# Den Europæiske Unions L 192/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 192 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang19. juli 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 192

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang19. juli 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 684/2008 af 17. juli 2008 om præcisering af anvendelsesområdet for de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005, vedrørende importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 685/2008 af 17. juli 2008 om ophævelse af den antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge, der indførtes ved forordning (EF) nr. 85/2006 | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 686/2008 af 18. juli 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 687/2008 af 18. juli 2008 om fastsættelse af procedurer for betalings- og interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten (kodificeret udgave) | 20 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 688/2008 af 18. juli 2008 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08 | 49 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/74/EF af 18. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF og af direktiv 2005/78/EF for så vidt angår typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (
  1
  ) | 51 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 684/2008 af 17. juli 2008 om præcisering af anvendelsesområdet for de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005, vedrørende importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 685/2008 af 17. juli 2008 om ophævelse af den antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge, der indførtes ved forordning (EF) nr. 85/2006

5

Kommissionens forordning (EF) nr. 686/2008 af 18. juli 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 687/2008 af 18. juli 2008 om fastsættelse af procedurer for betalings- og interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten (kodificeret udgave)

20

Kommissionens forordning (EF) nr. 688/2008 af 18. juli 2008 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08

49

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2008/74/EF af 18. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF og af direktiv 2005/78/EF for så vidt angår typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (
  1
  )

1

51

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/595/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 25. juni 2008 om ændring af beslutning 2004/452/EF om fastlæggelse af en liste over organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål
  (meddelt under nummer K(2008) 3019)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | | Den Europæiske Centralbank |
| | | 2008/596/EF |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 20. juni 2008 om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (omarbejdning) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/595/EF

*

Kommissionens beslutning af 25. juni 2008 om ændring af beslutning 2004/452/EF om fastlæggelse af en liste over organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål
  (meddelt under nummer K(2008) 3019)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 3019)

1

60

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

2008/596/EF

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 20. juni 2008 om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (omarbejdning) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 684/2008

af 17. juli 2008

om præcisering af anvendelsesområdet for de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005, vedrørende importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes der en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil (»HPT«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Undersøgelsesperioden for den undersøgelse, som førte til vedtagelse af nævnte forordning, omfattede tidsrummet fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004 (»den oprindelige undersøgelse«). |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes der en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil (»HPT«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Undersøgelsesperioden for den undersøgelse, som førte til vedtagelse af nævnte forordning, omfattede tidsrummet fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004 (»den oprindelige undersøgelse«).

2.   NÆRVÆRENDE UNDERSØGELSE

2.1.   Procedure

| (2) | Nærværende delvise interimsundersøgelse blev indledt på Kommissionens eget initiativ. Efter de informationer, Kommissionen råder over, syntes visse varer, såkaldte højtløftere, stablere, sakseløftere og truck med vejefunktion (»HSSWT«), som angiveligt kunne falde ind under varedækningen, at adskille sig fra håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, bl.a. på grund af deres specifikke funktioner (løftning, stabling eller vejning) og anvendelsesformål. Disse funktioner syntes at kræve hydraulisk anordning og chassis af forskellig styrke og konstruktion. De nævnte kendetegn understregede de forskellige anvendelsesformål — og disse varer syntes ikke at kunne udskiftes med håndbetjente palletruck. Det blev derfor anset for passende at tage sagen op til fornyet behandling, for så vidt angår en præcisering af varedækningen, med den mulighed, at konklusionen kunne få tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor de relevante antidumpingforanstaltninger blev indført. |
| --- | --- |

(2)

Nærværende delvise interimsundersøgelse blev indledt på Kommissionens eget initiativ. Efter de informationer, Kommissionen råder over, syntes visse varer, såkaldte højtløftere, stablere, sakseløftere og truck med vejefunktion (»HSSWT«), som angiveligt kunne falde ind under varedækningen, at adskille sig fra håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, bl.a. på grund af deres specifikke funktioner (løftning, stabling eller vejning) og anvendelsesformål. Disse funktioner syntes at kræve hydraulisk anordning og chassis af forskellig styrke og konstruktion. De nævnte kendetegn understregede de forskellige anvendelsesformål — og disse varer syntes ikke at kunne udskiftes med håndbetjente palletruck. Det blev derfor anset for passende at tage sagen op til fornyet behandling, for så vidt angår en præcisering af varedækningen, med den mulighed, at konklusionen kunne få tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor de relevante antidumpingforanstaltninger blev indført.

| (3) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af varedækningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af varedækningen.

2.2.   Interimsundersøgelse

| (4) | Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina (»det pågældende land«) og alle andre parter, som den vidste var berørt, dvs. eksporterende producenter i det pågældende land, brugere og importører i Fællesskabet og producenter i Fællesskabet, om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina (»det pågældende land«) og alle andre parter, som den vidste var berørt, dvs. eksporterende producenter i det pågældende land, brugere og importører i Fællesskabet og producenter i Fællesskabet, om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Grundet den delvise interimsundersøgelses omfang blev der ikke fastsat en undersøgelsesperiode i forbindelse hermed. De oplysninger, som blev modtaget i spørgeskemabesvarelserne, vedrørte perioden fra 2003 til 2006 (»den betragtede periode«), dvs. også undersøgelsesperioden i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Der blev anmodet om oplysninger for den betragtede periode vedrørende mængde og værdi af salg og indkøb, produktionsmængde og -kapacitet for HPT og HSSWT. Desuden blev de berørte parter anmodet om at kommentere eventuelle forskelle eller ligheder mellem HPT og HSSWT med hensyn til produktionsproces, tekniske egenskaber, anvendelsesformål, udskiftelighed osv. |
| --- | --- |

(6)

Grundet den delvise interimsundersøgelses omfang blev der ikke fastsat en undersøgelsesperiode i forbindelse hermed. De oplysninger, som blev modtaget i spørgeskemabesvarelserne, vedrørte perioden fra 2003 til 2006 (»den betragtede periode«), dvs. også undersøgelsesperioden i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Der blev anmodet om oplysninger for den betragtede periode vedrørende mængde og værdi af salg og indkøb, produktionsmængde og -kapacitet for HPT og HSSWT. Desuden blev de berørte parter anmodet om at kommentere eventuelle forskelle eller ligheder mellem HPT og HSSWT med hensyn til produktionsproces, tekniske egenskaber, anvendelsesformål, udskiftelighed osv.

| (7) | Der blev modtaget tilstrækkeligt udfyldte spørgeskemaer fra to kinesiske eksporterende producenter af HPT/HSSWT, fire fællesskabsproducenter af HPT eller HSSWT, en bruger og 14 importører af HPT/HSSWT i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(7)

Der blev modtaget tilstrækkeligt udfyldte spørgeskemaer fra to kinesiske eksporterende producenter af HPT/HSSWT, fire fællesskabsproducenter af HPT eller HSSWT, en bruger og 14 importører af HPT/HSSWT i Fællesskabet.

| (8) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en vurdering af, hvorvidt der er behov for at præcisere/ændre anvendelsesområdet for de eksisterende antidumpingforanstaltninger, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  — | BT Products AB, Mjölby, Sverige |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en vurdering af, hvorvidt der er behov for at præcisere/ændre anvendelsesområdet for de eksisterende antidumpingforanstaltninger, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

—

BT Products AB, Mjölby, Sverige

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nederlandene. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nederlandene.

2.3.   Den pågældende vare

| (9) | Den pågældende vare er, jf. definitionen i den oprindelige forordning, håndbetjente palletruck, ikke-selvkørende, der anvendes til håndtering af materiale, som normalt er anbragt på paller, samt væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, der almindeligvis angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. Der er forskellige typer håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, alt afhængigt af løftekapacitet, gaflernes længde, den type stål, der er anvendt til chassiset, typen af hydraulisk anordning, hjultype og eventuelt bremseudstyr. |
| --- | --- |

(9)

Den pågældende vare er, jf. definitionen i den oprindelige forordning, håndbetjente palletruck, ikke-selvkørende, der anvendes til håndtering af materiale, som normalt er anbragt på paller, samt væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, der almindeligvis angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. Der er forskellige typer håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, alt afhængigt af løftekapacitet, gaflernes længde, den type stål, der er anvendt til chassiset, typen af hydraulisk anordning, hjultype og eventuelt bremseudstyr.

2.4.   Resultater

| (10) | Som bekendt vedrørte den oprindelige undersøgelse håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der anvendes til håndtering og manuel transport af materiale, som normalt er anbragt på paller. HPT skal pr. definition skubbes eller trækkes manuelt. Derfor er HPT et redskab, som sætter brugeren i stand til manuelt at løfte materiale lige nøjagtigt så meget, at det kan transporteres fra et sted til et andet. |
| --- | --- |

(10)

Som bekendt vedrørte den oprindelige undersøgelse håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der anvendes til håndtering og manuel transport af materiale, som normalt er anbragt på paller. HPT skal pr. definition skubbes eller trækkes manuelt. Derfor er HPT et redskab, som sætter brugeren i stand til manuelt at løfte materiale lige nøjagtigt så meget, at det kan transporteres fra et sted til et andet.

| (11) | HSSWT, som visse nationale toldmyndigheder angiveligt har klassificeret som den pågældende vare, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, kan være selvkørende eller håndbetjente. De anvendes til at transportere og løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, til at anbringe materiale på lager (højtløftere), til at stable paller oven på hinanden (stablere), til at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller til at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion). |
| --- | --- |

(11)

HSSWT, som visse nationale toldmyndigheder angiveligt har klassificeret som den pågældende vare, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, kan være selvkørende eller håndbetjente. De anvendes til at transportere og løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, til at anbringe materiale på lager (højtløftere), til at stable paller oven på hinanden (stablere), til at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller til at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).

| (12) | Kun HPT, jf. definitionen i betragtning 10, blev betragtet som den pågældende vare og undersøgt i henhold til den oprindelige forordning. Det er relevant at bemærke, at for så vidt angår den oprindelige undersøgelse har Kommissionen aldrig anmodet de samarbejdsvillige parter om at indgive oplysninger om HSSWT, og den har ikke kontrolleret oplysninger om HSSWT. Derfor er alle de data og oplysninger, der blev indgivet i henhold til den oprindelige forordning, og resultaterne af den oprindelige undersøgelse, herunder indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger, udelukkende baseret på HPT. |
| --- | --- |

(12)

Kun HPT, jf. definitionen i betragtning 10, blev betragtet som den pågældende vare og undersøgt i henhold til den oprindelige forordning. Det er relevant at bemærke, at for så vidt angår den oprindelige undersøgelse har Kommissionen aldrig anmodet de samarbejdsvillige parter om at indgive oplysninger om HSSWT, og den har ikke kontrolleret oplysninger om HSSWT. Derfor er alle de data og oplysninger, der blev indgivet i henhold til den oprindelige forordning, og resultaterne af den oprindelige undersøgelse, herunder indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger, udelukkende baseret på HPT.

| (13) | På baggrund af den situation, der er beskrevet i betragtning 2, og for at fastslå, om HSSWT er forskellige fra HPT, blev både HSSWT og HPT undersøgt med hensyn til deres fysiske og tekniske egenskaber, produktionsproces, typiske anvendelsesformål og ombyttelighed. |
| --- | --- |

(13)

På baggrund af den situation, der er beskrevet i betragtning 2, og for at fastslå, om HSSWT er forskellige fra HPT, blev både HSSWT og HPT undersøgt med hensyn til deres fysiske og tekniske egenskaber, produktionsproces, typiske anvendelsesformål og ombyttelighed.

2.4.1.   HPT/HSSWT’s fysiske og tekniske egenskaber

| (14) | Der er forskellige typer HPT og væsentlige dele dertil, dvs. hydraulisk anordning og chassis, alt afhængigt af løftekapacitet, gaflernes længde, den type stål, der er anvendt til chassiset, typen af hydraulisk anordning, hjultype og eventuelt bremseudstyr. De forskellige typer har dog samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål, og de blev derfor alle betragtet som den pågældende vare i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(14)

Der er forskellige typer HPT og væsentlige dele dertil, dvs. hydraulisk anordning og chassis, alt afhængigt af løftekapacitet, gaflernes længde, den type stål, der er anvendt til chassiset, typen af hydraulisk anordning, hjultype og eventuelt bremseudstyr. De forskellige typer har dog samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål, og de blev derfor alle betragtet som den pågældende vare i den oprindelige undersøgelse.

| (15) | Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT har nogle af de samme egenskaber som HPT, f.eks. chassis med gafler og en hydraulisk anordning. Men de har også andre funktioner, hvorved de kan løfte materiale højere op, stable, fungere som arbejdsplatform eller veje materiale, og disse funktioner kræver helt klart mere avancerede eller supplerende tekniske komponenter. For at HSSWT kan varetage nævnte særlige funktioner, stilles der andre krav til styrke og konstruktion, for så vidt angår gafler, chassis og hydraulisk anordning, end i forbindelse med HPT. For at kunne varetage disse yderligere funktioner er HSSWT også væsentligt (op til ti gange) dyrere end HPT. |
| --- | --- |

(15)

Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT har nogle af de samme egenskaber som HPT, f.eks. chassis med gafler og en hydraulisk anordning. Men de har også andre funktioner, hvorved de kan løfte materiale højere op, stable, fungere som arbejdsplatform eller veje materiale, og disse funktioner kræver helt klart mere avancerede eller supplerende tekniske komponenter. For at HSSWT kan varetage nævnte særlige funktioner, stilles der andre krav til styrke og konstruktion, for så vidt angår gafler, chassis og hydraulisk anordning, end i forbindelse med HPT. For at kunne varetage disse yderligere funktioner er HSSWT også væsentligt (op til ti gange) dyrere end HPT.

2.4.2.   Produktionsprocessen

| (16) | Interimsundersøgelsen viste, at der er væsentlig forskel på produktionsprocessen, for så vidt angår HPT og HSSWT, for sidstnævnte kræver flere komponenter og derfor andre produktionstrin end HPT. Det kunne konstateres, at i højtløftere og stablere skal chassisrammen være væsentligt højere og den hydrauliske anordning anderledes for at kunne løfte materialet højere op, og i truck med vejefunktion skal der indbygges en vægt i chassiset, og sidstnævnte har en helt anden gaffelstruktur end HPT. |
| --- | --- |

(16)

Interimsundersøgelsen viste, at der er væsentlig forskel på produktionsprocessen, for så vidt angår HPT og HSSWT, for sidstnævnte kræver flere komponenter og derfor andre produktionstrin end HPT. Det kunne konstateres, at i højtløftere og stablere skal chassisrammen være væsentligt højere og den hydrauliske anordning anderledes for at kunne løfte materialet højere op, og i truck med vejefunktion skal der indbygges en vægt i chassiset, og sidstnævnte har en helt anden gaffelstruktur end HPT.

2.4.3.   Typiske anvendelsesformål for HPT/HSSWT

| (17) | HPT anvendes almindeligvis til at håndtere materiale og til at fordele og anbringe varer på lager. De anvendes både i fremstillingsindustrien og i detailforretninger. HPT er beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående fører, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletruck er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, f.eks. i fordelingskøretøjer, på lagre, i fremstillingsvirksomheder eller inde i detailforretninger; det sker ved pumpebevægelser med styrestangen. HPT har typisk en maksimal løftekapacitet på ca. 210 millimeter. Endvidere betragtes HPT normalt som et nødvendigt supplement til andre lastmanøvreringsanordninger, f.eks. gaffeltruck. Det er ikke nødvendigt med særlig oplæring i brug af HPT. |
| --- | --- |

(17)

HPT anvendes almindeligvis til at håndtere materiale og til at fordele og anbringe varer på lager. De anvendes både i fremstillingsindustrien og i detailforretninger. HPT er beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående fører, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletruck er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, f.eks. i fordelingskøretøjer, på lagre, i fremstillingsvirksomheder eller inde i detailforretninger; det sker ved pumpebevægelser med styrestangen. HPT har typisk en maksimal løftekapacitet på ca. 210 millimeter. Endvidere betragtes HPT normalt som et nødvendigt supplement til andre lastmanøvreringsanordninger, f.eks. gaffeltruck. Det er ikke nødvendigt med særlig oplæring i brug af HPT.

| (18) | Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT hovedsagelig henvender sig til de samme brugere som HPT, men har andre formål, f.eks. at løfte materiale højere op, stable materiale, fungere som arbejdsplatform eller veje materiale. På grund af de særlige egenskaber og anvendelsesformål anvendes HSSWT ikke normalt som HPT. Det er forklaringen på, at salgsmængden svarer til ca. en tiendedel af salget af HPT på fællesskabsmarkedet. Endvidere kræves der i modsætning til HPT særlig oplæring i brug af HSSWT. |
| --- | --- |

(18)

Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT hovedsagelig henvender sig til de samme brugere som HPT, men har andre formål, f.eks. at løfte materiale højere op, stable materiale, fungere som arbejdsplatform eller veje materiale. På grund af de særlige egenskaber og anvendelsesformål anvendes HSSWT ikke normalt som HPT. Det er forklaringen på, at salgsmængden svarer til ca. en tiendedel af salget af HPT på fællesskabsmarkedet. Endvidere kræves der i modsætning til HPT særlig oplæring i brug af HSSWT.

