 49, 22.2.2003., 6. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004
  (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.) | tikai tās 10. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1068/2005
  (OV L 174, 7.7.2005., 65. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1572/2006 (1)

  (OV L 290, 20.10.2006., 29. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2007
  (OV L 195, 27.7.2007., 3. lpp.) | |

Komisijas Regula (EK) Nr. 824/2000

(OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 336/2003

(OV L 49, 22.2.2003., 6. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004

(OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.)

tikai tās 10. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1068/2005

(OV L 174, 7.7.2005., 65. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1572/2006 (1)

(OV L 290, 20.10.2006., 29. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2007

(OV L 195, 27.7.2007., 3. lpp.)

---

(1)  Regula daļēji atcelta ar Pirmās instances tiesas spriedumu, kas pieņems 2007. gada 15. novembrī, Lietā T-310/06.

---

X PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 824/2000 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkta pirmā daļa, ievadteikumi | 4. panta 2. punkta pirmā daļa, ievadteikumi |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums | 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta pirmās daļas otrais ievilkums | 4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta otrā un trešā daļa | 4. panta 2. punkta otrā un trešā daļa |
| 2. panta 3. punkts | 4. panta 3. punkts |
| 3. panta ievadvārdi | 5. panta ievadvārdi |
| 3. panta 3.1. punkts | 5. panta a) punkts |
| 3. panta 3.2. punkts | 5. panta b) punkts |
| 3. panta 3.3. punkts | 5. panta c) punkts |
| 3. panta 3.4. punkts | 5. panta d) punkts |
| 3. panta 3.5. punkts | 5. panta e) punkts |
| 3. panta 3.6. punkts | 5. panta f) punkts |
| 3. panta 3.7. punkts | 5. panta g) punkts |
| 3. panta 3.8. punkts | 5. panta h) punkts |
| 3. panta 3.9. punkts | 5. panta i) punkts |
| 3. panta 3.10. punkts | 5. panta j) punkts |
| 3.a pants | 3. pants |
| 4. pants | 2. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 11a. pants | 13. pants |
| 12. pants | — |
| — | 14. pants |
| 13. pants | 15. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | III pielikums |
| IV pielikums | IV pielikums |
| V pielikums | V pielikums |
| VI pielikums | VI pielikums |
| VII pielikums | VII pielikums |
| VIII pielikums | VIII pielikums |
| — | IX pielikums |
| — | X pielikums |

Regula (EK) Nr. 824/2000

Šī regula

1. pants

1. pants

2. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

2. panta 2. punkta pirmā daļa, ievadteikumi

4. panta 2. punkta pirmā daļa, ievadteikumi

2. panta 2. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums

4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

2. panta 2. punkta pirmās daļas otrais ievilkums

4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

2. panta 2. punkta otrā un trešā daļa

4. panta 2. punkta otrā un trešā daļa

2. panta 3. punkts

4. panta 3. punkts

3. panta ievadvārdi

5. panta ievadvārdi

3. panta 3.1. punkts

5. panta a) punkts

3. panta 3.2. punkts

5. panta b) punkts

3. panta 3.3. punkts

5. panta c) punkts

3. panta 3.4. punkts

5. panta d) punkts

3. panta 3.5. punkts

5. panta e) punkts

3. panta 3.6. punkts

5. panta f) punkts

3. panta 3.7. punkts

5. panta g) punkts

3. panta 3.8. punkts

5. panta h) punkts

3. panta 3.9. punkts

5. panta i) punkts

3. panta 3.10. punkts

5. panta j) punkts

3.a pants

3. pants

4. pants

2. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

11a. pants

13. pants

12. pants

—

—

14. pants

13. pants

15. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

V pielikums

VI pielikums

VI pielikums

VII pielikums

VII pielikums

VIII pielikums

VIII pielikums

—

IX pielikums

—

X pielikums

---

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/49

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 688/2008

(2008. gada 18. jūlijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 644/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1109/2007 36. pantā minētajiem produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 19. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 62. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 28.9.2007., 5. lpp.

3

(4)  OV L 179, 8.7.2008., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 19. jūlijā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 95 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/51

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/74/EK

(2008. gada 18. jūlijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/55/EK un Direktīvu 2005/78/EK attiecībā uz tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Direktīvu 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēc Direktīvas 2005/55/EK piemērošanas jomas maiņas, ko veica ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (2), minētā direktīva vēl jāgroza, pārnesot attiecīgās tehniskās prasības. Tāpēc jāgroza arī Komisijas Direktīva 2005/78/EK (3), ar kuru īsteno minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Direktīvas 2005/55/EK piemērošanas jomas maiņas, ko veica ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (2), minētā direktīva vēl jāgroza, pārnesot attiecīgās tehniskās prasības. Tāpēc jāgroza arī Komisijas Direktīva 2005/78/EK (3), ar kuru īsteno minēto direktīvu.

| (2) | Darbības apjoma maiņas rezultātā jāievieš jaunas prasības tiesību aktos par lieljaudas transportlīdzekļu emisijām, kas noteikti Direktīvā 2005/55/EK. Šīs prasības ietver testa procedūras, kas ļauj saņemt tipa apstiprinājumu lieljaudas transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem ar benzīna dzinēju. |
| --- | --- |

(2)

Darbības apjoma maiņas rezultātā jāievieš jaunas prasības tiesību aktos par lieljaudas transportlīdzekļu emisijām, kas noteikti Direktīvā 2005/55/EK. Šīs prasības ietver testa procedūras, kas ļauj saņemt tipa apstiprinājumu lieljaudas transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem ar benzīna dzinēju.

| (3) | Turklāt Direktīvā 2005/78/EK jāievieš spēkā esošās prasības dīzeļdzinēju izplūdes gāzu dūmainības mērīšanai. Tas jāveic tāpēc, ka tika atcelta Padomes 1972. gada 2. augusta Direktīva 72/306/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem paredzētiem dīzeļmotoriem (4), kā nosaka Regula (EK) Nr. 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Direktīvā 2005/78/EK jāievieš spēkā esošās prasības dīzeļdzinēju izplūdes gāzu dūmainības mērīšanai. Tas jāveic tāpēc, ka tika atcelta Padomes 1972. gada 2. augusta Direktīva 72/306/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem paredzētiem dīzeļmotoriem (4), kā nosaka Regula (EK) Nr. 715/2007.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tehniskās komitejas mehānisko transportlīdzekļu jautājumos atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tehniskās komitejas mehānisko transportlīdzekļu jautājumos atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2005/55/EK groza šādi.

| 1) | Šādi aizstāj 1. pantu:
  “1. pants
  Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “transportlīdzeklis” ir jebkurš motorizēts transportlīdzeklis, kas definēts Direktīvas 70/156/EEK 2. pantā un kura standartmasa pārsniedz 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

1)

Šādi aizstāj 1. pantu:

“1. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a)

“transportlīdzeklis” ir jebkurš motorizēts transportlīdzeklis, kas definēts Direktīvas 70/156/EEK 2. pantā un kura standartmasa pārsniedz 2 610 kg;

| b) | “dzinējs” ir transportlīdzekļa virzošais dzenošā spēka avots, kuram var piešķirt tipa apstiprinājumu kā atsevišķai tehniskai vienībai saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 2. pantu; |
| --- | --- |

b)

“dzinējs” ir transportlīdzekļa virzošais dzenošā spēka avots, kuram var piešķirt tipa apstiprinājumu kā atsevišķai tehniskai vienībai saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 2. pantu;

| c) | “uzlabots, videi mazāk kaitīgs transportlīdzeklis (EVV)” ir transportlīdzeklis, ko piedzen ar motoru, kurš atbilst pieļaujamām emisijas robežvērtībām, kas norādītas I pielikuma 6.2.1. iedaļā, tabulu C rindā.” |
| --- | --- |

c)

“uzlabots, videi mazāk kaitīgs transportlīdzeklis (EVV)” ir transportlīdzeklis, ko piedzen ar motoru, kurš atbilst pieļaujamām emisijas robežvērtībām, kas norādītas I pielikuma 6.2.1. iedaļā, tabulu C rindā.”

| 2) | Direktīvas 2005/55/EK I, II, III un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Direktīvas 2005/55/EK I, II, III un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.

2. pants

Direktīvu 2005/78/EK groza šādi.

| 1) | Šādi aizstāj 2. pantu:
  “2. pants
  Direktīvas 2005/55/EK 3. un 4. panta īstenošanas pasākumi ir noteikti šīs direktīvas II–VII pielikumā.
  VI pielikumu piemēro transportlīdzekļu ar kompresijaizdedzes motoriem un šādu motoru tipa apstiprinājuma nolūkā.
  VII pielikumu piemēro transportlīdzekļu ar dzirksteļaizdedzes motoriem un šādu motoru tipa apstiprinājuma nolūkā.” |
| --- | --- |

1)

Šādi aizstāj 2. pantu:

“2. pants

Direktīvas 2005/55/EK 3. un 4. panta īstenošanas pasākumi ir noteikti šīs direktīvas II–VII pielikumā.

VI pielikumu piemēro transportlīdzekļu ar kompresijaizdedzes motoriem un šādu motoru tipa apstiprinājuma nolūkā.

VII pielikumu piemēro transportlīdzekļu ar dzirksteļaizdedzes motoriem un šādu motoru tipa apstiprinājuma nolūkā.”

| 2) | V pielikuma 1. punkta 2. iedaļu aizstāj ar šādu:






  “2. iedaļa: | direktīvas numurs ir 2005/55/EK.” |
| --- | --- | --- |

2)

V pielikuma 1. punkta 2. iedaļu aizstāj ar šādu:

“2. iedaļa:

direktīvas numurs ir 2005/55/EK.”

| 3) | Pievieno VI un VII pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

3)

Pievieno VI un VII pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā.

3. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 2. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties dara zināmu Komisijai minēto aktu tekstu, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 3. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 313, 29.11.2005., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/81/EK (OV L 362, 20.12.2006., 92. lpp.).

3

(4)  OV L 190, 20.8.1972., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Direktīvas 2005/55/EK grozījumi

| 1. | I pielikumu groza šādi.






  a) | Ar šādu tekstu aizstāj 1. iedaļu:






  “1. | Šo direktīvu piemēro, kontrolējot gāzveida un daļiņveida piesārņotājus, emisijas kontroles ierīču lietošanas laiku, lietojamo transportlīdzekļu/dzinēju atbilstību un visu mehānisko transportlīdzekļu iebūvētās diagnostikas sistēmas (OBD), kā arī to piemēro 1. pantā minētajiem dzinējiem, izņemot M1, N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļus, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (1).
  No 2009. gada 3. janvāra N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg var piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo direktīvu – jaunus apstiprinājumus līdz Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 2. punktā norādītajai dienai un apstiprinājuma attiecinājumus līdz minētās regulas 10. panta 3. punktā norādītajai dienai. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I pielikumu groza šādi.

a)

Ar šādu tekstu aizstāj 1. iedaļu:

“1.

Šo direktīvu piemēro, kontrolējot gāzveida un daļiņveida piesārņotājus, emisijas kontroles ierīču lietošanas laiku, lietojamo transportlīdzekļu/dzinēju atbilstību un visu mehānisko transportlīdzekļu iebūvētās diagnostikas sistēmas (OBD), kā arī to piemēro 1. pantā minētajiem dzinējiem, izņemot M1, N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļus, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (1).