2.4.4.   Udskiftelighed

| (19) | Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT har betydeligt flere specifikke anvendelsesformål end HPT. Højtløftere/stablere anvendes til at løfte materiale højere op, til at anbringe materiale på lager samt til at stable paller oven på hinanden, mens sakseløftere anvendes til at løfte materiale op til en arbejdsplatform og truck med vejefunktion til at veje materiale. |
| --- | --- |

(19)

Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT har betydeligt flere specifikke anvendelsesformål end HPT. Højtløftere/stablere anvendes til at løfte materiale højere op, til at anbringe materiale på lager samt til at stable paller oven på hinanden, mens sakseløftere anvendes til at løfte materiale op til en arbejdsplatform og truck med vejefunktion til at veje materiale.

| (20) | Visse HSSWT-typer (f.eks. truck med vejefunktion) kan i meget begrænset omfang anvendes til at løfte og transportere materiale ligesom HPT. Men det giver ingen praktisk eller økonomisk mening at udskifte HPT med HSSWT, for det er lettere at anvende HPT til kun at løfte og transportere materiale, og HSSWT er væsentligt dyrere end HPT og kræver særlig oplæring. I nogle tilfælde kan vedvarende anvendelse af HSSWT i stedet for HPT også ødelægge HSSWT’s hovedfunktioner, f.eks. i forbindelse med truck med vejefunktion, hvor vejeanordningen er så ømfindtlig, at den ville blive ødelagt med det samme, hvis trucken blev anvendt til at løfte og transportere materiale. |
| --- | --- |

(20)

Visse HSSWT-typer (f.eks. truck med vejefunktion) kan i meget begrænset omfang anvendes til at løfte og transportere materiale ligesom HPT. Men det giver ingen praktisk eller økonomisk mening at udskifte HPT med HSSWT, for det er lettere at anvende HPT til kun at løfte og transportere materiale, og HSSWT er væsentligt dyrere end HPT og kræver særlig oplæring. I nogle tilfælde kan vedvarende anvendelse af HSSWT i stedet for HPT også ødelægge HSSWT’s hovedfunktioner, f.eks. i forbindelse med truck med vejefunktion, hvor vejeanordningen er så ømfindtlig, at den ville blive ødelagt med det samme, hvis trucken blev anvendt til at løfte og transportere materiale.

| (21) | På den anden side viste interimsundersøgelsen, at HSSWT ikke kan udskiftes med HPT. HSSWT er rettet mod et specifikt marked med andre krav og behov blandt slutbrugerne. |
| --- | --- |

(21)

På den anden side viste interimsundersøgelsen, at HSSWT ikke kan udskiftes med HPT. HSSWT er rettet mod et specifikt marked med andre krav og behov blandt slutbrugerne.

| (22) | Kommissionen undersøgte også, om væsentlige dele af HPT og HSSWT, dvs. chassis og hydraulisk anordning, kan udskiftes indbyrdes. I den forbindelse viste interimsundersøgelsen, at for så vidt angår HPT og HSSWT kan hverken chassis eller hydraulisk anordning udskiftes indbyrdes på grund af deres forskellige opbygning og egenskaber. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen undersøgte også, om væsentlige dele af HPT og HSSWT, dvs. chassis og hydraulisk anordning, kan udskiftes indbyrdes. I den forbindelse viste interimsundersøgelsen, at for så vidt angår HPT og HSSWT kan hverken chassis eller hydraulisk anordning udskiftes indbyrdes på grund af deres forskellige opbygning og egenskaber.

2.5.   Konklusioner om varedækningen

| (23) | Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT på grund af andre og yderligere tekniske egenskaber, andre slutbrugere og en anden produktionsproces ikke falder ind under varedækningen for HPT og væsentlige dele dertil, som er omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger. Det er grunden til, at Kommissionen ikke betragtede HSSWT som en del af den oprindelige undersøgelses varedækning. |
| --- | --- |

(23)

Interimsundersøgelsen har vist, at HSSWT på grund af andre og yderligere tekniske egenskaber, andre slutbrugere og en anden produktionsproces ikke falder ind under varedækningen for HPT og væsentlige dele dertil, som er omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger. Det er grunden til, at Kommissionen ikke betragtede HSSWT som en del af den oprindelige undersøgelses varedækning.

| (24) | Derfor anses det for passende at præcisere, at HSSWT adskiller sig fra HPT og væsentligste dele dertil og ikke falder ind under den varedækning, som er omfattet af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(24)

Derfor anses det for passende at præcisere, at HSSWT adskiller sig fra HPT og væsentligste dele dertil og ikke falder ind under den varedækning, som er omfattet af antidumpingforanstaltninger.

| (25) | De interesserede parter blev informeret om ovenstående konklusioner. |
| --- | --- |

(25)

De interesserede parter blev informeret om ovenstående konklusioner.

| (26) | En enkelt part hævdede, at HSSWT og HPT bør betragtes som én teknisk enhed, men de foreliggende oplysninger berettiger ikke til en sådan konklusion. Samtlige resterende parter, som fremsatte bemærkninger, accepterede Kommissionens resultater. |
| --- | --- |

(26)

En enkelt part hævdede, at HSSWT og HPT bør betragtes som én teknisk enhed, men de foreliggende oplysninger berettiger ikke til en sådan konklusion. Samtlige resterende parter, som fremsatte bemærkninger, accepterede Kommissionens resultater.

| (27) | I betragtning af ovenstående anses det for passende at ændre den oprindelige forordning for at præcisere varedefinitionen. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af ovenstående anses det for passende at ændre den oprindelige forordning for at præcisere varedefinitionen.

| (28) | Da nærværende interimsundersøgelse er begrænset til en præcisering af varedækningen, og HSSWT ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelse og den heraf følgende antidumpingforanstaltning, anses det for passende, at resultaterne anvendes fra den dato, hvor den oprindelige forordning trådte i kraft, herunder på import, som var omfattet af midlertidig told i tidsrummet fra den 29. januar 2005 til den 21. juli 2005. Kommissionen har ikke konstateret nødvendige hensyn, som hindrer anvendelsen af en sådan bestemmelse med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(28)

Da nærværende interimsundersøgelse er begrænset til en præcisering af varedækningen, og HSSWT ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelse og den heraf følgende antidumpingforanstaltning, anses det for passende, at resultaterne anvendes fra den dato, hvor den oprindelige forordning trådte i kraft, herunder på import, som var omfattet af midlertidig told i tidsrummet fra den 29. januar 2005 til den 21. juli 2005. Kommissionen har ikke konstateret nødvendige hensyn, som hindrer anvendelsen af en sådan bestemmelse med tilbagevirkende kraft.

| (29) | Der bør derfor indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt eller bogført, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005, og den midlertidige antidumpingtold, der blev endeligt opkrævet, jf. samme forordnings artikel 2, for varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005, som ændret ved denne forordning. |
| --- | --- |

(29)

Der bør derfor indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt eller bogført, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005, og den midlertidige antidumpingtold, der blev endeligt opkrævet, jf. samme forordnings artikel 2, for varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005, som ændret ved denne forordning.

| (30) | Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(30)

Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.

| (31) | Denne interimsundersøgelse berører ikke den dato, hvor forordning (EF) nr. 1174/2005 udløber, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 — |
| --- | --- |

(31)

Denne interimsundersøgelse berører ikke den dato, hvor forordning (EF) nr. 1174/2005 udløber, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005 affattes således:

»1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletruck og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8427900010 og 8431200010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletruck truck på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletruck er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).«

Artikel 2

Der indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt eller bogført, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005 i den oprindelige udgave, og den midlertidige antidumpingtold, der blev endeligt opkrævet, jf. samme forordnings artikel 2, for varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1174/2005, som ændret ved denne forordning.

Anmodninger om godtgørelse og fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser. I behørigt begrundede tilfælde forlænges fristen på tre år, jf. artikel 236, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), med et år.

4

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 22. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 2008.

På Rådets vegne

E. WOERTH

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 189 af 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT C 184 af 7.8.2007, s. 11.

3

(4)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

4

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/5

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 685/2008

af 17. juli 2008

om ophævelse af den antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge, der indførtes ved forordning (EF) nr. 85/2006

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 85/2006 (2) en endelig antidumpingtold på import af opdrættede laks med oprindelse i Norge. Den endelige told blev indført i form af en mindsteimportpris (i det følgende benævnt »MIP«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 85/2006 (2) en endelig antidumpingtold på import af opdrættede laks med oprindelse i Norge. Den endelige told blev indført i form af en mindsteimportpris (i det følgende benævnt »MIP«).

2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse og indledning

| (2) | Den 20. februar 2007 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, som blev indgivet af følgende medlemsstater: Spanien, Italien, Litauen, Polen og Portugal (i det følgende benævnt »ansøgerne«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(2)

Den 20. februar 2007 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, som blev indgivet af følgende medlemsstater: Spanien, Italien, Litauen, Polen og Portugal (i det følgende benævnt »ansøgerne«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

| (3) | Ansøgerne fremlagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at ændringerne var af varig art. Ansøgerne hævdede og fremlagde umiddelbare beviser for, at en sammenligning mellem en beregnet normal værdi og eksportpriserne ville vise, at dumpingen er faldet til et niveau, der ligger væsentligt under niveauet for de gældende foranstaltninger. Det er derfor ikke længere nødvendigt at opretholde de gældende foranstaltninger til afhjælpning af dumpingen. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledning af en procedure. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgerne fremlagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at ændringerne var af varig art. Ansøgerne hævdede og fremlagde umiddelbare beviser for, at en sammenligning mellem en beregnet normal værdi og eksportpriserne ville vise, at dumpingen er faldet til et niveau, der ligger væsentligt under niveauet for de gældende foranstaltninger. Det er derfor ikke længere nødvendigt at opretholde de gældende foranstaltninger til afhjælpning af dumpingen. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledning af en procedure.

| (4) | Gennem offentliggørelse af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) (3) indledte Kommissionen den 21. april 2007 derfor efter høring af det rådgivende udvalg en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for import af opdrættede laks med oprindelse i Norge, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(4)

Gennem offentliggørelse af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) (3) indledte Kommissionen den 21. april 2007 derfor efter høring af det rådgivende udvalg en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for import af opdrættede laks med oprindelse i Norge, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.

| (5) | Undersøgelsen var begrænset til dumpingaspektet for at vurdere behovet for opretholdelse, ophævelse eller ændring af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Undersøgelsen var begrænset til dumpingaspektet for at vurdere behovet for opretholdelse, ophævelse eller ændring af de gældende foranstaltninger.

3.   Parter, som er berørt af proceduren

| (6) | Kommissionen underrettede officielt alle kendte eksportører/producenter i Norge, handlende, importører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, samt repræsentanterne for Kongeriget Norge om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt alle kendte eksportører/producenter i Norge, handlende, importører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, samt repræsentanterne for Kongeriget Norge om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

4.   Stikprøver

| (7) | Ifølge punkt 5, litra a), i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. Som svar på opfordringen i punkt 5, litra a), nr. i), i indledningsmeddelelsen indgav 267 virksomheder de ønskede oplysninger inden for fristen. Af disse var 169 eksporterende producenter af opdrættede laks. Eksporten blev enten foretaget direkte eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne eller uafhængige forhandlere. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge punkt 5, litra a), i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. Som svar på opfordringen i punkt 5, litra a), nr. i), i indledningsmeddelelsen indgav 267 virksomheder de ønskede oplysninger inden for fristen. Af disse var 169 eksporterende producenter af opdrættede laks. Eksporten blev enten foretaget direkte eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne eller uafhængige forhandlere.

| (8) | I betragtning af det store antal virksomheder blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af producerende virksomheder med den største eksportmængde til Fællesskabet (eksporterende producenter) i samråd med repræsentanter for den norske industri. Repræsentanterne for den norske industri foreslog at lade stikprøven omfatte i) en producerende virksomhed, som ikke selv foretog eksport, men kun eksporterede via ikke-forbundne forhandlere i Norge, og ii) to eksportører, som ikke var producenter af den pågældende vare. Dette kunne ikke accepteres, da der for den producerende virksomheds vedkommende ikke forelå tilstrækkelig garanti for, at eksportsalget til Fællesskabet via ikke-forbundne forhandlere kunne bestemmes. Der kunne ikke fastsættes en normal værdi for de eksportører, der ikke selv producerer laks, og der kunne derfor ikke fastsættes en told for disse virksomheder. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af det store antal virksomheder blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af producerende virksomheder med den største eksportmængde til Fællesskabet (eksporterende producenter) i samråd med repræsentanter for den norske industri. Repræsentanterne for den norske industri foreslog at lade stikprøven omfatte i) en producerende virksomhed, som ikke selv foretog eksport, men kun eksporterede via ikke-forbundne forhandlere i Norge, og ii) to eksportører, som ikke var producenter af den pågældende vare. Dette kunne ikke accepteres, da der for den producerende virksomheds vedkommende ikke forelå tilstrækkelig garanti for, at eksportsalget til Fællesskabet via ikke-forbundne forhandlere kunne bestemmes. Der kunne ikke fastsættes en normal værdi for de eksportører, der ikke selv producerer laks, og der kunne derfor ikke fastsættes en told for disse virksomheder.

| (9) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 dækkede den udvalgte stikprøve den størst mulige repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De eksporterende producenter, der blev udvalgt til den endelige stikprøve, tegnede sig for næsten 60 % af den mængde af den pågældende vare, som ifølge de forelagte oplysninger var blevet eksporteret til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 dækkede den udvalgte stikprøve den størst mulige repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De eksporterende producenter, der blev udvalgt til den endelige stikprøve, tegnede sig for næsten 60 % af den mængde af den pågældende vare, som ifølge de forelagte oplysninger var blevet eksporteret til Fællesskabet.

| (10) | Hvad angår importørerne, og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om der er behov for stikprøveudtagning, anmodedes importørerne i Fællesskabet i indledningsmeddelelsens punkt 5, litra a), nr. ii) om at forelægge de oplysninger, der er omhandlet i nævnte punkt. Kun fire importører i Fællesskabet udfyldte stikprøveskemaet. På grund af dette begrænsede antal samarbejdsvillige importører var der ikke behov for stikprøveudtagning i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår importørerne, og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om der er behov for stikprøveudtagning, anmodedes importørerne i Fællesskabet i indledningsmeddelelsens punkt 5, litra a), nr. ii) om at forelægge de oplysninger, der er omhandlet i nævnte punkt. Kun fire importører i Fællesskabet udfyldte stikprøveskemaet. På grund af dette begrænsede antal samarbejdsvillige importører var der ikke behov for stikprøveudtagning i dette tilfælde.

| (11) | Kommissionen har indhentet og efterprøvet alle de oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. I den forbindelse opfordrede Kommissionen alle de parter, som den vidste var berørt af proceduren, og alle andre parter, der gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, til at samarbejde i forbindelse med denne procedure og til at udfylde de relevante spørgeskemaer. I den forbindelse samarbejdede 267 producenter og eksportører i Norge, repræsentanterne for Fællesskabets lakseproducenter samt Irlands og Skotlands regering med Kommissionen og tilkendegav deres synspunkter. Desuden besvarede fire importører og de seks norske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, spørgeskemaet fuldt ud inden for fristerne. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har indhentet og efterprøvet alle de oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. I den forbindelse opfordrede Kommissionen alle de parter, som den vidste var berørt af proceduren, og alle andre parter, der gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, til at samarbejde i forbindelse med denne procedure og til at udfylde de relevante spørgeskemaer. I den forbindelse samarbejdede 267 producenter og eksportører i Norge, repræsentanterne for Fællesskabets lakseproducenter samt Irlands og Skotlands regering med Kommissionen og tilkendegav deres synspunkter. Desuden besvarede fire importører og de seks norske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, spørgeskemaet fuldt ud inden for fristerne.

| (12) | Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | Importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

Importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Tyskland

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Tyskland

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Nederlandene

| — | Hätälä Oy, Oulu, Finland. |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Finland.

| b) | Eksporterende producenter i Norge (koncerner)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norge |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Norge (koncerner)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norge

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge. |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge.

| (13) | De to største norske eksporterende producenter, dvs. Marine Harvest AS og Hallvard Leroy AS tegnede sig for over 44 % af den samlede produktion, som de samarbejdsvillige norske producenter indberettede, og 45 % af den norske eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(13)

De to største norske eksporterende producenter, dvs. Marine Harvest AS og Hallvard Leroy AS tegnede sig for over 44 % af den samlede produktion, som de samarbejdsvillige norske producenter indberettede, og 45 % af den norske eksport til Fællesskabet.

| (14) | De oplysninger, som de fire øvrige virksomheder, der blev udtaget til stikprøven, forelagde, blev underkastet en grundig skrivebordsanalyse, og det blev konstateret, at deres produktionsomkostninger og eksportpriser stort set svarede til de besøgte virksomheders omkostninger og priser. |
| --- | --- |

(14)

De oplysninger, som de fire øvrige virksomheder, der blev udtaget til stikprøven, forelagde, blev underkastet en grundig skrivebordsanalyse, og det blev konstateret, at deres produktionsomkostninger og eksportpriser stort set svarede til de besøgte virksomheders omkostninger og priser.

| (15) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(15)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

5.   Undersøgelsesperiode

| (16) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2006 til 31. december 2006 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2006 til 31. december 2006 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (17) | Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. opdrættede (ikke vilde) laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset, med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). Denne definition dækker ikke andre lignende opdrættede fiskeprodukter såsom stor fjeldørred, biomasse (levende laks), vildlaks og yderligere forarbejdede typer såsom røget laks. |
| --- | --- |

(17)

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. opdrættede (ikke vilde) laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset, med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). Denne definition dækker ikke andre lignende opdrættede fiskeprodukter såsom stor fjeldørred, biomasse (levende laks), vildlaks og yderligere forarbejdede typer såsom røget laks.

| (18) | Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 og ex 0304 29 13 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter). |
| --- | --- |

(18)

Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 og ex 0304 29 13 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter).

2.   Samme vare

| (19) | Som konstateret i den oprindelige undersøgelse og bekræftet af denne undersøgelse anses det, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Norge, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Denne undersøgelse er begrænset til at fastlægge dumpingaspektet, og der blev derfor ikke draget konklusioner vedrørende den vare, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(19)

Som konstateret i den oprindelige undersøgelse og bekræftet af denne undersøgelse anses det, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Norge, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Denne undersøgelse er begrænset til at fastlægge dumpingaspektet, og der blev derfor ikke draget konklusioner vedrørende den vare, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet.

C.   DUMPING

1.   Generelt

| (20) | De norske producenter af opdrættede laks solgte den pågældende vare til Fællesskabet enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne eller ikke-forbundne forhandlere. Kun hvis det kunne konstateres, at salget var bestemt for markedet i Fællesskabet og blev foretaget direkte eller via forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Norge, blev det taget i betragtning ved beregningen af producentens eksportpris. |
| --- | --- |

(20)

De norske producenter af opdrættede laks solgte den pågældende vare til Fællesskabet enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne eller ikke-forbundne forhandlere. Kun hvis det kunne konstateres, at salget var bestemt for markedet i Fællesskabet og blev foretaget direkte eller via forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Norge, blev det taget i betragtning ved beregningen af producentens eksportpris.