No 2009. gada 3. janvāra N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg var piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo direktīvu – jaunus apstiprinājumus līdz Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 2. punktā norādītajai dienai un apstiprinājuma attiecinājumus līdz minētās regulas 10. panta 3. punktā norādītajai dienai.

| b) | 2.1. iedaļā pievieno šādas definīcijas:
  ““atskaites masa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, atņemot vienotu vadītāja masu, kas ir 75 kg, un pievienojot vienotu masu 100 kg,
  “transportlīdzekļa masa braukšanas kārtībā” ir masa, kas noteikta Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.6. iedaļā.”; |
| --- | --- |

b)

2.1. iedaļā pievieno šādas definīcijas:

““atskaites masa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, atņemot vienotu vadītāja masu, kas ir 75 kg, un pievienojot vienotu masu 100 kg,

“transportlīdzekļa masa braukšanas kārtībā” ir masa, kas noteikta Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.6. iedaļā.”;

| c) | pievieno šādu 4.5. punktu:






  “4.5. | Pēc ražotāja pieprasījuma pabeigta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, kas saņemts saskaņā ar šo direktīvu, attiecina uz tā nepabeigtu transportlīdzekli ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg. Tipa apstiprinājumu attiecina, ja ražotājs var pierādīt, ka visas virsbūves kombinācijas, ko plāno montēt nepabeigtajam transportlīdzeklim, palielinās transportlīdzekļa atskaites masu virs 2 610 kg.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 4.5. punktu:

“4.5.

Pēc ražotāja pieprasījuma pabeigta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, kas saņemts saskaņā ar šo direktīvu, attiecina uz tā nepabeigtu transportlīdzekli ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg. Tipa apstiprinājumu attiecina, ja ražotājs var pierādīt, ka visas virsbūves kombinācijas, ko plāno montēt nepabeigtajam transportlīdzeklim, palielinās transportlīdzekļa atskaites masu virs 2 610 kg.”;

| d) | šā panta 6.2. punktā pēc ceturtā apakšpunkta iestarpina šādus apakšpunktus:
  “Benzīna motoriem piemērojamās testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VII pielikumā.
  Dīzeļmotoriem piemērojamās izplūdes gāzu dūmainības testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VI pielikumā.” |
| --- | --- |

d)

šā panta 6.2. punktā pēc ceturtā apakšpunkta iestarpina šādus apakšpunktus:

“Benzīna motoriem piemērojamās testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VII pielikumā.

Dīzeļmotoriem piemērojamās izplūdes gāzu dūmainības testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VI pielikumā.”

| 2. | II pielikumu groza šādi.






  a) | 1. pielikumam pievieno šādu 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. un 8.4.1.2. punktu:
  “8.4.   Dzinēja jauda (izplūdes gāzu dūmainības mērīšanai)
  8.4.1.   Jauda sešos mērījumu punktos, kā norādīts ANO/EEK Noteikumu Nr. 24. 4. pielikuma 2. punktā.
  8.4.1.1.   Dzinēja jauda testa stendā: ...
  8.4.1.2   Jaudas mērījumi pie transportlīdzekļa riteņiem: ...






  Motora apgriezienu skaits (min-1) | Izmērītā jauda (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

II pielikumu groza šādi.

a)

1. pielikumam pievieno šādu 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. un 8.4.1.2. punktu:

“8.4.   Dzinēja jauda (izplūdes gāzu dūmainības mērīšanai)

8.4.1.   Jauda sešos mērījumu punktos, kā norādīts ANO/EEK Noteikumu Nr. 24. 4. pielikuma 2. punktā.

8.4.1.1.   Dzinēja jauda testa stendā: ...

8.4.1.2   Jaudas mērījumi pie transportlīdzekļa riteņiem: ...

Motora apgriezienu skaits (min-1)

Izmērītā jauda (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...”

| b) | Pievieno šādu 6. papildinājumu:

  “6. papildinājums
  Informācija, kas vajadzīga tehniskajai apskatei
  A.   Oglekļa oksīda emisijas mērījums (2)

  3.2.1.6.   Parastā motora brīvgaita (iekļaujot pielaidi) ... min-1.
  3.2.1.6.1.   Paaugstināts motora apgriezienu skaits brīvgaitā (iekļaujot pielaidi) ... min-1.
  3.2.1.7.   Oglekļa oksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, dzinējam esot brīvgaitā (3) ... % no ražotāja noteiktā (tikai dzirksteļaizdedzes motoriem).
  B.   Izplūdes gāzu dūmainības mērījums
  3.2.13.   Absorbcijas koeficienta simbola atrašanās vieta (tikai dīzeļmotoriem): ...






  4. | TRANSMISIJA (v) |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādu 6. papildinājumu:

“6. papildinājums

Informācija, kas vajadzīga tehniskajai apskatei

A.   Oglekļa oksīda emisijas mērījums (2)

3.2.1.6.   Parastā motora brīvgaita (iekļaujot pielaidi) ... min-1.

3.2.1.6.1.   Paaugstināts motora apgriezienu skaits brīvgaitā (iekļaujot pielaidi) ... min-1.

3.2.1.7.   Oglekļa oksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, dzinējam esot brīvgaitā (3) ... % no ražotāja noteiktā (tikai dzirksteļaizdedzes motoriem).

B.   Izplūdes gāzu dūmainības mērījums

3.2.13.   Absorbcijas koeficienta simbola atrašanās vieta (tikai dīzeļmotoriem): ...

4.

TRANSMISIJA (v)

4.3.   Motora spararata inerces moments: ...

4.3.1.   Papildu inerces moments, kad pārnesumi ir izslēgti: ...

| 3. | Direktīvas III pielikuma 1. punktu groza šādi.






  a) | Pielikuma 2. iedaļas 2.7.4. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.7.4.   Makrodaļiņu paraugu ņemšana
  Katrā testa procedūrā izmanto vienu filtru. Katrā atsevišķajā cikla režīmā ņem vērā modālos svēruma koeficientus, kas noteikti testa cikla procedūrā, ņemot paraugu proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai katrā atsevišķā cikla režīmā. To var panākt, attiecīgi pieregulējot parauga plūsmas ātrumu, parauga ņemšanas laiku un/vai atšķaidīšanas pakāpi tā, lai atbilstu efektīvajiem svēruma koeficientiem, kas minēti 6.6. iedaļā.
  Parauga ņemšanas laikam vienā režīmā jābūt vismaz 4 sekundēm uz svēruma koeficientu 0,01. Paraugs katrā režīmā jāņem iespējami vēlu. Makrodaļiņu paraugu ņemšanu beidz ne agrāk kā 5 sekundes līdz katra režīma beigām.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Direktīvas III pielikuma 1. punktu groza šādi.

a)

Pielikuma 2. iedaļas 2.7.4. punktu aizstāj ar šādu:

“2.7.4.   Makrodaļiņu paraugu ņemšana

Katrā testa procedūrā izmanto vienu filtru. Katrā atsevišķajā cikla režīmā ņem vērā modālos svēruma koeficientus, kas noteikti testa cikla procedūrā, ņemot paraugu proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai katrā atsevišķā cikla režīmā. To var panākt, attiecīgi pieregulējot parauga plūsmas ātrumu, parauga ņemšanas laiku un/vai atšķaidīšanas pakāpi tā, lai atbilstu efektīvajiem svēruma koeficientiem, kas minēti 6.6. iedaļā.

Parauga ņemšanas laikam vienā režīmā jābūt vismaz 4 sekundēm uz svēruma koeficientu 0,01. Paraugs katrā režīmā jāņem iespējami vēlu. Makrodaļiņu paraugu ņemšanu beidz ne agrāk kā 5 sekundes līdz katra režīma beigām.”;

| b) | 6. iedaļai pievieno šādu 6.5. un 6.6. punktu:
  “6.5.   Īpatnējās emisijas aprēķins
  Makrodaļiņu emisiju aprēķina šādi:



  6.6.   Efektīvais svēruma koeficients
  Efektīvo svēruma koeficientu Wfei katram režīmam aprēķina šādi:



  Efektīvo svēruma koeficientu vērtībai jābūt ± 0,003 robežās (± 0,005 brīvgaitas režīmam) no svēruma koeficientiem, kas iekļauti šā pielikuma 2.7.1. punktā.” |
| --- | --- |

b)

6. iedaļai pievieno šādu 6.5. un 6.6. punktu:

“6.5.   Īpatnējās emisijas aprēķins

Makrodaļiņu emisiju aprēķina šādi:

Formula

6.6.   Efektīvais svēruma koeficients

Efektīvo svēruma koeficientu Wfei katram režīmam aprēķina šādi:

fei

Formula

Efektīvo svēruma koeficientu vērtībai jābūt ± 0,003 robežās (± 0,005 brīvgaitas režīmam) no svēruma koeficientiem, kas iekļauti šā pielikuma 2.7.1. punktā.”

| 4. | VI pielikuma 1. papildinājumam pievieno šādus punktus:
  1.5.   Kartera emisijas testu rezultāti: ...
  1.6.   Oglekļa oksīda emisijas testu rezultāti









  Tests | CO vērtība
  (tilpuma %) | Lambda (4) | Motora apgriezienu | Motora eļļas temperatūra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| maza apgriezienu skaita tukšgaitas tests | | N/A | | |
| liela apgriezienu skaita tukšgaitas tests | | | | |

4.

VI pielikuma 1. papildinājumam pievieno šādus punktus:

1.5.   Kartera emisijas testu rezultāti: ...

1.6.   Oglekļa oksīda emisijas testu rezultāti

Tests

CO vērtība

(tilpuma %)

Lambda (4)

4

Motora apgriezienu

Motora eļļas temperatūra

maza apgriezienu skaita tukšgaitas tests

N/A

liela apgriezienu skaita tukšgaitas tests

1.7.   Dūmainības testa rezultāti

1.7.1.   Pie vienmērīgiem ātrumiem:

| Motora apgriezienu skaits (min-1) | Nominālā plūsma G
  (litri sekundē) | Absorbcijas robežvērtība
  (m-1) | Mērītās absorbcijas vērtības (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Motora apgriezienu skaits (min-1)

-1

Nominālā plūsma G

(litri sekundē)

Absorbcijas robežvērtība

(m-1)

-1

Mērītās absorbcijas vērtības (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Brīvā paātrinājuma testi

1.7.2.1.   Dzinēja tests saskaņā ar Direktīvas 2005/78/EK VI pielikuma 4.3. iedaļu

| Procenti no maksimāliem apgr./min | Procenti no maksimālā griezes momenta, kas atbilst apgr./min, kuri reğistrēti m-1 | Mērītā absorbcijas vērtība m-1 | Koriģētā absorbcijas vērtība m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Procenti no maksimāliem apgr./min

Procenti no maksimālā griezes momenta, kas atbilst apgr./min, kuri reğistrēti m-1

-1

Mērītā absorbcijas vērtība m-1

-1

Koriģētā absorbcijas vērtība m-1

-1

1.7.2.2.   Brīvā paātrinājuma režīmā

1.7.2.2.1.   Absorbcijas koeficienta mērījumi: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Koriģētā absorbcijas vērtība: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Absorbcijas koeficienta simbola atrašanās vieta uz transportlīdzekļa: ...