2.   Normal værdi

| (21) | Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af opdrættede laks var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, hvis den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg udgjorde mindst 5 % af vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af opdrættede laks var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, hvis den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg udgjorde mindst 5 % af vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (22) | For at fastslå om hjemmemarkedssalget var repræsentativt blev der i UP set bort fra salget til ikke-forbundne forhandlere i Norge med eksportlicens, da det endelige bestemmelsessted for dette salg ikke kunne fastslås med sikkerhed. Undersøgelsesresultaterne tydede rent faktisk på, at bestemmelsesstedet for dette salg for størstedelens vedkommende var tredjelandsmarkeder, og at salget således ikke var bestemt til forbrug på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(22)

For at fastslå om hjemmemarkedssalget var repræsentativt blev der i UP set bort fra salget til ikke-forbundne forhandlere i Norge med eksportlicens, da det endelige bestemmelsessted for dette salg ikke kunne fastslås med sikkerhed. Undersøgelsesresultaterne tydede rent faktisk på, at bestemmelsesstedet for dette salg for størstedelens vedkommende var tredjelandsmarkeder, og at salget således ikke var bestemt til forbrug på hjemmemarkedet.

| (23) | Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (24) | Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(24)

Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (25) | Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden: |
| --- | --- |

(25)

Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden:

| (26) | I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af de faktiske priser på hjemmemarkedet. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej. |
| --- | --- |

(26)

I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af de faktiske priser på hjemmemarkedet. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.

| (27) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
| --- | --- |

(27)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.

| (28) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst varetype udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne udgøre et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(28)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst varetype udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne udgøre et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (29) | Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. |
| --- | --- |

(29)

Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode.

| (30) | Det blev først undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af andre producenters hjemmemarkedspriser i Norge i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. Da der i dette tilfælde ikke var nogen mere pålidelige hjemmemarkedspriser for andre producenter til rådighed, blev der anvendt en beregnet normal værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(30)

Det blev først undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af andre producenters hjemmemarkedspriser i Norge i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. Da der i dette tilfælde ikke var nogen mere pålidelige hjemmemarkedspriser for andre producenter til rådighed, blev der anvendt en beregnet normal værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (31) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fastsatte Kommissionen derfor i stedet en beregnet normal værdi på følgende måde. Den normale værdi blev beregnet ved til hver eksporterende producents produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) samt fortjeneste. |
| --- | --- |

(31)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fastsatte Kommissionen derfor i stedet en beregnet normal værdi på følgende måde. Den normale værdi blev beregnet ved til hver eksporterende producents produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) samt fortjeneste.

| (32) | I alle tilfælde blev SA&G og fortjeneste fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter havde opnået på hjemmemarkedet, kunne betragtes som pålidelige data. |
| --- | --- |

(32)

I alle tilfælde blev SA&G og fortjeneste fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter havde opnået på hjemmemarkedet, kunne betragtes som pålidelige data.

| (33) | Ingen af de seks eksporterende producenter, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Derfor kunne den metode, der er beskrevet i det indledende afsnit i artikel 2, stk. 6, ikke anvendes. Artikel 2, stk. 6, litra a), kunne ikke anvendes, da ingen af de pågældende eksporterende producenter havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Artikel 2, stk. 6, litra b), kunne heller ikke anvendes, da det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget af den generelle kategori af varer ikke blev foretaget i normal handel. Derfor blev SA&G samt fortjeneste fastsat på grundlag af en rimelig metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). I den forbindelse og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjenstmargen på 30 % og SA&G på 3 % ville være rimeligt under hensyntagen til de tal vedrørende deres hjemmemarkedssalg, som de seks eksporterende producenter indberettede i UP. |
| --- | --- |

(33)

Ingen af de seks eksporterende producenter, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Derfor kunne den metode, der er beskrevet i det indledende afsnit i artikel 2, stk. 6, ikke anvendes. Artikel 2, stk. 6, litra a), kunne ikke anvendes, da ingen af de pågældende eksporterende producenter havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Artikel 2, stk. 6, litra b), kunne heller ikke anvendes, da det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget af den generelle kategori af varer ikke blev foretaget i normal handel. Derfor blev SA&G samt fortjeneste fastsat på grundlag af en rimelig metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). I den forbindelse og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjenstmargen på 30 % og SA&G på 3 % ville være rimeligt under hensyntagen til de tal vedrørende deres hjemmemarkedssalg, som de seks eksporterende producenter indberettede i UP.

| (34) | De norske eksporterende producenter satte spørgsmålstegn ved anvendelsen af en fortjenstmargen på 30 %, og hævdede, at det ikke ville svare til de faktiske tal for normale margener i fiskeopdrætssektoren. Sagsmappen indeholdt dog ikke oplysninger, der tydede på, at den fortjeneste, der var blevet fastsat på ovennævnte måde, oversteg den fortjeneste, som andre eksporterende producenter normalt opnåede ved salg af varer i samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked i UP. Som nævnt ovenfor var den fortjenstmargen, der anvendtes, rent faktisk baseret på faktiske efterprøvede tal. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(34)

De norske eksporterende producenter satte spørgsmålstegn ved anvendelsen af en fortjenstmargen på 30 %, og hævdede, at det ikke ville svare til de faktiske tal for normale margener i fiskeopdrætssektoren. Sagsmappen indeholdt dog ikke oplysninger, der tydede på, at den fortjeneste, der var blevet fastsat på ovennævnte måde, oversteg den fortjeneste, som andre eksporterende producenter normalt opnåede ved salg af varer i samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked i UP. Som nævnt ovenfor var den fortjenstmargen, der anvendtes, rent faktisk baseret på faktiske efterprøvede tal. Argumentet måtte derfor afvises.

3.   Eksportpris

| (35) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(35)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

| (36) | Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler, beregnedes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I den forbindelse blev den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske SA&G i UP anvendt. Fortjenesten blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed, og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjeneste på 2 % var rimelig for en forhandler i denne sektor. |
| --- | --- |

(36)

Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler, beregnedes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I den forbindelse blev den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske SA&G i UP anvendt. Fortjenesten blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed, og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjeneste på 2 % var rimelig for en forhandler i denne sektor.

| (37) | Som nævnt i betragtning 22 var det i tilfælde, hvor salget blev foretaget gennem ikke-forbundne forhandlere, ikke muligt at fastslå det endelige bestemmelsessted for eksportvaren med sikkerhed. Det kunne således ikke fastslås, om et bestemt salg blev foretaget til en kunde i Fællesskabet eller et andet tredjeland, og det blev derfor besluttet at se bort fra salg til ikke forbundne forhandlere. EF-erhvervsgrenen gjorde indsigelse mod denne tilgang, idet det blev hævdet, at et sådant salg burde have været undersøgt, idet der blev solgt laks via uafhængige forhandlere, og disse laks blev indført i Fællesskabet til priser, der ligger under MIP. |
| --- | --- |

(37)

Som nævnt i betragtning 22 var det i tilfælde, hvor salget blev foretaget gennem ikke-forbundne forhandlere, ikke muligt at fastslå det endelige bestemmelsessted for eksportvaren med sikkerhed. Det kunne således ikke fastslås, om et bestemt salg blev foretaget til en kunde i Fællesskabet eller et andet tredjeland, og det blev derfor besluttet at se bort fra salg til ikke forbundne forhandlere. EF-erhvervsgrenen gjorde indsigelse mod denne tilgang, idet det blev hævdet, at et sådant salg burde have været undersøgt, idet der blev solgt laks via uafhængige forhandlere, og disse laks blev indført i Fællesskabet til priser, der ligger under MIP.

| (38) | Der mindes om, at der ved fastsættelsen af eksportprisen bør tages hensyn til salget til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, og at de første uafhængige kunders videresalgspriser således er irrelevante i forbindelse med fastsættelsen af dumping. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(38)

Der mindes om, at der ved fastsættelsen af eksportprisen bør tages hensyn til salget til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, og at de første uafhængige kunders videresalgspriser således er irrelevante i forbindelse med fastsættelsen af dumping. Argumentet måtte derfor afvises.

4.   Sammenligning

| (39) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(39)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af priserne ab fabrik.

| (40) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. I denne forbindelse blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter og omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering samt kreditomkostninger og importafgifter. |
| --- | --- |

(40)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. I denne forbindelse blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter og omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering samt kreditomkostninger og importafgifter.

5.   Dumping

5.1.   Virksomheder i stikprøven

| (41) | For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev der beregnet en individuel dumpingmargen. For disse virksomheder blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. |
| --- | --- |

(41)

For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev der beregnet en individuel dumpingmargen. For disse virksomheder blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.

5.2.   Virksomheder uden for stikprøven

| (42) | For så vidt angår de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, konstateredes det, at eksportpriserne for hovedparten af deres salg generelt svarede til salgspriserne for eksportørerne i stikprøven. Da der ikke foreligger oplysninger, der tyder på det modsatte, fandt Kommissionen, at stikprøveresultaterne er repræsentative for alle andre eksportører. |
| --- | --- |

(42)

For så vidt angår de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, konstateredes det, at eksportpriserne for hovedparten af deres salg generelt svarede til salgspriserne for eksportørerne i stikprøven. Da der ikke foreligger oplysninger, der tyder på det modsatte, fandt Kommissionen, at stikprøveresultaterne er repræsentative for alle andre eksportører.

5.3.   Ikke-samarbejdende virksomheder

| (43) | På baggrund af den høje grad af samarbejdsvilje, dvs. næsten 100 %, blev det også konkluderet, at de dumpingmargener, der var blevet konstateret for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, var repræsentative for Norge. |
| --- | --- |

(43)

På baggrund af den høje grad af samarbejdsvilje, dvs. næsten 100 %, blev det også konkluderet, at de dumpingmargener, der var blevet konstateret for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, var repræsentative for Norge.

5.4.   Dumpingmargener

| (44) | På grundlag af ovenstående udgør dumpingmargenerne følgende i procent af nettoprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

På grundlag af ovenstående udgør dumpingmargenerne følgende i procent af nettoprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for alle seks eksporterende virksomheder er – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for alle seks eksporterende virksomheder er – 16,1 %.

D.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING

1.   Generelt

| (46) | Da den dumping, der blev konstateret i UP var under bagatelgrænsen, blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, også undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, dvs. om omstændighederne i UP var af varig art. I den forbindelse blev navnlig følgende fire aspekter undersøgt: i) udviklingen i den normale værdi, ii) udviklingen i eksportmængderne og priserne ved salg til Fællesskabet og andre tredjelande, iii) produktionsmængder og -kapacitet i Norge og iv) situationen i den norske industri. |
| --- | --- |

(46)

Da den dumping, der blev konstateret i UP var under bagatelgrænsen, blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, også undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, dvs. om omstændighederne i UP var af varig art. I den forbindelse blev navnlig følgende fire aspekter undersøgt: i) udviklingen i den normale værdi, ii) udviklingen i eksportmængderne og priserne ved salg til Fællesskabet og andre tredjelande, iii) produktionsmængder og -kapacitet i Norge og iv) situationen i den norske industri.

2.   Udvikling i den normale værdi

| (47) | For langt størstedelen af eksportsalget (dvs. 99 %) blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, beregnet på grundlag af de pågældende eksporterende producenters produktionsomkostninger ved til disse at lægge et beløb for SA&G og fortjeneste. Det blev derfor anset for passende at undersøge den sandsynlige udvikling i produktionsomkostningerne i Norge som erstatning for hjemmemarkedspriserne med henblik på at bestemme den sandsynlige udvikling i den normale værdi. |
| --- | --- |

(47)

For langt størstedelen af eksportsalget (dvs. 99 %) blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, beregnet på grundlag af de pågældende eksporterende producenters produktionsomkostninger ved til disse at lægge et beløb for SA&G og fortjeneste. Det blev derfor anset for passende at undersøge den sandsynlige udvikling i produktionsomkostningerne i Norge som erstatning for hjemmemarkedspriserne med henblik på at bestemme den sandsynlige udvikling i den normale værdi.

| (48) | Undersøgelsen afslørede, at de norske eksporterende producenters omkostningsstruktur har været stabil i hele UP. I UP var de undersøgte virksomheders produktionsomkostninger pr. enhed rent faktisk gennemsnitligt 20-25 % lavere end MIP. |
| --- | --- |

(48)

Undersøgelsen afslørede, at de norske eksporterende producenters omkostningsstruktur har været stabil i hele UP. I UP var de undersøgte virksomheders produktionsomkostninger pr. enhed rent faktisk gennemsnitligt 20-25 % lavere end MIP.

| (49) | Hvad angår den sandsynlige udvikling i disse omkostninger, blev der foretaget en undersøgelse af en række faktorer, der er af betydning for enhedsomkostningerne, herunder f.eks. omkostningerne til foder og smolt, virkningerne af den norske lakseindustris konsolideringsproces og den øgede brug af nye og mere omkostningseffektive teknologier. |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår den sandsynlige udvikling i disse omkostninger, blev der foretaget en undersøgelse af en række faktorer, der er af betydning for enhedsomkostningerne, herunder f.eks. omkostningerne til foder og smolt, virkningerne af den norske lakseindustris konsolideringsproces og den øgede brug af nye og mere omkostningseffektive teknologier.

| (50) | Det blev anset, at omkostningerne til foder, som tegner sig for 50-60 % af de samlede omkostninger, er en pålidelig indikator for den samlede udvikling i omkostningerne. Dette bekræftes også af analytikere, der er eksperter i branchen. Visse berørte parter hævdede, at de samlede omkostninger er steget efter UP og sandsynligvis vil stige yderligere, dvs. med mindst 30 % inden udgangen af 2008 set i forhold til begyndelsen af UP, hvilket hovedsageligt skulle skyldes stigninger i foderpriserne. De hævdede endvidere, at en kombination af en stigende normal værdi og faldende eksportpriser ville medføre fornyet dumping. |
| --- | --- |

(50)

Det blev anset, at omkostningerne til foder, som tegner sig for 50-60 % af de samlede omkostninger, er en pålidelig indikator for den samlede udvikling i omkostningerne. Dette bekræftes også af analytikere, der er eksperter i branchen. Visse berørte parter hævdede, at de samlede omkostninger er steget efter UP og sandsynligvis vil stige yderligere, dvs. med mindst 30 % inden udgangen af 2008 set i forhold til begyndelsen af UP, hvilket hovedsageligt skulle skyldes stigninger i foderpriserne. De hævdede endvidere, at en kombination af en stigende normal værdi og faldende eksportpriser ville medføre fornyet dumping.

| (51) | De pågældende berørte parter forelagde ikke særlige beviser for, at der kunne forventes en stigning i foderomkostningerne på 30 %, som de hævdede. Derudover kunne en analyse af den mulige omkostningsudvikling ikke bekræfte disse påstande. I modsætning til disse berørte parters påstand viste undersøgelsen således, at de norske eksporterende producenters efterprøvede foderomkostninger har været mere eller mindre stabile i hele UP og de første tre kvartaler i 2007. Tabel 1 i betragtning 54 viser således kun en beskeden stigning i foderomkostningerne mellem 2006 og 2007. Undersøgelsen viste også, at stigningen i foderprisen hovedsageligt skyldes stigningen i priserne på visse foderkomponenter (råmaterialer) som f.eks. fiskeolie og fiskemel. Det bør bemærkes, at fiskeolie og fiskemel i et vist omfang kan erstattes med andre billigere råmaterialer, der kan indgå i fiskefoderets sammensætning, som f.eks. vegetabilsk olie og mel. Som følge heraf vil foderproducenterne normalt ændre fiskefoderets sammensætning for at holde de samlede foderomkostninger på så lavt et niveau som muligt. Det forventes derfor, at det ikke vil have direkte lineær virkning for de samlede foderomkostninger, hvis omkostningerne til visse foderkomponenter stiger, dvs. at hvis der forekommer en stigning, vil den indtræffe betydeligt langsommere. Det bør også bemærkes, at de øvrige i betragtning 52 og betragtning 55-63 omhandlede omkostningsfaktorer sandsynligvis vil have en dæmpende og dermed kompenserende virkning på eventuelle højere foderomkostninger. |
| --- | --- |

(51)

De pågældende berørte parter forelagde ikke særlige beviser for, at der kunne forventes en stigning i foderomkostningerne på 30 %, som de hævdede. Derudover kunne en analyse af den mulige omkostningsudvikling ikke bekræfte disse påstande. I modsætning til disse berørte parters påstand viste undersøgelsen således, at de norske eksporterende producenters efterprøvede foderomkostninger har været mere eller mindre stabile i hele UP og de første tre kvartaler i 2007. Tabel 1 i betragtning 54 viser således kun en beskeden stigning i foderomkostningerne mellem 2006 og 2007. Undersøgelsen viste også, at stigningen i foderprisen hovedsageligt skyldes stigningen i priserne på visse foderkomponenter (råmaterialer) som f.eks. fiskeolie og fiskemel. Det bør bemærkes, at fiskeolie og fiskemel i et vist omfang kan erstattes med andre billigere råmaterialer, der kan indgå i fiskefoderets sammensætning, som f.eks. vegetabilsk olie og mel. Som følge heraf vil foderproducenterne normalt ændre fiskefoderets sammensætning for at holde de samlede foderomkostninger på så lavt et niveau som muligt. Det forventes derfor, at det ikke vil have direkte lineær virkning for de samlede foderomkostninger, hvis omkostningerne til visse foderkomponenter stiger, dvs. at hvis der forekommer en stigning, vil den indtræffe betydeligt langsommere. Det bør også bemærkes, at de øvrige i betragtning 52 og betragtning 55-63 omhandlede omkostningsfaktorer sandsynligvis vil have en dæmpende og dermed kompenserende virkning på eventuelle højere foderomkostninger.

| (52) | Hvad angår smoltpriserne, som tegner sig for ca. 15 % af de samlede omkostninger ved opdræt, viste undersøgelsen, at priserne er faldet, som det fremgår tabel 1 nedenfor. Selv om det er vanskeligt at forudse den nøjagtige udvikling i smoltomkostningerne, blev den vedvarende faldende tendens, der fremgår af tabel 1 nedenfor, anset for en pålidelig indikator, og det kan således med rimelighed konkluderes, at de samme tendenser vil vare ved. Under alle omstændigheder viste undersøgelsen ikke, og der var ingen af de berørte parter, der hævdede, at der ville forekomme betydelige ændringer i udviklingen i smoltomkostningerne i fremtiden. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår smoltpriserne, som tegner sig for ca. 15 % af de samlede omkostninger ved opdræt, viste undersøgelsen, at priserne er faldet, som det fremgår tabel 1 nedenfor. Selv om det er vanskeligt at forudse den nøjagtige udvikling i smoltomkostningerne, blev den vedvarende faldende tendens, der fremgår af tabel 1 nedenfor, anset for en pålidelig indikator, og det kan således med rimelighed konkluderes, at de samme tendenser vil vare ved. Under alle omstændigheder viste undersøgelsen ikke, og der var ingen af de berørte parter, der hævdede, at der ville forekomme betydelige ændringer i udviklingen i smoltomkostningerne i fremtiden.

| (53) | Da smolt- og foderomkostningerne tilsammen tegner sig for mindst 65 % af de samlede omkostninger, og fiskeolie og fiskemel i et vist omfang kan erstattes med andre billigere råmaterialer ved sammensætningen af fiskefoderet (jf. betragtning 51), blev det konkluderet, at de samlede omkostninger efter al sandsynlighed ikke vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(53)

Da smolt- og foderomkostningerne tilsammen tegner sig for mindst 65 % af de samlede omkostninger, og fiskeolie og fiskemel i et vist omfang kan erstattes med andre billigere råmaterialer ved sammensætningen af fiskefoderet (jf. betragtning 51), blev det konkluderet, at de samlede omkostninger efter al sandsynlighed ikke vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid.

| (54) | Tabel 1: Udviklingen i foder- og smoltomkostningerne i norske kroner (pr. kilo laks — renset med hoved (kilde: Kontali Analyse AS (4) (2008)).