1.7.2.3.   Transportlīdzekļa tests saskaņā ar Direktīvas 2005/78/EK VI pielikuma 3. iedaļu

1.7.2.3.1.   Koriğētā absorbcijas vērtība: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Apgr./min sākumā: ... apgr./min

1.7.3.   Reģistrētā maksimālā lietderīgā jauda ... kW pie ... apgr./min

1.7.4.   Dūmmēra marka un tips ...

1.7.5.   Dzinēja tipa nozīmīgākie parametri

1.7.5.1.   Dzinēja darbības princips: četrtaktu/divtaktu (5)

5

1.7.5.2.   Cilindru skaits un novietojums: ...

1.7.5.3.   Cilindra tilpums: ... cm3

3

1.7.5.4.   Degvielas padeve: ar tiešo iesmidzināšanu/ar netiešo iesmidzināšanu (5)

5

1.7.5.5.   Papildu padeves aprīkojums IR/NAV (5)

5

---

(1)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.”;

1

(2)  Informācijas dokumentu numerācijai jāatbilst pamatdirektīvā par tipa apstiprinājumu (2008/74/EK) izmantotajai.

2

(3)  Norādīt pielaidi.”

3

(4)  Lambda formula: IV pielikuma 1. papildinājums

4

(5)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).”

5

---

II PIELIKUMS

VI PIELIKUMS

Izplūdes gāzu dūmainības mērījums

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā aprakstītas prasības dīzeļmotoru izplūdes gāzu dūmainības mērīšanai.

2.   KORIĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLS

2.1.   Koriģētā absorbcijas koeficienta apzīmējumu piestiprina katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, uz kuru attiecas šis tests. Apzīmējums ir taisnstūris ap skaitli, kurš izsaka m–1 koriģēto absorbcijas koeficientu, kas apstiprināšanas brīdī iegūts testa laikā brīvā paātrinājumā. Testa metode ir aprakstīta 4. iedaļā.

2.2.   Apzīmējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. Tam jābūt piestiprinātam neuzkrītošā un viegli aizsniedzamā vietā, kas noteikta tipa apstiprinājuma sertifikāta papildinājumā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/55/EK VI pielikumā (1).

2.3.   Apzīmējuma paraugs parādīts 1. attēlā.

1.   attēls

| | Minimālie izmēri b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Minimālie izmēri b = 5,6 mm

Šis apzīmējums parāda, ka koriģētais absorbcijas koeficients ir 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

3.1.   Specifikācijām un testiem jābūt saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 (2) III daļas 24. iedaļu, izņēmumi minēti 3.2. iedaļā.

3.2.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 24.1. punkta atsauce uz 2. pielikumu jāsaprot kā atsauce uz Direktīvas 2005/55/EK VI pielikumu.

4.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

4.1.   Tehniskās prasības noteiktas ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 4., 5., 7., 8., 9. un 10. pielikumā, izņēmumi minēti 4.2., 4.3. un 4.4. iedaļā.

4.2.   Tests pie vienmērīgiem ātrumiem pilnas slodzes līknes diapazonā.

4.2.1.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 4. pielikuma 3.1. punkta atsauces uz 1. pielikumu jāsaprot kā atsauces uz Direktīvas 2005/55/EK II pielikumu.

4.2.2.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 4. pielikuma 3.2. punktā norādītā standartdegviela jāsaprot kā atsauce uz Direktīvas 2005/55/EK IV pielikumā minēto standartdegvielu, kas atbilst tā tipa, kurā transportlīdzeklis/motors apstiprināts, noteiktajām emisijas robežvērtībām.

4.3.   Tests pie brīva paātrinājuma.

4.3.1.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 5. pielikuma 2.2. punkta atsauces uz 2. pielikuma 2. tabulu jāsaprot kā atsauces uz tabulu Direktīvas 2005/55/EK VI pielikuma 1.7.2.1. punktā.

4.3.2.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 5. pielikuma 2.3. punkta atsauces uz 1. pielikuma 7.3. punktu jāsaprot kā atsauces uz Direktīvas 2005/55/EK II pielikuma 6. papildinājuma 4. punktu.

4.4.   Dīzeļmotoru lietderīgās jaudas noteikšanas “EEK” metode.

4.4.1.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 10. pielikuma 7. punkta atsauces uz šā pielikuma papildinājumu jāsaprot kā atsauces uz Direktīvas 2005/55/EK II pielikumu.

4.4.2.   ANO/EEK Noteikumu Nr. 24 10. pielikuma 7. un 8. punkta atsauces uz 1. pielikumu jāsaprot kā atsauces uz Direktīvas 2005/55/EK II pielikumu.

VII PIELIKUMS

Prasības ar benzīnu darbināmu dzirksteļaizdedzes motoru tipa apstiprinājumam

1.   DAĻA

Oglekļa oksīda emisijas tests

1.   IEVADS

1.1.   Šajā papildinājumā aprakstīta oglekļa oksīda emisijas brīvgaitā (parastā un paaugstinātā) testa procedūra.

1.2.   Motoram darbojoties parastā brīvgaitā, maksimāli pieļaujamais oglekļa oksīda saturs izplūdes gāzēs ir tāds, kā noteicis ražotājs. Tomēr maksimālais CO saturs nedrīkst pārsniegt 0,3 % tilpuma. Paaugstinātā brīvgaitā CO saturs pret izplūdes gāzu tilpumu nedrīkst pārsniegt 0,2 %, pie kam motora apgriezienu skaitam jābūt vismaz 2 000 min–1 un lambda – 1 ± 0,03 atbilstīgi ražotāja specifikācijām.

2.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

2.1.   Vispārīgās prasības ir tādas, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 (3) 5.3.7.1. līdz 5.3.7.4. iedaļā.

2.2.   Ražotājs, pamatojoties uz 2.1. punktā minētajām prasībām, aizpilda Direktīvas 2005/55/EK VI pielikumā doto tabulu.

2.3.   Ražotājam ir jāapstiprina 2.1. iedaļā minētās tipa apstiprināšanas laikā reģistrētā lambda vērtības precizitāte kā reprezentatīva tipiskiem ražotiem transportlīdzekļiem 24 mēnešu laikā kopš tehniskā dienesta piešķirtā tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienas. Izvērtējums ir jāveic, pamatojoties uz ražoto transportlīdzekļu izpēti.

3.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

3.1.   Tehniskās prasības ir tādas, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikumā, izņēmumi minēti 3.2. iedaļā.

3.2.   Standartdegviela, kas minēta ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2. iedaļas 2.1. daļā, attiecas uz atbilstošo atsauci uz degvielas specifikāciju Regulas (Euro 5 un Euro 6 īstenošanas regula) IX pielikumā.

2.   DAĻA

Kartera gāzu emisijas tests

1.   IEVADS

1.1.   Šajā daļā aprakstīta kartera gāzu emisijas testa procedūra.

1.2.   Ja testu veic saskaņā ar šo daļu, no motora kartera ventilācijas sistēmas nedrīkst būt nekāda kartera gāzes izplūde atmosfērā.

2.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

2.1.   Vispārīgās prasības testa veikšanai ir tādas, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 6. pielikuma 2. iedaļā.

3.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

3.1.   Tehniskās prasības ir tādas, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 6. pielikuma 3. iedaļā.

---

(1)  OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 326, 24.11.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 70, 9.3.2007., 171. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/60

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 25. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3019)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/595/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (1) un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir noteikti nosacījumi, atbilstoši kuriem var piešķirt piekļuvi konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti Kopienas iestādei, lai zinātniskiem nolūkiem varētu iegūt statistikas secinājumus, un ir izstrādāti Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumi, lai šo piekļuvi atvieglotu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir noteikti nosacījumi, atbilstoši kuriem var piešķirt piekļuvi konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti Kopienas iestādei, lai zinātniskiem nolūkiem varētu iegūt statistikas secinājumus, un ir izstrādāti Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumi, lai šo piekļuvi atvieglotu.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2004/452/EK (3) ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2004/452/EK (3) ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem.

| (3) | Pētniecības, studiju, vērtēšanas un statistikas direktorāts (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), kuru kopīgi pārvalda Nodarbinātības, darba attiecību un solidaritātes ministrija, Veselības, jaunatnes un sporta ministrija un Budžeta, publisko finanšu un civildienesta ministrija, Parīze, Francija, ir jāuzskata par struktūru, kas atbilst izvirzītajiem nosacījumiem, un tādējādi tā ir jāpievieno aģentūru, organizāciju un iestāžu sarakstam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(3)

Pētniecības, studiju, vērtēšanas un statistikas direktorāts (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), kuru kopīgi pārvalda Nodarbinātības, darba attiecību un solidaritātes ministrija, Veselības, jaunatnes un sporta ministrija un Budžeta, publisko finanšu un civildienesta ministrija, Parīze, Francija, ir jāuzskata par struktūru, kas atbilst izvirzītajiem nosacījumiem, un tādējādi tā ir jāpievieno aģentūru, organizāciju un iestāžu sarakstam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/452/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 606/2008 (OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2008/291/EK (OV L 98, 10.4.2008., 11. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Struktūras, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem

Eiropas Centrālā banka

Spānijas Centrālā banka

Itālijas Centrālā banka

Kornelas Universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

Politikas zinātņu departaments, Baruha (Baruch) koledža, Ņujorkas Pilsētas universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

Vācijas Centrālā banka

Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta Nodarbinātības analīzes nodaļa

Telavivas Universitāte (Izraēla)

Pasaules Banka

Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu augstskolas Veselības un labklājības centrs (CHW), Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis

Čikāgas Universitāte (UofC), Ilinoisa, Amerikas Savienotās Valstis

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO)

Ģimenes un darbaspēka statistikas izpētes nodaļa, Otava, Ontario, Kanāda

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāta Krāpšanas apkarošanas nodaļas Ekonometrijas un statistikas atbalsta grupa (ESAF)

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāta Eiropas pētniecības telpas atbalsta nodaļa (SERA)

Jorkas Universitātes Atkinsona fakultātes Humanitāro un profesionālo studiju programmas Sociālo zinātņu augstskolas Kanādas pētniecības katedra, Ontario, Kanāda

Čikāgas Ilinoisas Universitāte (UIC), Čikāga, Amerikas Savienotās Valstis

Kalifornijas Universitātes Rady vadības augstskola, San Diego, Amerikas Savienotās Valstis

Pētniecības, studiju, vērtēšanas un statistikas direktorāts (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) Nodarbinātības, darba attiecību un solidaritātes ministrijā, Parīze, Francija

Ņujorkas štata Universitātes Pētniecības fonds (RFSUNY), Olbani, ASV

Somijas Pensijas lietu centrs (Eläketurvakeskus – ETK), Somija

Pētniecības, studiju, vērtēšanas un statistikas direktorāts (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), kuru kopīgi pārvalda Nodarbinātības, darba attiecību un solidaritātes ministrija, Veselības, jaunatnes un sporta ministrija un Budžeta, publisko finanšu un civildienesta ministrija, Parīze, Francija”

---

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 19.7.2008 | LV EN EN FR FR DE DE EN EN | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LV EN EN FR FR DE DE EN EN

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 192/63

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2008. gada 20. jūnijs)

par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic nacionālās centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (pārstrādāta versija)

(ECB/2008/5)

(2008/596/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta trešo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3.1. panta trešo ievilkumu un 12.1. un 30.6. pantu (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu to dalībvalstu centrālajām bankām (NCB), kuras ir ieviesušas euro, jānodrošina Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ārvalstu valūtas rezerves aktīvi, un ECB ir tiesības turēt un pārvaldīt tai nodotās ārvalstu valūtas rezerves. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu to dalībvalstu centrālajām bankām (NCB), kuras ir ieviesušas euro, jānodrošina Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ārvalstu valūtas rezerves aktīvi, un ECB ir tiesības turēt un pārvaldīt tai nodotās ārvalstu valūtas rezerves.