  Norge | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007
  (anslået) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foder | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Smolt | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

Tabel 1: Udviklingen i foder- og smoltomkostningerne i norske kroner (pr. kilo laks — renset med hoved (kilde: Kontali Analyse AS (4) (2008)).

Norge

2003

2004

2005

2006

2007

(anslået)

Foder

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Smolt

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Efter fremlæggelsen gjorde EF-erhvervsgrenen indsigelse mod ovennævnte resultater, idet den hævdede, at foderomkostningerne burde have været opdelt efter generation, da foderomkostningerne i et bestemt år ikke påvirker omkostningerne forbundet med fangsten i dette bestemte år, men omkostningerne forbundet med en fremtidig fangst. Ellers ville resultaterne vedrørende udviklingen i foderomkostninger ikke afspejle den aktuelle situation korrekt. Dette argument måtte afvises, da der var blevet anvendt faktiske efterprøvede foderomkostninger opdelt efter generation i analysen. |
| --- | --- |

(55)

Efter fremlæggelsen gjorde EF-erhvervsgrenen indsigelse mod ovennævnte resultater, idet den hævdede, at foderomkostningerne burde have været opdelt efter generation, da foderomkostningerne i et bestemt år ikke påvirker omkostningerne forbundet med fangsten i dette bestemte år, men omkostningerne forbundet med en fremtidig fangst. Ellers ville resultaterne vedrørende udviklingen i foderomkostninger ikke afspejle den aktuelle situation korrekt. Dette argument måtte afvises, da der var blevet anvendt faktiske efterprøvede foderomkostninger opdelt efter generation i analysen.

| (56) | EF-erhvervsgrenen gjorde også indsigelse mod konklusionerne om, at der kan kompenseres for højere priser på visse foderkomponenter ved hjælp af erstatningsprodukter. I den forbindelse blev det hævdet, at på grund af prisstigninger på andre foderkomponenter på den ene side og negative virkninger for laksekødets kvalitet på den anden side ville mulighederne for en sådan erstatning være begrænsede. Hvad angår stigningen i omkostningerne til andre foderkomponenter, blev dette ikke dokumenteret i tilstrækkelig grad, og påstanden måtte derfor afvises. Det anerkendes, at mulighederne for at erstatte visse foderkomponenter er begrænset. Som omhandlet i betragtning 51 blev det dog konkluderet, at det rent faktisk er muligt at anvende erstatningsprodukter i et vist omfang. På dette grundlag blev det konkluderet, at selv om omkostningerne til foder muligvis stiger i fremtiden, vil de sandsynligvis ikke stige i samme omfang som omkostningerne til fiskeolie og fiskemel. EF-erhvervsgrenen forelagde ikke dokumentation, som kunne ændre denne konklusion. |
| --- | --- |

(56)

EF-erhvervsgrenen gjorde også indsigelse mod konklusionerne om, at der kan kompenseres for højere priser på visse foderkomponenter ved hjælp af erstatningsprodukter. I den forbindelse blev det hævdet, at på grund af prisstigninger på andre foderkomponenter på den ene side og negative virkninger for laksekødets kvalitet på den anden side ville mulighederne for en sådan erstatning være begrænsede. Hvad angår stigningen i omkostningerne til andre foderkomponenter, blev dette ikke dokumenteret i tilstrækkelig grad, og påstanden måtte derfor afvises. Det anerkendes, at mulighederne for at erstatte visse foderkomponenter er begrænset. Som omhandlet i betragtning 51 blev det dog konkluderet, at det rent faktisk er muligt at anvende erstatningsprodukter i et vist omfang. På dette grundlag blev det konkluderet, at selv om omkostningerne til foder muligvis stiger i fremtiden, vil de sandsynligvis ikke stige i samme omfang som omkostningerne til fiskeolie og fiskemel. EF-erhvervsgrenen forelagde ikke dokumentation, som kunne ændre denne konklusion.

| (57) | Konsolideringsprocessen er en anden faktor, som bidrager til produktionsomkostningernes stabilisering. Det bør bemærkes, at i 2000 tegnede 55 virksomheder sig for 80 % af produktionen af atlanterhavslaks i Norge, mens dette antal i 2006 var faldet til 31. Selv om den norske fiskeopdrætssektor stadig kan anses for at være fragmenteret, har konsolideringsprocessen positive virkninger for produktionsomkostningerne for ikke bare de største producenter i Norge, som også blev udvalgt til stikprøven, men også for sektoren som helhed, hvilket bekræftes af analytikere, der er eksperter i branchen. Nye synergieffekter, integration af produktionsaktiviteterne og stordriftsfordele har rent faktisk sat producenterne i stand til at undgå store omkostningsstigninger pr. enhed på trods af den betydelige stigning i produktionsmængderne. |
| --- | --- |

(57)

Konsolideringsprocessen er en anden faktor, som bidrager til produktionsomkostningernes stabilisering. Det bør bemærkes, at i 2000 tegnede 55 virksomheder sig for 80 % af produktionen af atlanterhavslaks i Norge, mens dette antal i 2006 var faldet til 31. Selv om den norske fiskeopdrætssektor stadig kan anses for at være fragmenteret, har konsolideringsprocessen positive virkninger for produktionsomkostningerne for ikke bare de største producenter i Norge, som også blev udvalgt til stikprøven, men også for sektoren som helhed, hvilket bekræftes af analytikere, der er eksperter i branchen. Nye synergieffekter, integration af produktionsaktiviteterne og stordriftsfordele har rent faktisk sat producenterne i stand til at undgå store omkostningsstigninger pr. enhed på trods af den betydelige stigning i produktionsmængderne.

| (58) | Konsolideringstendensen forventes at fortsætte i fremtiden, hvilket efter al sandsynlighed vil have yderligere positive virkninger for omkostningerne på grund af stordriftsfordelene. |
| --- | --- |

(58)

Konsolideringstendensen forventes at fortsætte i fremtiden, hvilket efter al sandsynlighed vil have yderligere positive virkninger for omkostningerne på grund af stordriftsfordelene.

| (59) | Sluttelig har indførelsen af nye teknologier og nyt udstyr inden for fiskeopdræt bidraget til at begrænse omkostningsstigningerne pr. enhed, på trods af at produktionsmængderne er steget (jf. betragtning 64 ff.). |
| --- | --- |

(59)

Sluttelig har indførelsen af nye teknologier og nyt udstyr inden for fiskeopdræt bidraget til at begrænse omkostningsstigningerne pr. enhed, på trods af at produktionsmængderne er steget (jf. betragtning 64 ff.).

| (60) | Efter fremlæggelsen anfægtede EF-erhvervsgrenen, at produktionsomkostningerne skulle være faldet, idet den hævdede, at konsolideringen som sådan ikke nødvendigvis ville mindske omkostningerne. Det blev således hævdet, at ifølge norske statistikker er de små og mellemstore virksomheder i Norge mere effektive end de store koncerner. Endvidere blev det hævdet, at konklusionen vedrørende omkostningssænkninger ville være i modstrid med resultaterne i betragtning 92 vedrørende de mulige konsekvenser af et sygdomsudbrud og den forventede lavere produktion pr. smolt i fremtiden, som begge ville bidrage til at øge omkostningerne. |
| --- | --- |

(60)

Efter fremlæggelsen anfægtede EF-erhvervsgrenen, at produktionsomkostningerne skulle være faldet, idet den hævdede, at konsolideringen som sådan ikke nødvendigvis ville mindske omkostningerne. Det blev således hævdet, at ifølge norske statistikker er de små og mellemstore virksomheder i Norge mere effektive end de store koncerner. Endvidere blev det hævdet, at konklusionen vedrørende omkostningssænkninger ville være i modstrid med resultaterne i betragtning 92 vedrørende de mulige konsekvenser af et sygdomsudbrud og den forventede lavere produktion pr. smolt i fremtiden, som begge ville bidrage til at øge omkostningerne.

| (61) | Det skal for det første bemærkes, at betragtning 92 ikke omhandler konsekvenserne af et sygdomsudbrud, men derimod den almindelige dødelighed, der optræder inden for lakseproduktion, og som ikke har virkninger for omkostningerne som sådan. For det andet skyldes den i nævnte betragtning omhandlede forventede lavere produktion pr. smolt ikke en usædvanlig situation, og den betragtes som ubetydelig og således uden betydelige virkninger for de samlede omkostninger. I betragtning 92 forsøges det blot at vise, at stigningen i produktionsmængden ikke har direkte sammenhæng med stigningen i smoltproduktionen, da andre faktorer også har betydning for antallet af fangede fisk, hvilket EF-erhvervsgrenen ikke anfægtede. |
| --- | --- |

(61)

Det skal for det første bemærkes, at betragtning 92 ikke omhandler konsekvenserne af et sygdomsudbrud, men derimod den almindelige dødelighed, der optræder inden for lakseproduktion, og som ikke har virkninger for omkostningerne som sådan. For det andet skyldes den i nævnte betragtning omhandlede forventede lavere produktion pr. smolt ikke en usædvanlig situation, og den betragtes som ubetydelig og således uden betydelige virkninger for de samlede omkostninger. I betragtning 92 forsøges det blot at vise, at stigningen i produktionsmængden ikke har direkte sammenhæng med stigningen i smoltproduktionen, da andre faktorer også har betydning for antallet af fangede fisk, hvilket EF-erhvervsgrenen ikke anfægtede.

| (62) | Hvad angår de omkostningssænkende virkninger af konsolideringsprocessen, forelagde EF-erhvervsgrenen ikke dokumentation til støtte for dens indsigelse. EF-erhvervsgrenens påstand i den henseende måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(62)

Hvad angår de omkostningssænkende virkninger af konsolideringsprocessen, forelagde EF-erhvervsgrenen ikke dokumentation til støtte for dens indsigelse. EF-erhvervsgrenens påstand i den henseende måtte derfor afvises.

| (63) | På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at det anses, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. Navnlig på grund af den igangværende konsolideringsproces kan der snarere opnås yderligere omkostningssænkninger, selv om foderpriserne viser en stigende tendens (jf. betragtning 51). Den beregnede normale værdi, som er baseret på produktionsomkostningerne, anses således for at være af varig karakter. |
| --- | --- |

(63)

På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at det anses, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. Navnlig på grund af den igangværende konsolideringsproces kan der snarere opnås yderligere omkostningssænkninger, selv om foderpriserne viser en stigende tendens (jf. betragtning 51). Den beregnede normale værdi, som er baseret på produktionsomkostningerne, anses således for at være af varig karakter.

3.   Udvikling i eksportpriserne og produktionsmængderne i Norge

3.1.   Udvikling i produktionsmængderne i Norge og eksport til EU

| (64) | Som det fremgår af tabel 2 i betragtning 65, er den norske produktion af laks steget støt de seneste tre år og især i 2007 navnlig på grund af gunstige biologiske betingelser og set i forhold til det dårlige produktionsår i 2006. Som det fremgår af tabel 3 i betragtning 66 vedrørende det anslåede samlede forbrug i Fællesskabet, er markedet i Fællesskabet for den pågældende vare dog også vokset betragteligt, dvs. + 9,40 % fra 2006 til 2007, og når man ser på tendenserne for den seneste periode, skulle det vokse yderligere. Den udvikling i forbruget, der fremgår af tabel 3 nedenfor, omfatter import fra alle tredjelande samt EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(64)

Som det fremgår af tabel 2 i betragtning 65, er den norske produktion af laks steget støt de seneste tre år og især i 2007 navnlig på grund af gunstige biologiske betingelser og set i forhold til det dårlige produktionsår i 2006. Som det fremgår af tabel 3 i betragtning 66 vedrørende det anslåede samlede forbrug i Fællesskabet, er markedet i Fællesskabet for den pågældende vare dog også vokset betragteligt, dvs. + 9,40 % fra 2006 til 2007, og når man ser på tendenserne for den seneste periode, skulle det vokse yderligere. Den udvikling i forbruget, der fremgår af tabel 3 nedenfor, omfatter import fra alle tredjelande samt EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet.

| (65) | Tabel 2: Samlet produktion af laks i tons hele fiskeækvivalenter mellem 2003 og 2007 (kilde: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  Norge | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Fra år til år | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

Tabel 2: Samlet produktion af laks i tons hele fiskeækvivalenter mellem 2003 og 2007 (kilde: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

Norge

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Fra år til år

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | Tabel 3: Udvikling i forbruget (leverancer fra alle kilder, herunder EF-erhvervsgrenen) af atlanterhavslaks i Fællesskabet fra 2004 til 2007 (kilde: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).










  År | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Fra år til år | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

Tabel 3: Udvikling i forbruget (leverancer fra alle kilder, herunder EF-erhvervsgrenen) af atlanterhavslaks i Fællesskabet fra 2004 til 2007 (kilde: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008).

År

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Fra år til år

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | Ifølge offentlige statistikker (Kontali Analysis) nåede den anslåede markedsandel i Fællesskabet for norske laks i 2007 op på 71 % sammenlignet med 69 % i 2006. Dette skyldes dog hovedsageligt faldet i importen fra Chile, hvor produktionsmængden faldt mellem 3 og 5 % (alt afhængigt af kilderne) mellem 2006 og 2007 på grund af et udbrud af sygdom, som forventes at have virkninger for produktionsmængden i en periode, der mindst vil strække sig over 2008 og de følgende år. |
| --- | --- |

(67)

Ifølge offentlige statistikker (Kontali Analysis) nåede den anslåede markedsandel i Fællesskabet for norske laks i 2007 op på 71 % sammenlignet med 69 % i 2006. Dette skyldes dog hovedsageligt faldet i importen fra Chile, hvor produktionsmængden faldt mellem 3 og 5 % (alt afhængigt af kilderne) mellem 2006 og 2007 på grund af et udbrud af sygdom, som forventes at have virkninger for produktionsmængden i en periode, der mindst vil strække sig over 2008 og de følgende år.

| (68) | På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at det voksende marked i Fællesskabet vil kunne aftage en stor del af de norske produktionsmængder, uden at de norske producenter nødvendigvis vinder betydelige markedsandele fra EF-erhvervsgrenen. Som beskrevet i betragtning 78 ff. vil en stigende andel af de norske produktionsmængder desuden sandsynligvis blive eksporteret til andre markeder i tredjelande, hvor der er blevet konstateret en betydelig vækst. Sluttelig vil den mere beskedne chilenske tilstedeværelse på markedet i Fællesskabet med stor sandsynlighed også bidrage til at mindske risikoen for et for stort udbud af eksportvarer i Fællesskabet yderligere. |
| --- | --- |

(68)

På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at det voksende marked i Fællesskabet vil kunne aftage en stor del af de norske produktionsmængder, uden at de norske producenter nødvendigvis vinder betydelige markedsandele fra EF-erhvervsgrenen. Som beskrevet i betragtning 78 ff. vil en stigende andel af de norske produktionsmængder desuden sandsynligvis blive eksporteret til andre markeder i tredjelande, hvor der er blevet konstateret en betydelig vækst. Sluttelig vil den mere beskedne chilenske tilstedeværelse på markedet i Fællesskabet med stor sandsynlighed også bidrage til at mindske risikoen for et for stort udbud af eksportvarer i Fællesskabet yderligere.

| (69) | Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at situationen i Chile ikke havde betydelige virkninger for markedet i Fællesskabet, da chilenske laks hovedsageligt eksporteres til det amerikanske marked, og forsyningssituationen på markedet i Fællesskabet således hovedsageligt er påvirket af den norske eksport. EF-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at Norges andel af markedet i Fællesskabet steg med yderligere 2 procentpoint, mens importen fra Chile til Fællesskabet skulle være steget med 5 % i begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

(69)

Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at situationen i Chile ikke havde betydelige virkninger for markedet i Fællesskabet, da chilenske laks hovedsageligt eksporteres til det amerikanske marked, og forsyningssituationen på markedet i Fællesskabet således hovedsageligt er påvirket af den norske eksport. EF-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at Norges andel af markedet i Fællesskabet steg med yderligere 2 procentpoint, mens importen fra Chile til Fællesskabet skulle være steget med 5 % i begyndelsen af 2008.

| (70) | Det skal først bemærkes, at de oplysninger, som EF-erhvervsgrenen har forelagt, kun vedrørte to til tre måneder i 2008, og der kan således ikke drages fornuftige konklusioner om dette år. Denne form for markedsudvikling skal rent faktisk betragtes over en længere periode. For det andet bør sygdomssituationen i Chile have virkninger for udbuddet på verdensplan, som rent faktisk vil blive formindsket, hvilket kan medføre en omdirigering af yderligere produktionsmængder fra Norge. |
| --- | --- |

(70)

Det skal først bemærkes, at de oplysninger, som EF-erhvervsgrenen har forelagt, kun vedrørte to til tre måneder i 2008, og der kan således ikke drages fornuftige konklusioner om dette år. Denne form for markedsudvikling skal rent faktisk betragtes over en længere periode. For det andet bør sygdomssituationen i Chile have virkninger for udbuddet på verdensplan, som rent faktisk vil blive formindsket, hvilket kan medføre en omdirigering af yderligere produktionsmængder fra Norge.

| (71) | Visse berørte parter hævdede, at priserne ved eksport til Fællesskabet er faldet betydeligt siden UP og vil nå et niveau på 2,85 EUR pr. kg i 2008, hvilket sammen med den påståede stigning i omkostningerne og dermed den normale værdi vil medføre dumping. Denne pris blev beregnet på grundlag af den gennemsnitlige middelpris, der blev noteret på markedet i Oslo i 2007, dvs. 3,13 EUR pr. kilo, og ved at fratrække et anslået gennemsnitligt prisfald på mellem 0,06 EUR pr. kilo og 0,28 EUR pr. kilo. |
| --- | --- |

(71)

Visse berørte parter hævdede, at priserne ved eksport til Fællesskabet er faldet betydeligt siden UP og vil nå et niveau på 2,85 EUR pr. kg i 2008, hvilket sammen med den påståede stigning i omkostningerne og dermed den normale værdi vil medføre dumping. Denne pris blev beregnet på grundlag af den gennemsnitlige middelpris, der blev noteret på markedet i Oslo i 2007, dvs. 3,13 EUR pr. kilo, og ved at fratrække et anslået gennemsnitligt prisfald på mellem 0,06 EUR pr. kilo og 0,28 EUR pr. kilo.

| (72) | Hvad angår udviklingen i den normale værdi, og som forklaret i betragtning 47 ff., måtte de pågældende berørte parters argumenter afvises. |
| --- | --- |

(72)

Hvad angår udviklingen i den normale værdi, og som forklaret i betragtning 47 ff., måtte de pågældende berørte parters argumenter afvises.

| (73) | Hvad angår priserne ved eksport til Fællesskabet, viser de statistikker, der er blevet offentliggjort, at ovennævnte berørte parters påstande ikke bekræftes af den seneste udvikling i eksportpriserne, hvilket fremgår af diagram 1 nedenfor: |
| --- | --- |

(73)

Hvad angår priserne ved eksport til Fællesskabet, viser de statistikker, der er blevet offentliggjort, at ovennævnte berørte parters påstande ikke bekræftes af den seneste udvikling i eksportpriserne, hvilket fremgår af diagram 1 nedenfor:

| (74) | Diagram 1: Udvikling i priserne (FCA Oslo, EUR pr. kilo »Fresh Salmon Superior« — kilde: Fish Pool) i 2006, 2007 og begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

(74)

Diagram 1: Udvikling i priserne (FCA Oslo, EUR pr. kilo »Fresh Salmon Superior« — kilde: Fish Pool) i 2006, 2007 og begyndelsen af 2008.

Image

| (75) | Det følger af ovenstående, at de priser, der blev opkrævet i Fællesskabet i 2007, rent faktisk var betragteligt lavere end i en stor del af UP, dvs. at de i 2007 lå på mellem 2,88 og 3,51 EUR pr. kilo. I forbindelse med undersøgelsen blev det dog konstateret, at disse priser stadig lå langt over de produktionsomkostninger, der var blevet fastsat, og dermed også over den normale værdi og derfor ikke blev betragtet som dumpingpriser. På grundlag af de oplysninger, der forelå for de første tre måneder af 2008, blev det desuden konstateret, at priserne i den periode lå på mellem 2,96 og 3,35 EUR pr. kilo, dvs. ligeledes stadig over de omkostninger, der var blevet fastslået. Der var derfor efter al sandsynlighed ikke tale om dumpingpriser, når det tages i betragtning, at den normale værdi har været stabil, som det konkluderes i betragtning 47 ff. Undersøgelsen har vist, at priserne fortsat er påvirket af efterspørgslen på markedet, men nu ligger på et højere niveau. Det skal også bemærkes, at disse prisudsving er normale i sektoren. |
| --- | --- |

(75)

Det følger af ovenstående, at de priser, der blev opkrævet i Fællesskabet i 2007, rent faktisk var betragteligt lavere end i en stor del af UP, dvs. at de i 2007 lå på mellem 2,88 og 3,51 EUR pr. kilo. I forbindelse med undersøgelsen blev det dog konstateret, at disse priser stadig lå langt over de produktionsomkostninger, der var blevet fastsat, og dermed også over den normale værdi og derfor ikke blev betragtet som dumpingpriser. På grundlag af de oplysninger, der forelå for de første tre måneder af 2008, blev det desuden konstateret, at priserne i den periode lå på mellem 2,96 og 3,35 EUR pr. kilo, dvs. ligeledes stadig over de omkostninger, der var blevet fastslået. Der var derfor efter al sandsynlighed ikke tale om dumpingpriser, når det tages i betragtning, at den normale værdi har været stabil, som det konkluderes i betragtning 47 ff. Undersøgelsen har vist, at priserne fortsat er påvirket af efterspørgslen på markedet, men nu ligger på et højere niveau. Det skal også bemærkes, at disse prisudsving er normale i sektoren.

| (76) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne efter UP var påvirket af den MIP, der var blevet fastsat, og derfor var blevet holdt på et relativt højt niveau. De hævdede derfor, at prisniveauet ved salg til Fællesskabet ville falde betragteligt, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Denne konklusion bekræftes ikke af resultaterne af nærværende undersøgelse, som viste, at den normale værdi burde forblive relativt stabil, mens sandsynligheden for stærkt faldende priser ved eksport til Fællesskabet var beskeden. Sidstnævnte resultater var baseret på en grundig analyse af den i betragtning 46 anførte række af aspekter som f.eks. den sandsynlige udvikling i produktionen i Norge og de mængder, der eksporteres til Fællesskabet og andre markeder i tredjelande. EF-erhvervsgrenen forelagde ikke oplysninger eller dokumentation, der kunne rokke ved de resultater, der var blevet fundet i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

(76)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne efter UP var påvirket af den MIP, der var blevet fastsat, og derfor var blevet holdt på et relativt højt niveau. De hævdede derfor, at prisniveauet ved salg til Fællesskabet ville falde betragteligt, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Denne konklusion bekræftes ikke af resultaterne af nærværende undersøgelse, som viste, at den normale værdi burde forblive relativt stabil, mens sandsynligheden for stærkt faldende priser ved eksport til Fællesskabet var beskeden. Sidstnævnte resultater var baseret på en grundig analyse af den i betragtning 46 anførte række af aspekter som f.eks. den sandsynlige udvikling i produktionen i Norge og de mængder, der eksporteres til Fællesskabet og andre markeder i tredjelande. EF-erhvervsgrenen forelagde ikke oplysninger eller dokumentation, der kunne rokke ved de resultater, der var blevet fundet i denne sammenhæng.

| (77) | På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at stigningen i importen af laks fra Norge til Fællesskabet ikke er af et sådant omfang, at der er risiko for et for stort udbud på markedet i Fællesskabet. Hvis produktionsomkostningerne og priserne ved eksport til Fællesskabet tages i betragtning, synes risikoen for dumping desuden at være beskeden. |
| --- | --- |

(77)

På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at stigningen i importen af laks fra Norge til Fællesskabet ikke er af et sådant omfang, at der er risiko for et for stort udbud på markedet i Fællesskabet. Hvis produktionsomkostningerne og priserne ved eksport til Fællesskabet tages i betragtning, synes risikoen for dumping desuden at være beskeden.

3.2.   Udvikling i eksportprisen og -mængden ved salg til lande uden for EU

| (78) | Undersøgelsen viste, at Fællesskabet, efterfulgt af Rusland og Japan, er og sandsynligvis vil forblive det vigtigste marked for laks fra Norge. Desuden er der også nye markeder for laks, hvor den norske eksport er steget i de senere år, hvilket er en tendens, som forventes at fortsætte i fremtiden (jf. også betragtning 82). Undersøgelsen har rent faktisk vist, at de norske producenter er rede til at levere til disse markeder i fremtiden, da de har været i stand til at etablere lokale kunderelationer samt distributions- og salgsstrukturer, hvilket viser de norske eksporterende producenters stærke interesse i disse markeder. |
| --- | --- |

(78)

Undersøgelsen viste, at Fællesskabet, efterfulgt af Rusland og Japan, er og sandsynligvis vil forblive det vigtigste marked for laks fra Norge. Desuden er der også nye markeder for laks, hvor den norske eksport er steget i de senere år, hvilket er en tendens, som forventes at fortsætte i fremtiden (jf. også betragtning 82). Undersøgelsen har rent faktisk vist, at de norske producenter er rede til at levere til disse markeder i fremtiden, da de har været i stand til at etablere lokale kunderelationer samt distributions- og salgsstrukturer, hvilket viser de norske eksporterende producenters stærke interesse i disse markeder.

| (79) | Visse berørte parter har hævdet, at det russiske marked historisk set er ustabilt, og at det derfor ikke kan forudses, om efterspørgslen på dette marked rent faktisk vil stige, og om de norske eksporterende producenter således vil være i stand til at eksportere øgede mængder til dette marked i fremtiden. De samme parter hævdede også, at eksportsalget fra Norge til Japan har vist en faldende tendens de seneste fem år, og at det derfor også er usikkert, om de øgede produktionsmængder i Norge rent faktisk kan eksporteres til det japanske marked. |
| --- | --- |

(79)

Visse berørte parter har hævdet, at det russiske marked historisk set er ustabilt, og at det derfor ikke kan forudses, om efterspørgslen på dette marked rent faktisk vil stige, og om de norske eksporterende producenter således vil være i stand til at eksportere øgede mængder til dette marked i fremtiden. De samme parter hævdede også, at eksportsalget fra Norge til Japan har vist en faldende tendens de seneste fem år, og at det derfor også er usikkert, om de øgede produktionsmængder i Norge rent faktisk kan eksporteres til det japanske marked.

| (80) | Hvad angår Rusland, afslørede undersøgelsen dog, at markedet på ca. 61 000 tons fortsatte med at vokse, og at der ikke er grund til at antage, at det ikke fortsat vil vokse i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(80)

Hvad angår Rusland, afslørede undersøgelsen dog, at markedet på ca. 61 000 tons fortsatte med at vokse, og at der ikke er grund til at antage, at det ikke fortsat vil vokse i den nærmeste fremtid.

| (81) | Den samlede eksport af laks fra forskellige producentlande til Japan viste et fald på 15 % i 2007 set i forhold til 2006. Mens nogle af leverandørlandene har mindsket deres eksport til Japan, har Norge dog været i stand til at øge sin markedsandel fra 52 % i 2006 til 66 % i 2007 (kilde: Kontali Analysis). Som nævnt i betragtning 67 var Chiles produktion i stort omfang påvirket af sygdomsudbruddet, og derfor udviste eksportmængderne generelt set og således også eksporten til Japan et betydeligt fald. Norge har derfor været i stand til vinde markedsandele fra Chile, og denne situation forventes at vare ved mindst indtil 2009 som allerede nævnt i betragtning 67. |
| --- | --- |

(81)

Den samlede eksport af laks fra forskellige producentlande til Japan viste et fald på 15 % i 2007 set i forhold til 2006. Mens nogle af leverandørlandene har mindsket deres eksport til Japan, har Norge dog været i stand til at øge sin markedsandel fra 52 % i 2006 til 66 % i 2007 (kilde: Kontali Analysis). Som nævnt i betragtning 67 var Chiles produktion i stort omfang påvirket af sygdomsudbruddet, og derfor udviste eksportmængderne generelt set og således også eksporten til Japan et betydeligt fald. Norge har derfor været i stand til vinde markedsandele fra Chile, og denne situation forventes at vare ved mindst indtil 2009 som allerede nævnt i betragtning 67.

| (82) | Som det fremgår af tabel 4 i betragtning 85 er den norske eksport til andre nye markeder i verden som f.eks. Østeuropa (Ukraine og Belarus) og fjernøsten (Kina, Sydkorea, Hong Kong og Thailand) også steget betragteligt, og i modsætning til hvad de pågældende berørte parter hævder, vil disse markeder efter al sandsynlighed kunne aftage en stigende andel af den norske produktion i de kommende år. |
| --- | --- |

(82)

Som det fremgår af tabel 4 i betragtning 85 er den norske eksport til andre nye markeder i verden som f.eks. Østeuropa (Ukraine og Belarus) og fjernøsten (Kina, Sydkorea, Hong Kong og Thailand) også steget betragteligt, og i modsætning til hvad de pågældende berørte parter hævder, vil disse markeder efter al sandsynlighed kunne aftage en stigende andel af den norske produktion i de kommende år.

| (83) | Det blev fundet, at priserne ved eksport til Fællesskabet og andre tredjelande, FCA Oslo, var på et sammenligneligt niveau, og det blev derfor konkluderet, at alle markeder er lige attraktive, hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel. Når den pågældende vare sælges som fersk eller kølet vare, transporteres den normalt til EU med lastbil. Når den pågældende vare sælges til mere fjerntliggende bestemmelsessteder, der ikke kan nås med lastbil inden for en vis frist, anvendes lufttransport. |
| --- | --- |

(83)

Det blev fundet, at priserne ved eksport til Fællesskabet og andre tredjelande, FCA Oslo, var på et sammenligneligt niveau, og det blev derfor konkluderet, at alle markeder er lige attraktive, hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel. Når den pågældende vare sælges som fersk eller kølet vare, transporteres den normalt til EU med lastbil. Når den pågældende vare sælges til mere fjerntliggende bestemmelsessteder, der ikke kan nås med lastbil inden for en vis frist, anvendes lufttransport.

| (84) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at faldet i lakseproduktionen på mellem 3 og 5 % i 2007 i Chile, som skyldtes sygdomsudbruddet, alt andet lige vil bidrage til at mindske stigningen i udbuddet i 2008 og give de norske producenter afsætningsmuligheder på markeder som f.eks. Japan, USA og andre nye markeder, hvor de chilenske producenter har betydelige markedsandele. |
| --- | --- |

(84)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at faldet i lakseproduktionen på mellem 3 og 5 % i 2007 i Chile, som skyldtes sygdomsudbruddet, alt andet lige vil bidrage til at mindske stigningen i udbuddet i 2008 og give de norske producenter afsætningsmuligheder på markeder som f.eks. Japan, USA og andre nye markeder, hvor de chilenske producenter har betydelige markedsandele.

| (85) | Tabel 4: Markedsudvikling (eksport) for atlanterhavslaks fra Norge — 2006 i forhold til 2007 (mængde i tons rund vægt) — (kilde: Norwegian Seafood Export Council). | Mængde 2006 | Mængde 2007 | Ændring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japan | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Rusland | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| USA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukraine | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Kina | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Sydkorea | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Thailand | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

Tabel 4: Markedsudvikling (eksport) for atlanterhavslaks fra Norge — 2006 i forhold til 2007 (mængde i tons rund vægt) — (kilde: Norwegian Seafood Export Council).

Mængde 2006

Mængde 2007

Ændring

EU

438 569

509 273

16,1 %

Japan

26 703

28 846

8,0 %

Rusland

39 998

61 248

53,1 %

USA

10 752

14 136

31,5 %

Ukraine

6 518

13 617

109 %

Kina

5 284

9 021

71 %

Sydkorea

6 037

7 613

26 %

Thailand

3 177

7 887

148 %

| (86) | EF-erhvervsgrenen anfægtede ovennævnte resultater, idet den hævdede, at udviklingen i eksportmængderne fra Norge til andre tredjelande ville have vist en anderledes tendens i begyndelsen af 2008, dvs. at eksporten til disse lande i absolutte tal ville være faldet, og den samlede vækst i eksporten ville således have været lavere end i 2007 og lavere end væksten i eksporten til Fællesskabet i samme periode. |
| --- | --- |

(86)

EF-erhvervsgrenen anfægtede ovennævnte resultater, idet den hævdede, at udviklingen i eksportmængderne fra Norge til andre tredjelande ville have vist en anderledes tendens i begyndelsen af 2008, dvs. at eksporten til disse lande i absolutte tal ville være faldet, og den samlede vækst i eksporten ville således have været lavere end i 2007 og lavere end væksten i eksporten til Fællesskabet i samme periode.

| (87) | Undersøgelsen har vist, at importdataene for begyndelsen af 2008 varierede betragteligt alt afhængigt af kilden. Kontali Analysis mente således, at der ville blive tale om en langt kraftigere stigning i samme periode. Som omhandlet i betragtning 70 bør markedsudviklingen ydermere betragtes over en meget længere periode, hvis der skal drages fornuftige konklusioner. EF-erhvervsgrenens argumenter kunne derfor ikke rokke ved resultaterne vedrørende udviklingen i de mængder, der eksporteres til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(87)

Undersøgelsen har vist, at importdataene for begyndelsen af 2008 varierede betragteligt alt afhængigt af kilden. Kontali Analysis mente således, at der ville blive tale om en langt kraftigere stigning i samme periode. Som omhandlet i betragtning 70 bør markedsudviklingen ydermere betragtes over en meget længere periode, hvis der skal drages fornuftige konklusioner. EF-erhvervsgrenens argumenter kunne derfor ikke rokke ved resultaterne vedrørende udviklingen i de mængder, der eksporteres til andre tredjelande.