| (2) | Saskaņā ar ECBS Statūtu 9.2. un 12.1. pantu ECB var vadīt noteiktas darbības ar euro zonas NCB starpniecību un izmantot euro zonas NCB noteiktu operāciju veikšanai. Tādēļ ECB uzskata, ka euro zonas NCB jāpārvalda ECB nodotās ārvalstu valūtas rezerves kā ECB pārstāvēm. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar ECBS Statūtu 9.2. un 12.1. pantu ECB var vadīt noteiktas darbības ar euro zonas NCB starpniecību un izmantot euro zonas NCB noteiktu operāciju veikšanai. Tādēļ ECB uzskata, ka euro zonas NCB jāpārvalda ECB nodotās ārvalstu valūtas rezerves kā ECB pārstāvēm.

| (3) | Euro zonas NCB dalībai ECB nodoto ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanā un ar pārvaldīšanu saistītajiem darījumiem vajadzīga īpaša dokumentācija attiecībā uz operācijām, kas saistītas ar ECB ārvalstu valūtas rezervēm. |
| --- | --- |

(3)

Euro zonas NCB dalībai ECB nodoto ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanā un ar pārvaldīšanu saistītajiem darījumiem vajadzīga īpaša dokumentācija attiecībā uz operācijām, kas saistītas ar ECB ārvalstu valūtas rezervēm.

| (4) | 2006. gada 21. decembra Pamatnostādne ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (1) kopš tās pieņemšanas jau vienreiz ir grozīta. Ir piedāvāta virkne redakcionālu labojumu, un ir ieteikts Pamatnostādni ECB/2006/28 pārstrādāt precizitātes un pārskatāmības interesēs, |
| --- | --- |

(4)

2006. gada 21. decembra Pamatnostādne ECB/2006/28 par Eiropas Centrālās bankas ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām ar šiem aktīviem (1) kopš tās pieņemšanas jau vienreiz ir grozīta. Ir piedāvāta virkne redakcionālu labojumu, un ir ieteikts Pamatnostādni ECB/2006/28 pārstrādāt precizitātes un pārskatāmības interesēs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

| — | “euro zonas NCB” ir tās dalībvalsts NCB, kas ir ieviesusi euro, un |
| --- | --- |

—

“euro zonas NCB” ir tās dalībvalsts NCB, kas ir ieviesusi euro, un

| — | “Eiropas jurisdikcijas” ir visu to dalībvalstu jurisdikcijas, kas ieviesušas euro saskaņā ar Līgumu, kā arī Dānijas, Zviedrijas, Šveices un Apvienotās Karalistes (tikai Anglijas un Velsas) jurisdikcijas. |
| --- | --- |

—

“Eiropas jurisdikcijas” ir visu to dalībvalstu jurisdikcijas, kas ieviesušas euro saskaņā ar Līgumu, kā arī Dānijas, Zviedrijas, Šveices un Apvienotās Karalistes (tikai Anglijas un Velsas) jurisdikcijas.

2. pants

Euro zonas NCB kā ECB pārstāvju veiktā ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšana

1.   Katrai euro zonas NCB ir tiesības piedalīties ECB nodoto ārvalstu valūtas rezerves aktīvu operacionālajā pārvaldībā. Euro zonas NCB var nolemt neveikt šādu pārvaldību vai apvienot šādu pārvaldību ar vienu vai vairākām citām euro zonas NCB. Ja euro zonas NCB nepiedalās ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanā, aktīvus, kurus būtu pārvaldījusi šī euro zonas NCB, pārvalda citas euro zonas NCB.

2.   Euro zonas NCB veic operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem kā ECB pārstāves. Uzskata, ka euro zonas NCB atzinusi ECB pārstāves statusu ar šādu operāciju uzsākšanu. Saistībā ar visām operācijām, kuras euro zonas NCB veic ECB vārdā, euro zonas NCB, vienojoties par katru operāciju, atklāj visām darījuma pusēm ECB principāla statusu gan ar nosaukumu, gan ar atsauci uz konta numuru vai identifikatoru.

3.   Veicot operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem, katrai euro zonas NCB kā ECB pārstāvei jāpakārto ECB interesēm savas vai jebkuras citas personas intereses, kurai tā veic operācijas.

4.   Euro zonas NCB, ja ECB darījuma partneris tai lūdz pierādījumus par euro zonas NCB pilnvarām veikt operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem kā ECB pārstāvei, jāsniedz šim darījuma partnerim pierādījumi par pārstāvniecības pilnvarojumu.

3. pants

Juridiskā dokumentācija

1.   Visas operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem veic, izmantojot šajā pantā noteikto standarta juridisko dokumentāciju, kuru laiku pa laikam apstiprina vai groza ECB. Pirms euro zonas NCB ECB vārdā uzsāk tirdzniecību ar darījuma partneri, darījuma partnerim jāparaksta juridiskie dokumenti, un to oriģināli jānodod ECB.

2.   Repo, reversā repo, pirkšanas/atpārdošanas un pārdošanas/atpirkšanas operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem dokumentē, izmantojot šādus standarta līgumus:

| a) | FBE finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem, kā arī Ziemeļīrijas un Skotijas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

FBE finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem, kā arī Ziemeļīrijas un Skotijas tiesību aktiem;

| b) | obligāciju tirgu asociācijas repo pamatlīgumu (1996. gada septembra versiju) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalsts tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

b)

obligāciju tirgu asociācijas repo pamatlīgumu (1996. gada septembra versiju) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalsts tiesību aktiem; un

| c) | TBMA/ISMA globālo repo pamatlīgumu (2000. gada versiju) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA globālo repo pamatlīgumu (2000. gada versiju) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā.