4.   Produktionsmængder og -kapacitet i Norge

| (88) | Produktionsmængden i Norge, dvs. den største tilladte biomasse, bestemmes hovedsageligt af det antal produktionslicenser, som de norske myndigheder udsteder, og fiskeopdrætternes evne til at opnå den højeste mulige produktion inden for rammerne af deres licens. Andre faktorer, der kan øge produktionen af laks, er f.eks. gunstige biologiske og vejrmæssige forhold og forbedring af fiskeopdrætsprocesserne ved hjælp af højteknologisk udstyr. Omvendt kan udbrud af fiskesygdomme skade produktionen betragteligt og medføre et fald i antallet af fangede fisk, som det sås i Chile i 2007. |
| --- | --- |

(88)

Produktionsmængden i Norge, dvs. den største tilladte biomasse, bestemmes hovedsageligt af det antal produktionslicenser, som de norske myndigheder udsteder, og fiskeopdrætternes evne til at opnå den højeste mulige produktion inden for rammerne af deres licens. Andre faktorer, der kan øge produktionen af laks, er f.eks. gunstige biologiske og vejrmæssige forhold og forbedring af fiskeopdrætsprocesserne ved hjælp af højteknologisk udstyr. Omvendt kan udbrud af fiskesygdomme skade produktionen betragteligt og medføre et fald i antallet af fangede fisk, som det sås i Chile i 2007.

| (89) | Visse berørte parter hævdede, at stigningen i produktionen af ungfisk i Norge siden 2006 (angiveligt en stigning på 20 % mellem 2006 og 2008) er et tydeligt tegn på, at den norske lakseproduktionsmængde vil stige betragteligt inden for de næste to år og således medføre en situation med for stort et udbud. På dette grundlag og under hensyntagen til den særligt høje produktion, der blev opnået i 2007, hævdede disse parter, at i 2008 (og de følgende år) vil produktionsmængderne i Norge være betragteligt højere og langt overstige væksten på Norges eksportmarkeder, herunder navnlig markedet i Fællesskabet. De hævdede, at hvis de produktionsstigninger, som den norske lakseindustri har oplevet i 2007, skulle blive gentaget i 2008, kan overskudsproduktionen nå op på mellem 20 000 og 91 000 tons, hvis der tages udgangspunkt i en anslået produktion på 870 000 tons hele fiskeækvivalenter, dvs. 150 000 tons mere end i 2007. |
| --- | --- |

(89)

Visse berørte parter hævdede, at stigningen i produktionen af ungfisk i Norge siden 2006 (angiveligt en stigning på 20 % mellem 2006 og 2008) er et tydeligt tegn på, at den norske lakseproduktionsmængde vil stige betragteligt inden for de næste to år og således medføre en situation med for stort et udbud. På dette grundlag og under hensyntagen til den særligt høje produktion, der blev opnået i 2007, hævdede disse parter, at i 2008 (og de følgende år) vil produktionsmængderne i Norge være betragteligt højere og langt overstige væksten på Norges eksportmarkeder, herunder navnlig markedet i Fællesskabet. De hævdede, at hvis de produktionsstigninger, som den norske lakseindustri har oplevet i 2007, skulle blive gentaget i 2008, kan overskudsproduktionen nå op på mellem 20 000 og 91 000 tons, hvis der tages udgangspunkt i en anslået produktion på 870 000 tons hele fiskeækvivalenter, dvs. 150 000 tons mere end i 2007.

| (90) | Undersøgelsen bekræftede ikke ovenstående påstande. Det er ganske vist sandt, at der var en stigning i produktionen af ungfisk i 2006, men denne stigning var på linje med stigningerne de foregående år og kan ikke betragtes som usædvanlig, som det fremgår af diagram 2 nedenfor: |
| --- | --- |

(90)

Undersøgelsen bekræftede ikke ovenstående påstande. Det er ganske vist sandt, at der var en stigning i produktionen af ungfisk i 2006, men denne stigning var på linje med stigningerne de foregående år og kan ikke betragtes som usædvanlig, som det fremgår af diagram 2 nedenfor:

| (91) | Diagram 2: Antal producerede unglaks (1 000 stk.) — (kilde: SSB Norway) |
| --- | --- |

(91)

Diagram 2: Antal producerede unglaks (1 000 stk.) — (kilde: SSB Norway)

Image

| (92) | På grund af en kombination af forskellige faktorer som f.eks. dødelighedsfaktorer, offentlige krav vedrørende den største tilladte biomasse og lavere produktion pr. smolt i 2008 vil den anslåede produktion af laks i 2008 ifølge Kontali Analysis desuden kun stige med 6 %, dvs. fra 723 000 tons hele fiskeækvivalenter i 2007 til 770 000 tons i 2008, hvilket er en stigning på 47 000 tons hele fiskeækvivalenter. Tallene vedrørende den mere beskedne udvikling i biomassen i 2008 understøttes af oplysningerne om fodersalget, som viser et betydeligt fald i 2008 set i forhold til 2007 (kilde: Havbruksdata og FHL). |
| --- | --- |

(92)

På grund af en kombination af forskellige faktorer som f.eks. dødelighedsfaktorer, offentlige krav vedrørende den største tilladte biomasse og lavere produktion pr. smolt i 2008 vil den anslåede produktion af laks i 2008 ifølge Kontali Analysis desuden kun stige med 6 %, dvs. fra 723 000 tons hele fiskeækvivalenter i 2007 til 770 000 tons i 2008, hvilket er en stigning på 47 000 tons hele fiskeækvivalenter. Tallene vedrørende den mere beskedne udvikling i biomassen i 2008 understøttes af oplysningerne om fodersalget, som viser et betydeligt fald i 2008 set i forhold til 2007 (kilde: Havbruksdata og FHL).

| (93) | Efter fremlæggelsen gentog EF-erhvervsgrenen sin påstand om, at produktionsmængden i Norge sandsynligvis vil stige betragteligt og forelagde yderligere oplysninger vedrørende fangstmængder, lagre og ungfisk for begyndelsen af 2008. Som nævnt ovenfor blev det anset, at oplysninger vedrørende kun to måneder af et år ikke giver mulighed for at drage konklusioner, og der rokkes således ikke ved resultaterne vedrørende udviklingen i produktionsmængderne i Norge som beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

(93)

Efter fremlæggelsen gentog EF-erhvervsgrenen sin påstand om, at produktionsmængden i Norge sandsynligvis vil stige betragteligt og forelagde yderligere oplysninger vedrørende fangstmængder, lagre og ungfisk for begyndelsen af 2008. Som nævnt ovenfor blev det anset, at oplysninger vedrørende kun to måneder af et år ikke giver mulighed for at drage konklusioner, og der rokkes således ikke ved resultaterne vedrørende udviklingen i produktionsmængderne i Norge som beskrevet ovenfor.

| (94) | Derfor og vurderet på grundlag af de tilgængelige oplysninger er det, på trods af at produktionsmængderne i Norge er stigende, ikke sandsynligt, at der vil forekomme en dramatisk stigning i produktionen i den nærmeste fremtid, som de ovennævnte berørte parter hævder. Som omhandlet i betragtning 82 ff. er det desuden ikke sandsynligt, at hele en eventuel stigning i produktionsmængden vil blive eksporteret til Fællesskabet, da den snarere for en stor dels vedkommende vil blive dirigeret til andre markeder i tredjelande, hvor efterspørgslen stiger betragteligt. Sluttelig forventes det af de i betragtning 71 ff. omhandlede årsager ikke, at eksporten til Fællesskabet vil blive foretaget til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(94)

Derfor og vurderet på grundlag af de tilgængelige oplysninger er det, på trods af at produktionsmængderne i Norge er stigende, ikke sandsynligt, at der vil forekomme en dramatisk stigning i produktionen i den nærmeste fremtid, som de ovennævnte berørte parter hævder. Som omhandlet i betragtning 82 ff. er det desuden ikke sandsynligt, at hele en eventuel stigning i produktionsmængden vil blive eksporteret til Fællesskabet, da den snarere for en stor dels vedkommende vil blive dirigeret til andre markeder i tredjelande, hvor efterspørgslen stiger betragteligt. Sluttelig forventes det af de i betragtning 71 ff. omhandlede årsager ikke, at eksporten til Fællesskabet vil blive foretaget til dumpingpriser.

5.   Den norske industris situation

| (95) | Sluttelig er der blevet taget særligt hensyn til den norske industris situation generelt og i UP i særdeleshed. Undersøgelsen viste således, at i modsætning til hvad resultaterne af den oprindelige undersøgelse viste, består akvakultursektoren i Norge af meget rentable virksomheder. Dette skyldes til dels den store konsolideringsproces, som stadig er i gang og har medført, at sektoren er blevet overordentlig effektiv og sund. Dette afspejles også i de pågældende virksomheders ejerforhold, idet en række norske og globale investerings- og pensionsfonde er meget stærkt repræsenteret i de eksporterende producenters koncerner. Dette var heller ikke tilfældet, da den oprindelige undersøgelse blev gennemført. |
| --- | --- |

(95)

Sluttelig er der blevet taget særligt hensyn til den norske industris situation generelt og i UP i særdeleshed. Undersøgelsen viste således, at i modsætning til hvad resultaterne af den oprindelige undersøgelse viste, består akvakultursektoren i Norge af meget rentable virksomheder. Dette skyldes til dels den store konsolideringsproces, som stadig er i gang og har medført, at sektoren er blevet overordentlig effektiv og sund. Dette afspejles også i de pågældende virksomheders ejerforhold, idet en række norske og globale investerings- og pensionsfonde er meget stærkt repræsenteret i de eksporterende producenters koncerner. Dette var heller ikke tilfældet, da den oprindelige undersøgelse blev gennemført.

| (96) | Undersøgelsen viste desuden, at norske producenter i mellemtiden også har opnået en stærk position på markedet i Fællesskabet, hvor de tegner sig for mellem 80 og 90 % af den samlede produktionsmængde i Fællesskabet. Det blev konstateret, at disse virksomheder i Fællesskabet, som er forretningsmæssigt forbundet med virksomheder i Norge, i stort omfang producerer og sælger laks til og på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(96)

Undersøgelsen viste desuden, at norske producenter i mellemtiden også har opnået en stærk position på markedet i Fællesskabet, hvor de tegner sig for mellem 80 og 90 % af den samlede produktionsmængde i Fællesskabet. Det blev konstateret, at disse virksomheder i Fællesskabet, som er forretningsmæssigt forbundet med virksomheder i Norge, i stort omfang producerer og sælger laks til og på markedet i Fællesskabet.

| (97) | Det bør også bemærkes, at de norske moderselskaber selv eksporterede betydelige mængder til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(97)

Det bør også bemærkes, at de norske moderselskaber selv eksporterede betydelige mængder til Fællesskabet.

| (98) | På dette grundlag blev det anset, at de norske moderselskaber for de producerende virksomheder i Fællesskabet ville blive mindst lige så hårdt ramt af et eventuelt betydeligt prisfald på markedet i Fællesskabet på grund af dumpingimport fra Norge. På dette grundlag var det ikke urimeligt at antage, at det i det mindste økonomisk set ikke ville give mening for de norske eksporterende producenter at bidrage til at afstedkomme et fald i priserne på opdrættede laks i Fællesskabet gennem dumping. Dette ville være direkte skadeligt for sektorens rentabilitet og have negative virkninger for virksomhedernes aktier, som handles på børsen og indehaves af større investerings- og pensionsfonde som nævnt i betragtning 95. |
| --- | --- |

(98)

På dette grundlag blev det anset, at de norske moderselskaber for de producerende virksomheder i Fællesskabet ville blive mindst lige så hårdt ramt af et eventuelt betydeligt prisfald på markedet i Fællesskabet på grund af dumpingimport fra Norge. På dette grundlag var det ikke urimeligt at antage, at det i det mindste økonomisk set ikke ville give mening for de norske eksporterende producenter at bidrage til at afstedkomme et fald i priserne på opdrættede laks i Fællesskabet gennem dumping. Dette ville være direkte skadeligt for sektorens rentabilitet og have negative virkninger for virksomhedernes aktier, som handles på børsen og indehaves af større investerings- og pensionsfonde som nævnt i betragtning 95.

| (99) | På grundlag af ovenstående var det således rimeligt at konkludere, at de norske eksporterende producenter selv har interesse i at undgå situationer, hvor markedsprisen kollapser, og i at forblive profitorienterede. Risikoen for, at de norske eksporterende producenter igen foretager dumping i den nærmeste fremtid, blev derfor anset for at være begrænset. |
| --- | --- |

(99)

På grundlag af ovenstående var det således rimeligt at konkludere, at de norske eksporterende producenter selv har interesse i at undgå situationer, hvor markedsprisen kollapser, og i at forblive profitorienterede. Risikoen for, at de norske eksporterende producenter igen foretager dumping i den nærmeste fremtid, blev derfor anset for at være begrænset.

| (100) | EF-erhvervsgrenen anfægtede ovennævnte resultater, idet det blev hævdet, at den gode situation, der blev konstateret for de norske producenter i UP, ikke var af varig karakter, at disse producenter efter UP ville stå over for finansielle problemer, og at nogle af dem endog ville lide tab i begyndelsen af 2008. EF-erhvervsgrenen hævdede også, at langt størstedelen af de norske producenter ikke har datterselskaber på markedet i Fællesskabet, og at det på dette grundlag ikke kan konkluderes, at der ikke ville forekomme fornyet dumping. Sluttelig blev det hævdet, at de norske producenter med datterselskaber i Fællesskabet ville sænke deres produktion på markedet i Fællesskabet og øge produktionen i Norge, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(100)

EF-erhvervsgrenen anfægtede ovennævnte resultater, idet det blev hævdet, at den gode situation, der blev konstateret for de norske producenter i UP, ikke var af varig karakter, at disse producenter efter UP ville stå over for finansielle problemer, og at nogle af dem endog ville lide tab i begyndelsen af 2008. EF-erhvervsgrenen hævdede også, at langt størstedelen af de norske producenter ikke har datterselskaber på markedet i Fællesskabet, og at det på dette grundlag ikke kan konkluderes, at der ikke ville forekomme fornyet dumping. Sluttelig blev det hævdet, at de norske producenter med datterselskaber i Fællesskabet ville sænke deres produktion på markedet i Fællesskabet og øge produktionen i Norge, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (101) | Hvad angår de norske producenters finansielle situation, skal det bemærkes, at visse virksomheders tab hang sammen med deres investeringer i Chile og sygdomsudbruddet i dette land. Disse særlige omstændigheder vedrørte kun en begrænset del af det samlede antal producenter i Norge. Desuden vedrørte oplysningerne kun begyndelsen af år 2008 og giver ikke mulighed for at drage overordnede konklusioner om disse virksomheders resultater for hele året. Hvad angår de norsk ejede produktionsanlæg i Fællesskabet, og som EF-erhvervsgrenen også indrømmede, tegner det ganske vist begrænsede antal virksomheder, der har datterselskaber i Fællesskabet, sig for størstedelen af den samlede norske produktion, og de anses derfor for at være en betydelig faktor. Der blev ikke forelagt dokumentation for påstanden om, at den norsk ejede produktionskapacitet i Fællesskabet vil blive formindsket, hvis foranstaltningerne ophæves. Disse påstande måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(101)

Hvad angår de norske producenters finansielle situation, skal det bemærkes, at visse virksomheders tab hang sammen med deres investeringer i Chile og sygdomsudbruddet i dette land. Disse særlige omstændigheder vedrørte kun en begrænset del af det samlede antal producenter i Norge. Desuden vedrørte oplysningerne kun begyndelsen af år 2008 og giver ikke mulighed for at drage overordnede konklusioner om disse virksomheders resultater for hele året. Hvad angår de norsk ejede produktionsanlæg i Fællesskabet, og som EF-erhvervsgrenen også indrømmede, tegner det ganske vist begrænsede antal virksomheder, der har datterselskaber i Fællesskabet, sig for størstedelen af den samlede norske produktion, og de anses derfor for at være en betydelig faktor. Der blev ikke forelagt dokumentation for påstanden om, at den norsk ejede produktionskapacitet i Fællesskabet vil blive formindsket, hvis foranstaltningerne ophæves. Disse påstande måtte derfor afvises.

6.   Konklusion

| (102) | Undersøgelsen viste, at dumpingen i UP var under bagatelgrænsen. Undersøgelsen viste også, at der ikke er grund til at tro, at produktionsmængden i Norge vil stige i et omfang, der ligger over den almindelige vækstrate og således medføre en betydeligt større eksport fra Norge til Fællesskabet. Undersøgelsen viste endvidere, at risikoen for et betydeligt fald i de norske eksportpriser, som vil indebære dumping, er begrænset i den nærmeste fremtid, hvilket hovedsageligt skyldes, at en betragtelig overproduktion i Norge, som kan udløse et sådant prisfald, ikke forventes. Navnlig var den normale værdi, som fandtes at ville forblive stabil efter al sandsynlighed, betydeligt lavere end eksportprisen i UP, dvs. at normale variationer, der skyldes, at markedet er præget af udsving, og dermed midlertidige fald i eksportprisen sandsynligvis ikke automatisk vil medføre dumping. Sluttelig blev det anset, at den ændrede situation for den norske akvakultursektor, som er blevet meget rentabel, og hvis aktier handles på børsen, samt den betydelige rolle, som norsk ejede produktionsanlæg spiller i Fællesskabet, har bevirket, at fornyet dumping i den nærmeste fremtid er usandsynlig. Af ovennævnte årsager blev det konkluderet, at sandsynligheden for fornyet dumping er ringe og ikke berettiger opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(102)

Undersøgelsen viste, at dumpingen i UP var under bagatelgrænsen. Undersøgelsen viste også, at der ikke er grund til at tro, at produktionsmængden i Norge vil stige i et omfang, der ligger over den almindelige vækstrate og således medføre en betydeligt større eksport fra Norge til Fællesskabet. Undersøgelsen viste endvidere, at risikoen for et betydeligt fald i de norske eksportpriser, som vil indebære dumping, er begrænset i den nærmeste fremtid, hvilket hovedsageligt skyldes, at en betragtelig overproduktion i Norge, som kan udløse et sådant prisfald, ikke forventes. Navnlig var den normale værdi, som fandtes at ville forblive stabil efter al sandsynlighed, betydeligt lavere end eksportprisen i UP, dvs. at normale variationer, der skyldes, at markedet er præget af udsving, og dermed midlertidige fald i eksportprisen sandsynligvis ikke automatisk vil medføre dumping. Sluttelig blev det anset, at den ændrede situation for den norske akvakultursektor, som er blevet meget rentabel, og hvis aktier handles på børsen, samt den betydelige rolle, som norsk ejede produktionsanlæg spiller i Fællesskabet, har bevirket, at fornyet dumping i den nærmeste fremtid er usandsynlig. Af ovennævnte årsager blev det konkluderet, at sandsynligheden for fornyet dumping er ringe og ikke berettiger opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (103) | Følgelig bør nærværende interimsundersøgelse afsluttes, og de foranstaltninger, der gælder for import af opdrættede laks med oprindelse i Norge, bør ophæves. |
| --- | --- |

(103)

Følgelig bør nærværende interimsundersøgelse afsluttes, og de foranstaltninger, der gælder for import af opdrættede laks med oprindelse i Norge, bør ophæves.

E.   SÆRLIG OVERVÅGNING

| (104) | Som forklaret ovenfor forventes det, at markedsforholdene, dvs. udbud og efterspørgsel, forbliver stabile i en overskuelig fremtid, og at der derfor ikke er nogen umiddelbar sandsynlighed for fornyet dumping. Alle de indikatorer, der er blevet undersøgt, viser, at det med rimelighed kan forventes, at de mængder, der eksporteres til Fællesskabet, ikke vil stige betragteligt, og at eksportpriserne fortsat ikke vil blive dumpet. |
| --- | --- |

(104)

Som forklaret ovenfor forventes det, at markedsforholdene, dvs. udbud og efterspørgsel, forbliver stabile i en overskuelig fremtid, og at der derfor ikke er nogen umiddelbar sandsynlighed for fornyet dumping. Alle de indikatorer, der er blevet undersøgt, viser, at det med rimelighed kan forventes, at de mængder, der eksporteres til Fællesskabet, ikke vil stige betragteligt, og at eksportpriserne fortsat ikke vil blive dumpet.

| (105) | På grund af en vis uforudsigelighed med hensyn til markedsforholdene, som hovedsageligt skyldes varens art (fordærvelige varer), anses det dog for passende at overvåge markedet nøje og at foretage en fornyet undersøgelse af situationen, hvis der foreligger tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at markedsforholdene har ændret sig markant. I så fald vil det blive overvejet, om Kommissionen skal indlede en undersøgelse på eget initiativ, hvis det skønnes nødvendigt. |
| --- | --- |

(105)

På grund af en vis uforudsigelighed med hensyn til markedsforholdene, som hovedsageligt skyldes varens art (fordærvelige varer), anses det dog for passende at overvåge markedet nøje og at foretage en fornyet undersøgelse af situationen, hvis der foreligger tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at markedsforholdene har ændret sig markant. I så fald vil det blive overvejet, om Kommissionen skal indlede en undersøgelse på eget initiativ, hvis det skønnes nødvendigt.

| (106) | Overvågningen bør være begrænset til at vare indtil det oprindeligt planlagte udløb af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 85/2006, hvis de var blevet opretholdt, dvs. indtil den 21. januar 2011. |
| --- | --- |

(106)

Overvågningen bør være begrænset til at vare indtil det oprindeligt planlagte udløb af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 85/2006, hvis de var blevet opretholdt, dvs. indtil den 21. januar 2011.

F.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (107) | De berørte parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for at afslutte denne interimsundersøgelse og ophæve den gældende antidumpingtold på importen af den pågældende vare. Alle parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Deres bemærkninger blev taget i betragtning, i det omfang de var relevante og underbygget af dokumentation — |
| --- | --- |

(107)

De berørte parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for at afslutte denne interimsundersøgelse og ophæve den gældende antidumpingtold på importen af den pågældende vare. Alle parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Deres bemærkninger blev taget i betragtning, i det omfang de var relevante og underbygget af dokumentation —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Eneste artikel

Den delvise interimsundersøgelse af de antidumpingforanstaltninger, der finder anvendelse på import af opdrættede (ikke vilde) laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset, i øjeblikket tariferet under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 og ex 0304 29 13 og med oprindelse i Norge, og som blev indledt i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96, afsluttes.

Den endelige antidumpingtold, der ved forordning (EF) nr. 85/2006 blev indført på ovennævnte import, ophæves.

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 2008.

På Rådets vegne

E. WOERTH

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 15 af 20.1.2006, s. 1.

2

(3)  EUT C 88 af 21.4.2007, s. 26.

3

(4)  Kontali Analyse AS leverer statistikker hovedsageligt til akvakultur- og fiskeindustrien (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/18

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 686/2008

af 18. juli 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. juli 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 590/2008 (EUT L 163 af 24.6.2008, s. 24).

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 687/2008

af 18. juli 2008

om fastsættelse af procedurer for betalings- og interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten

(kodificeret udgave)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om den fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1) særlig artikel 43, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 824/2000 af 19. april 2000 om fastsættelse af procedurer for interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 824/2000 af 19. april 2000 om fastsættelse af procedurer for interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

| (2) | Interventionsprisen for blød hvede, hård hvede, byg, majs og sorghum er fastsat for kvaliteter, der så vidt muligt svarer til gennemsnitskvaliteterne af disse kornarter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Interventionsprisen for blød hvede, hård hvede, byg, majs og sorghum er fastsat for kvaliteter, der så vidt muligt svarer til gennemsnitskvaliteterne af disse kornarter i Fællesskabet.

| (3) | For at forenkle den normale administration af intervention og især for at få ensartede partier af det korn, der tilbydes til intervention, bør der fastsættes en minimumsmængde, under hvilken betalings- eller interventionsorganet ikke er forpligtet til at acceptere tilbuddet. Det kan dog være nødvendigt at fastsætte en større minimumsmængde i visse medlemsstater, for at betalings- og interventionsorganerne kan tage hensyn til de forhold og sædvaner inden for engroshandelen, der har udviklet sig i de pågældende lande. |
| --- | --- |

(3)

For at forenkle den normale administration af intervention og især for at få ensartede partier af det korn, der tilbydes til intervention, bør der fastsættes en minimumsmængde, under hvilken betalings- eller interventionsorganet ikke er forpligtet til at acceptere tilbuddet. Det kan dog være nødvendigt at fastsætte en større minimumsmængde i visse medlemsstater, for at betalings- og interventionsorganerne kan tage hensyn til de forhold og sædvaner inden for engroshandelen, der har udviklet sig i de pågældende lande.

| (4) | Der bør fastsættes metoder for bestemmelse af kvaliteten for blød hvede, hård hvede, byg, majs og sorghum. |
| --- | --- |

(4)

Der bør fastsættes metoder for bestemmelse af kvaliteten for blød hvede, hård hvede, byg, majs og sorghum.

| (5) | I henhold til artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er de samlede mængder majs, der kan opkøbes af betalings- og interventionsorganerne i hele Fællesskabet, blevet reduceret til 700 000 t i produktionsåret 2008/09 og 0 tons fra produktionsåret 2009/10. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er de samlede mængder majs, der kan opkøbes af betalings- og interventionsorganerne i hele Fællesskabet, blevet reduceret til 700 000 t i produktionsåret 2008/09 og 0 tons fra produktionsåret 2009/10.

| (6) | For at sikre en tilfredsstillende forvaltning af ordningen for interventionsopkøb af majs og give de erhvervsdrivende i alle medlemsstaterne adgang til interventionsordningen på samme betingelser bør der fastsættes nærmere specifikke regler for fordelingen af de majsmængder, der kan omfattes af interventionsopkøb. Der bør derfor indføres en mekanisme for tildeling af de nævnte mængder, der omfatter de perioder i produktionsåret, hvor de erhvervsdrivende kan indgive tilbud, og som giver dem tid nok til at indgive deres tilbud og samtidig gør det muligt at fastsætte en ensartet fordelingskoefficient for alle de bydende, når de tilbudte mængder overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, at tilbuddene behandles i to faser, og der bør fastsættes frister for indgivelsen af tilbud for majs såvel som frister for levering og overtagelse af kornet. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en tilfredsstillende forvaltning af ordningen for interventionsopkøb af majs og give de erhvervsdrivende i alle medlemsstaterne adgang til interventionsordningen på samme betingelser bør der fastsættes nærmere specifikke regler for fordelingen af de majsmængder, der kan omfattes af interventionsopkøb. Der bør derfor indføres en mekanisme for tildeling af de nævnte mængder, der omfatter de perioder i produktionsåret, hvor de erhvervsdrivende kan indgive tilbud, og som giver dem tid nok til at indgive deres tilbud og samtidig gør det muligt at fastsætte en ensartet fordelingskoefficient for alle de bydende, når de tilbudte mængder overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, at tilbuddene behandles i to faser, og der bør fastsættes frister for indgivelsen af tilbud for majs såvel som frister for levering og overtagelse af kornet.

| (7) | I lyset af de perioder for interventionsopkøb, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, og for at sikre lige behandling af de erhvervsdrivende bør der fastsættes en første fase for indgivelse af tilbud for majs, der starter den 1. august i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 1. december i Sverige og den 1. november i de øvrige medlemsstater og slutter den 31. december, der er sidste frist for indgivelse af tilbud i alle medlemsstaterne. Ved udløbet af denne første fase skal Kommissionen i givet fald fastsætte en fordelingskoefficient for de antagelige tilbud, der er indgivet i løbet af denne fase, og lukke for interventionsopkøb for resten af produktionsåret, hvis de tilbudte mængder overstiger den mængde, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007. For at undgå at pålægge betalings- og interventionsorganerne og de bydende unødvendige administrative og finansielle byrder ved at kræve sikkerhedsstillelser, som kan vise sig at være unødvendige, hvis der ikke er nogen mængder at tildele, bør det fastsættes, at indgivelsen af tilbud indstilles fra den 1. januar og til den dato, hvor den resterende mængde, der kan opkøbes ved intervention i anden fase, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af de perioder for interventionsopkøb, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, og for at sikre lige behandling af de erhvervsdrivende bør der fastsættes en første fase for indgivelse af tilbud for majs, der starter den 1. august i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 1. december i Sverige og den 1. november i de øvrige medlemsstater og slutter den 31. december, der er sidste frist for indgivelse af tilbud i alle medlemsstaterne. Ved udløbet af denne første fase skal Kommissionen i givet fald fastsætte en fordelingskoefficient for de antagelige tilbud, der er indgivet i løbet af denne fase, og lukke for interventionsopkøb for resten af produktionsåret, hvis de tilbudte mængder overstiger den mængde, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007. For at undgå at pålægge betalings- og interventionsorganerne og de bydende unødvendige administrative og finansielle byrder ved at kræve sikkerhedsstillelser, som kan vise sig at være unødvendige, hvis der ikke er nogen mængder at tildele, bør det fastsættes, at indgivelsen af tilbud indstilles fra den 1. januar og til den dato, hvor den resterende mængde, der kan opkøbes ved intervention i anden fase, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (8) | Af hensyn til den tid, det tager i givet fald at fastsætte fordelingskoefficienten for første fase, bør det fastsættes, at tilbuddene vedrørende anden fase kan indgives fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af den resterende mængde, der kan opkøbes ved intervention, idet dette er den første dag for indgivelse af tilbud i alle medlemsstaterne. I anden fase bør tilbuddene accepteres ugentligt fra den første fredag efter offentliggørelsen af den nævnte mængde på grundlag af de tilbud, som de erhvervsdrivende har indgivet senest fredag kl. 12 (Bruxelles-tid). Hver uge, senest om onsdagen, bør Kommissionen lægge oplysninger om den mængde, der stadig kan opkøbes ved intervention, på sit websted til brug for de erhvervsdrivende. Hvis de tilbudte mængder overstiger den mængde, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør Kommissionen fastsætte og offentliggøre en fordelingskoefficient og lukke for interventionsopkøb i det pågældende produktionsår. I lyset af de interventionsperioder, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør den anden fase for indgivelsen af tilbud under alle omstændigheder slutte senest den 30. april i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 30. juni i Sverige og den 31. maj i de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Af hensyn til den tid, det tager i givet fald at fastsætte fordelingskoefficienten for første fase, bør det fastsættes, at tilbuddene vedrørende anden fase kan indgives fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af den resterende mængde, der kan opkøbes ved intervention, idet dette er den første dag for indgivelse af tilbud i alle medlemsstaterne. I anden fase bør tilbuddene accepteres ugentligt fra den første fredag efter offentliggørelsen af den nævnte mængde på grundlag af de tilbud, som de erhvervsdrivende har indgivet senest fredag kl. 12 (Bruxelles-tid). Hver uge, senest om onsdagen, bør Kommissionen lægge oplysninger om den mængde, der stadig kan opkøbes ved intervention, på sit websted til brug for de erhvervsdrivende. Hvis de tilbudte mængder overstiger den mængde, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør Kommissionen fastsætte og offentliggøre en fordelingskoefficient og lukke for interventionsopkøb i det pågældende produktionsår. I lyset af de interventionsperioder, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør den anden fase for indgivelsen af tilbud under alle omstændigheder slutte senest den 30. april i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 30. juni i Sverige og den 31. maj i de øvrige medlemsstater.

| (9) | For at sikre en effektiv forvaltning af fordelingsmekanismen bør det fastsættes, at tilbuddene for majs hverken kan ændres eller tilbagekaldes. For at sikre, at der kun indgives seriøse tilbud, bør indgivelsen af tilbud desuden gøres betinget af, at der stilles en sikkerhed, og det bør fastsættes, hvilke nærmere bestemmelser der gælder for kontrollen af de indgivne tilbuds ægthed og frigivelsen af sikkerhedsstillelsen. Denne kontrol bør gennemføres efter de samme regler og på de samme betingelser som dem, der i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2006 af 21. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 for så vidt angår Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL) finansiering af interventionsforanstaltninger i form af offentlig oplagring og medlemsstaternes betalingsorganers bogføring af operationer vedrørende offentlig oplagring (4) gælder for lagerkontrol i forbindelse med offentlig oplagring. Der kan desuden gå flere måneder fra den dato, hvorfra der kan indgives tilbud til den første fase, og den 31. december. For at undgå at tynge de erhvervsdrivendes økonomi i forbindelse med indgivelsen af tilbud til den første fase, bør det, når sikkerheden stilles i form af en bankgaranti, være tilladt først at indbetale den sikkerhed, der skal stilles samtidig med indgivelsen af tilbuddet, dagen efter sidste frist for indgivelsen af tilbud. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre en effektiv forvaltning af fordelingsmekanismen bør det fastsættes, at tilbuddene for majs hverken kan ændres eller tilbagekaldes. For at sikre, at der kun indgives seriøse tilbud, bør indgivelsen af tilbud desuden gøres betinget af, at der stilles en sikkerhed, og det bør fastsættes, hvilke nærmere bestemmelser der gælder for kontrollen af de indgivne tilbuds ægthed og frigivelsen af sikkerhedsstillelsen. Denne kontrol bør gennemføres efter de samme regler og på de samme betingelser som dem, der i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2006 af 21. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 for så vidt angår Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL) finansiering af interventionsforanstaltninger i form af offentlig oplagring og medlemsstaternes betalingsorganers bogføring af operationer vedrørende offentlig oplagring (4) gælder for lagerkontrol i forbindelse med offentlig oplagring. Der kan desuden gå flere måneder fra den dato, hvorfra der kan indgives tilbud til den første fase, og den 31. december. For at undgå at tynge de erhvervsdrivendes økonomi i forbindelse med indgivelsen af tilbud til den første fase, bør det, når sikkerheden stilles i form af en bankgaranti, være tilladt først at indbetale den sikkerhed, der skal stilles samtidig med indgivelsen af tilbuddet, dagen efter sidste frist for indgivelsen af tilbud.

| (10) | Blød hvede og hård hvede er kornarter, for hvilke der er fastsat kriterier for minimumskvaliteten for konsum, og som skal opfylde sundhedsnormerne i Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (5). De andre kornarter er hovedsagelig bestemt for dyrefoder og skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (6). Det bør fastsættes, at disse normer gælder ved overtagelsen af de pågældende produkter under den nuværende interventionsordning. |
| --- | --- |

(10)

Blød hvede og hård hvede er kornarter, for hvilke der er fastsat kriterier for minimumskvaliteten for konsum, og som skal opfylde sundhedsnormerne i Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (5). De andre kornarter er hovedsagelig bestemt for dyrefoder og skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (6). Det bør fastsættes, at disse normer gælder ved overtagelsen af de pågældende produkter under den nuværende interventionsordning.

| (11) | Korn, der på grund af kvaliteten ikke kan anvendes eller oplagres på passende måde, bør ikke accepteres ved intervention. I den forbindelse bør der tages hensyn til situationen på interventionsområdet i tilknytning til specielt langtidsoplagring af visse kornarter og dens indvirkning på produkternes kvalitet. |
| --- | --- |

(11)

Korn, der på grund af kvaliteten ikke kan anvendes eller oplagres på passende måde, bør ikke accepteres ved intervention. I den forbindelse bør der tages hensyn til situationen på interventionsområdet i tilknytning til specielt langtidsoplagring af visse kornarter og dens indvirkning på produkternes kvalitet.

| (12) | Det er derfor nødvendigt for at gøre interventionsprodukterne mindre skrøbelige med hensyn til en senere forringelse og anvendelse, at der foretages en stramning af kvalitetskriterierne for majs. Til dette formål bør der foretages en nedsættelse af det maksimale vandindhold samt af den maksimale andel af knækkede kerner og af varmebeskadigede kerner. På grund af de agronomiske ligheder mellem sorghum og majs bør der af hensyn til sammenhængen fastsættes tilsvarende foranstaltninger for sorghum. |
| --- | --- |