3.   Ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem dokumentē, izmantojot šādus standarta līgumus:

| a) | FBE finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

FBE finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem;

| b) | Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Ņujorkas tiesību aktus) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalsts tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Ņujorkas tiesību aktus) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar ASV federālajiem vai pavalsts tiesību aktiem; un

| c) | Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Anglijas tiesību aktu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas 1992. gada pamatlīgumu (daudzvalūtu un pārrobežu līgums, versija, kurai piemēro Anglijas tiesību aktu) izmanto operācijās ar darījuma partneriem, kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras tādas jurisdikcijas tiesību aktiem, kura nav minēta a) vai b) apakšpunktā.

4.   Attiecībā uz dalībvalstīm, par kurām laikā, kad tās ievieš euro, nav pieejams tāds juridisks novērtējums par attiecīgo standarta līgumu izmantošanu šajās dalībvalstīs, kas pēc formas un būtības ir pieņemams ECB, Valde var nolemt 2. punkta a) apakšpunktā vai 3. punkta a) apakšpunktā minēto līgumu vietā izmantot vienu no 2. punkta c) apakšpunktā vai 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem standarta līgumiem. Valde nekavējoties paziņo ECB Padomei par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo noteikumu.

5.   ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīvu noguldījumus ar darījuma partneriem, kuri: i) ir tiesīgi veikt operācijas, kas minētas 2. punktā un/vai 3. punktā; un ii) ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras, izņemot Īriju, Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem, dokumentē, izmantojot FBE Finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu). Gadījumos, kas neatbilst i) un ii) apakšpunktam, ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīvu noguldījumus dokumentē, izmantojot 7. punktā noteikto savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu.

6.   Dokuments pēc šīs pamatnostādnes I pielikumā pievienotā parauga (tālāk tekstā – “ECB Annex”) jāpievieno, un tas ir neatņemama sastāvdaļa katrā standarta līgumā, saskaņā ar kuru tiek veiktas repo, reversā repo, pirkšanas/atpārdošanas, pārdošanas/atpirkšanas, vērtspapīru aizdevuma, trīspusīgās repo vai ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu operācijas ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem, izņemot gadījumus, kad šīs operācijas tiek veiktas saskaņā ar FBE Finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu).

7.   Ar katru darījuma partneri, izņemot darījuma partnerus: i) ar kuriem ECB parakstījusi FBE finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu); un ii) kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar jebkuras, izņemot Īriju, Eiropas jurisdikcijas tiesību aktiem, pēc viena no II pielikumā izklāstītajiem paraugiem noslēdz šādu savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu:

| a) | savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIa pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Anglijas tiesību aktus un kurš sastādīts angļu valodā, noslēdz ar visiem darījuma partneriem, izņemot darījuma partnerus, kas minēti b), c) un d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIa pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Anglijas tiesību aktus un kurš sastādīts angļu valodā, noslēdz ar visiem darījuma partneriem, izņemot darījuma partnerus, kas minēti b), c) un d) apakšpunktā;

| b) | savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIb pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Francijas tiesību aktus un kurš sastādīts franču valodā, noslēdz ar Francijā reģistrētiem darījuma partneriem; |
| --- | --- |

b)

savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIb pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Francijas tiesību aktus un kurš sastādīts franču valodā, noslēdz ar Francijā reģistrētiem darījuma partneriem;

| c) | savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIc pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Vācijas tiesību aktus un kurš sastādīts vācu valodā, noslēdz ar Vācijā reģistrētiem darījuma partneriem; |
| --- | --- |

c)

savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IIc pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Vācijas tiesību aktus un kurš sastādīts vācu valodā, noslēdz ar Vācijā reģistrētiem darījuma partneriem;

| d) | savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IId pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Ņujorkas tiesību aktus un kurš sastādīts angļu valodā, noslēdz ar Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrētiem darījuma partneriem. |
| --- | --- |

d)

savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu pēc IId pielikumā izklāstītā parauga, kuram piemēro Ņujorkas tiesību aktus un kurš sastādīts angļu valodā, noslēdz ar Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrētiem darījuma partneriem.

8.   Finanšu starpnieku veiktā finanšu pakalpojumu sniegšana saistībā ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīviem, bez ierobežojuma ietverot banku, brokeru, līdzekļu pārvaldīšanas un ieguldījumu pakalpojumus, kurus sniedz korespondentbankas, līdzekļu pārvaldītāji un glabātāji, norēķinu iestādes un centrālās klīringa iestādes biržā tirgotiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem, dokumentē tādos īpašos līgumos, kādus laiku pa laikam var apstiprināt ECB.

4. pants

Stāšanās spēkā

1.   Ar šo no 2008. gada 25. jūnija tiek atcelta Pamatnostādne ECB/2006/28.

2.   Atsauces uz Pamatnostādni ECB/2006/28 uzskata par atsaucēm uz šo pamatnostādni.

3.   Šī pamatnostādne stājas spēkā 2008. gada 25. jūnijā.

5. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne attiecas uz euro zonas NCB.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 20. jūnijā

ECB Padomes vārdā —

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV C 17, 25.1.2007, 5. lpp. Pamatnostādne, kurā grozījumi veikti ar Pamatnostādni ECB/2007/6 (OV L 196, 28.7.2007, 46. lpp.).

1

---

I PIELIKUMS

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

IIa PIELIKUMS

Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Anglijas tiesību aktus

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

IIb PIELIKUMS

Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Francijas tiesību aktus

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

IIc PIELIKUMS

Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Vācijas tiesību aktus

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

IId PIELIKUMS

Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Ņujorkas tiesību aktus

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---