(12)

Det er derfor nødvendigt for at gøre interventionsprodukterne mindre skrøbelige med hensyn til en senere forringelse og anvendelse, at der foretages en stramning af kvalitetskriterierne for majs. Til dette formål bør der foretages en nedsættelse af det maksimale vandindhold samt af den maksimale andel af knækkede kerner og af varmebeskadigede kerner. På grund af de agronomiske ligheder mellem sorghum og majs bør der af hensyn til sammenhængen fastsættes tilsvarende foranstaltninger for sorghum.

| (13) | For at forbedre oplagringsforholdene og sikre kvaliteten af disse fra indgivelsen af tilbuddene, bør det fastsættes, at de lagre, hvor kornet befinder sig på tidspunktet for tilbuddets indgivelse, skal kunne garantere den bedst mulige opbevaring af kornet, navnlig når der er tale om langvarig oplagring af majs. Derfor bør muligheden for at overtage kornet på den bydendes lager begrænses, og denne form for overtagelse bør kun være tilladt, når kornet befinder sig hos oplagringsvirksomheder, som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 884/2006. I sådanne tilfælde bør den bydende forpligte sig til over for oplagringsvirksomheden tilsvarende at anvende de samme regler og betingelser for oplagring og kontrol som dem, der gælder ifølge forordning (EF) nr. 884/2006, fra det øjeblik, han indgiver sit tilbud. |
| --- | --- |

(13)

For at forbedre oplagringsforholdene og sikre kvaliteten af disse fra indgivelsen af tilbuddene, bør det fastsættes, at de lagre, hvor kornet befinder sig på tidspunktet for tilbuddets indgivelse, skal kunne garantere den bedst mulige opbevaring af kornet, navnlig når der er tale om langvarig oplagring af majs. Derfor bør muligheden for at overtage kornet på den bydendes lager begrænses, og denne form for overtagelse bør kun være tilladt, når kornet befinder sig hos oplagringsvirksomheder, som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 884/2006. I sådanne tilfælde bør den bydende forpligte sig til over for oplagringsvirksomheden tilsvarende at anvende de samme regler og betingelser for oplagring og kontrol som dem, der gælder ifølge forordning (EF) nr. 884/2006, fra det øjeblik, han indgiver sit tilbud.

| (14) | Mykotoksinernes udviklingsmuligheder viser sig at være nært knyttet til særlige betingelser, der kan identificeres hovedsagelig på basis af klimaforskellene under væksten og især under kornets blomstring. |
| --- | --- |

(14)

Mykotoksinernes udviklingsmuligheder viser sig at være nært knyttet til særlige betingelser, der kan identificeres hovedsagelig på basis af klimaforskellene under væksten og især under kornets blomstring.

| (15) | Den risiko, der er knyttet til en overskridelse af maksimumstærsklerne for tilladelige forurenende stoffer, kan identificeres af betalings- og interventionsorganerne på basis af de oplysninger, de har modtaget fra de bydende, og deres egne analysekriterier. For at begrænse de finansielle omkostninger er det derfor berettiget kun at kræve analyser under betalings- og interventionsorganernes ansvar forud for produkternes overtagelse, når en risikoanalyse gør det muligt at garantere produkternes kvalitet ved anbringelsen under interventionsordningen. |
| --- | --- |

(15)

Den risiko, der er knyttet til en overskridelse af maksimumstærsklerne for tilladelige forurenende stoffer, kan identificeres af betalings- og interventionsorganerne på basis af de oplysninger, de har modtaget fra de bydende, og deres egne analysekriterier. For at begrænse de finansielle omkostninger er det derfor berettiget kun at kræve analyser under betalings- og interventionsorganernes ansvar forud for produkternes overtagelse, når en risikoanalyse gør det muligt at garantere produkternes kvalitet ved anbringelsen under interventionsordningen.

| (16) | Betingelserne for afgivelse af tilbud vedrørende korn til betalings- og interventionsorganerne og betingelserne for disse organers overtagelse bør være så ensartede som muligt i hele Fællesskabet for at undgå enhver form for forskelsbehandling af producenterne. |
| --- | --- |

(16)

Betingelserne for afgivelse af tilbud vedrørende korn til betalings- og interventionsorganerne og betingelserne for disse organers overtagelse bør være så ensartede som muligt i hele Fællesskabet for at undgå enhver form for forskelsbehandling af producenterne.

| (17) | Anvendelsen af tillæg og fradrag bør gøre det muligt ved interventionen at afspejle prisforskelle på markedet som følge af kvalitetsforskelle. |
| --- | --- |

(17)

Anvendelsen af tillæg og fradrag bør gøre det muligt ved interventionen at afspejle prisforskelle på markedet som følge af kvalitetsforskelle.

| (18) | Medlemsstaterne bør føre tilsyn med interventionslagrenes opbevaringstilstand som supplement til den årlige beholdningsopgørelse som fastsat i forordning (EF) nr. 884/2006. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterne bør føre tilsyn med interventionslagrenes opbevaringstilstand som supplement til den årlige beholdningsopgørelse som fastsat i forordning (EF) nr. 884/2006.

| (19) | Artikel 2, artikel 6, stk. 2, litra d), artikel 7, stk. 2, litra b), og bilag XII, punkt 1, i forordning (EF) nr. 884/2006 fastsætter ansvarsreglerne. De nævnte artikler og det nævnte bilag fastsætter navnlig, at medlemsstaterne træffer alle foranstaltninger for at sikre, at produkter, som har været genstand for EF-intervention, opbevares korrekt, og at mængder, hvis kvalitet er forringet som følge af de fysiske oplagringsvilkår eller for lang opbevaring, bogføres som udgået af interventionslageret på den dato, hvor kvalitetsforringelsen er konstateret. De præciserer ligeledes, at et produkt skal betragtes som forringet, hvis det ikke længere opfylder de kvalitetskrav, der var gældende ved opkøbet. Det er derfor kun forringelser, der er knyttet til disse bestemmelser, der kan finansieres over EF-budgettet. Når en medlemsstat har truffet en utilstrækkelig beslutning ved opkøbet af produktet med hensyn til den risikoanalyse, der kræves efter de nuværende bestemmelser, bør det derfor være dens eget ansvar, hvis det senere skulle vise sig, at produktet ikke overholder minimumsnormerne. En sådan beslutning vil nemlig ikke gøre det muligt at sikre produktets kvalitet og dermed en korrekt opbevaring. Det bør derfor præciseres, hvornår medlemsstaten skal holdes ansvarlig. |
| --- | --- |

(19)

Artikel 2, artikel 6, stk. 2, litra d), artikel 7, stk. 2, litra b), og bilag XII, punkt 1, i forordning (EF) nr. 884/2006 fastsætter ansvarsreglerne. De nævnte artikler og det nævnte bilag fastsætter navnlig, at medlemsstaterne træffer alle foranstaltninger for at sikre, at produkter, som har været genstand for EF-intervention, opbevares korrekt, og at mængder, hvis kvalitet er forringet som følge af de fysiske oplagringsvilkår eller for lang opbevaring, bogføres som udgået af interventionslageret på den dato, hvor kvalitetsforringelsen er konstateret. De præciserer ligeledes, at et produkt skal betragtes som forringet, hvis det ikke længere opfylder de kvalitetskrav, der var gældende ved opkøbet. Det er derfor kun forringelser, der er knyttet til disse bestemmelser, der kan finansieres over EF-budgettet. Når en medlemsstat har truffet en utilstrækkelig beslutning ved opkøbet af produktet med hensyn til den risikoanalyse, der kræves efter de nuværende bestemmelser, bør det derfor være dens eget ansvar, hvis det senere skulle vise sig, at produktet ikke overholder minimumsnormerne. En sådan beslutning vil nemlig ikke gøre det muligt at sikre produktets kvalitet og dermed en korrekt opbevaring. Det bør derfor præciseres, hvornår medlemsstaten skal holdes ansvarlig.

| (20) | For at gøre det muligt at udarbejde en ugentlig statistisk rapport vedrørende lagersituationen for interventionskorn bør det præciseres, hvilket indhold de meddelelser, som medlemsstaterne skal fremsende til Kommissionen, skal have. |
| --- | --- |

(20)

For at gøre det muligt at udarbejde en ugentlig statistisk rapport vedrørende lagersituationen for interventionskorn bør det præciseres, hvilket indhold de meddelelser, som medlemsstaterne skal fremsende til Kommissionen, skal have.

| (21) | Med henblik på en effektiv forvaltning af ordningen bør det også fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal sendes elektronisk. |
| --- | --- |

(21)

Med henblik på en effektiv forvaltning af ordningen bør det også fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal sendes elektronisk.

| (22) | Det er endvidere nødvendigt at fastlægge og råde over visse oplysninger, der er harmoniseret på regional basis. Det er hensigtsmæssigt at anvende de regionale niveauer, der er fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 af 26. marts 1990 om statistiske oplysninger, der skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedrørende kornproduktion (7), og at anmode medlemsstaterne om at meddele Kommissionen disse oplysninger. |
| --- | --- |

(22)

Det er endvidere nødvendigt at fastlægge og råde over visse oplysninger, der er harmoniseret på regional basis. Det er hensigtsmæssigt at anvende de regionale niveauer, der er fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 af 26. marts 1990 om statistiske oplysninger, der skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedrørende kornproduktion (7), og at anmode medlemsstaterne om at meddele Kommissionen disse oplysninger.

| (23) | Det bør endvidere fastsættes, at de oplysninger, som Kommissionen har brug for, meddeles på grundlag af modeller, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne, og som indeholder de oplysninger, der er nødvendige for forvaltningen af interventionsopkøbene, og det bør fastsættes, at disse modeller først må anvendes, når forvaltningskomitéen er underrettet herom, i givet fald tilpasset og ajourført af Kommissionen på samme betingelser. |
| --- | --- |

(23)

Det bør endvidere fastsættes, at de oplysninger, som Kommissionen har brug for, meddeles på grundlag af modeller, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne, og som indeholder de oplysninger, der er nødvendige for forvaltningen af interventionsopkøbene, og det bør fastsættes, at disse modeller først må anvendes, når forvaltningskomitéen er underrettet herom, i givet fald tilpasset og ajourført af Kommissionen på samme betingelser.

| (24) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(24)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

TILBUD OM SALG AF KORN TIL INTERVENTION OG OVERTAGELSE HERAF

Artikel 1

I de i artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007 omhandlede perioder kan enhver, der ligger inde med ensartede partier på mindst 80 tons blød hvede, byg, majs, sorghum eller på mindst 10 tons hård hvede, der er høstet i Fællesskabet, tilbyde dette korn til betalings- eller interventionsorganet (herefter begge benævnt »interventionsorganet«).

Interventionsorganerne kan dog fastsætte en større minimumsmængde.

Artikel 2

1.   Et tilbud om salg til intervention tages kun i betragtning, hvis det indgives på interventionsorganets blanket, der bl.a. skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | den bydendes navn |
| --- | --- |

a)

den bydendes navn

| b) | det korn, der tilbydes |
| --- | --- |

b)

det korn, der tilbydes

| c) | oplagringsstedet for det korn, der tilbydes |
| --- | --- |

c)

oplagringsstedet for det korn, der tilbydes

| d) | mængde, vigtigste egenskaber og høstår for det korn, der tilbydes |
| --- | --- |

d)

mængde, vigtigste egenskaber og høstår for det korn, der tilbydes

| e) | det interventionsorgan, som tilbuddet gælder for, og ved anvendelse af artikel 6, stk.1, andet afsnit, i denne forordning, et tilsagn fra den bydende om, at han over for oplagringsvirksomheden tilsvarende anvender de regler og betingelser for oplagring og kontrol, der fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 884/2006, hvad angår det oplagringssted, der er omhandlet i litra c) i dette stykke. |
| --- | --- |

e)

det interventionsorgan, som tilbuddet gælder for, og ved anvendelse af artikel 6, stk.1, andet afsnit, i denne forordning, et tilsagn fra den bydende om, at han over for oplagringsvirksomheden tilsvarende anvender de regler og betingelser for oplagring og kontrol, der fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 884/2006, hvad angår det oplagringssted, der er omhandlet i litra c) i dette stykke.

Blanketten indeholder desuden en erklæring om, at produkterne er af fællesskabsoprindelse, eller i tilfælde af korn, der accepteres til intervention på særlige betingelser efter produktionsområde, oplysning om det område, hvor kornet er produceret.

Interventionsorganet kan dog antage et tilbud, der indgives i en anden skriftlig form, bl.a. som telekommunikation, hvis det indeholder alle de oplysninger, der skal anføres på den i første afsnit omhandlede blanket.

Medlemsstaterne kan kræve, at det tilbud, der indgives efter tredje afsnit, opfølges af en senere fremsendelse eller en direkte indlevering til det kompetente organ af nævnte blanket, uden at dette dog ændrer ved tilbuddets gyldighed fra datoen for dets indgivelse.

2.   Antages tilbuddet ikke, underretter interventionsorganet den pågældende erhvervsdrivende herom senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af tilbuddet.

3.   Antages tilbuddet, underrettes de erhvervsdrivende hurtigst muligt om det lager, hvor kornet vil blive overtaget, samt om tidsplanen for leveringen.

Efter anmodning fra den bydende eller lagerholderen kan interventionsorganet ændre tidsplanen.

4.   For andre kornsorter end majs, der tilbydes til intervention, skal den sidste levering finde sted senest ved udgangen af den fjerde måned efter den måned, hvor tilbuddet antages, dog ikke senere end den 1. juli i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal og den 31. juli i de øvrige medlemsstater.

For majs skal levering finde sted i perioden 1. februar-30. april, når der er tale om tilbud, der er indgivet i løbet af fase 1, som fastsat i artikel 3, og senest ved udgangen af den tredje måned efter den måned, hvor tilbuddet antages, når der er tale om tilbud, der er indgivet i løbet af fase 2, som fastsat i artikel 3, dog ikke senere end den 1. juli i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal og den 31. juli i de øvrige medlemsstater.

Artikel 3

1.   Uanset artikel 2 i denne forordning foregår tildelingen af de mængder majs, der kan opkøbes ved intervention i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, i produktionsåret 2008/09 i to faser, benævnt »fase 1« og »fase 2«, på de betingelser og vilkår, der er fastsat i stk. 2-5 i nærværende artikel.

Fase 1 indledes den 1. august i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 1. december i Sverige og den 1. november i de øvrige medlemsstater, og løber indtil den 31. december, der er sidste frist for indgivelsen af tilbud til denne fase i alle medlemsstaterne.

Fase 2 indledes dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende, som omhandlet i stk. 2, andet afsnit, af den resterende mængde, der kan opkøbes ved intervention i denne fase. Denne dag er den første dag, der kan indgives tilbud i alle medlemsstaterne, og denne fase slutter senest den 30. april i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal, den 30. juni i Sverige og den 31. maj i de øvrige medlemsstater.

2.   Ved udløbet af fase 1 udarbejder Kommissionen på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, litra a), nr. i), en opgørelse over samtlige antagelige tilbud for majs, som de bydende har indgivet til medlemsstaternes interventionsorganer senest den 31. december kl. 12 (Bruxelles-tid).

Hvis de samlede tilbudte mængder overstiger de maksimale mængder, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1234/2007, fastsætter og offentliggør Kommissionen senest den 25. januar en fordelingskoefficient med 6 decimaler. Hvis de samlede tilbudte mængder ligger inden for de disponible mængder, er fordelingskoefficienten 1, og Kommissionen offentliggør den resterende mængde, som kan opkøbes ved intervention i fase 2.

Senest den 31. januar underretter medlemsstatens interventionsorgan den bydende om, at hans tilbud er antaget for en mængde svarende til den tilbudte mængde multipliceret med fordelingskoefficienten.

3.   Fra den første onsdag i februar udarbejder Kommissionen hver uge på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, litra a), nr. i), en opgørelse over de antagelige tilbud for majs, som de bydende har indgivet til medlemsstaternes interventionsorganer senest fredag kl. 12 (Bruxelles-tid) den foregående uge.

Hvis de mængder, der stadig kan opkøbes ved intervention, overskrides, fastsætter og offentliggør Kommissionen senest fire arbejdsdage efter fristen for indgivelse af tilbud en fordelingskoefficient med 6 decimaler. Hvis de tilbudte mængder ligger inden for den disponible mængde, er fordelingskoefficienten 1, de tilbudte mængder betragtes som antaget, og Kommissionen lægger hver uge, senest om onsdagen, oplysninger om den mængde, der stadig kan opkøbes ved intervention i den pågældende uge på sit websted http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm til brug for de erhvervsdrivende.

Senest ni arbejdsdage efter fristen for indgivelse af tilbud underretter medlemsstatens interventionsorgan den bydende om, at hans tilbud er antaget for en mængde svarende til den tilbudte mængde multipliceret med fordelingskoefficienten.

4.   Interventionsorganet registrerer de i stk. 2 og 3 omhandlede tilbud den dag, de modtages.

Når tilbuddet er indgivet, kan det hverken ændres eller tilbagekaldes.

5.   For at kunne antages skal tilbuddene ledsages af dokumentation for, at den bydende har stillet en sikkerhed på 15 EUR/t. Sikkerheden stilles samtidig med indgivelsen af tilbuddet, men hvis den stilles i løbet af fase 1 i form af en bankgaranti, er det tilladt først at indbetale den dagen efter sidste frist for indgivelsen af de tilbud, der er omhandlet i stk. 2.

6.   Sikkerhedsstillelsen gælder for de mængder, som den bydende har tilbudt i overensstemmelse med stk. 2 eller 3.

Undtagen i tilfælde af force majeure eller særlige omstændigheder tilfalder sikkerheden EU-budgettet i sin helhed:

| a) | hvis de mængder, der befinder sig på lageret mellem indgivelsen af tilbuddet og overtagelsen af majsen, er mindre end de mængder, som den bydende har opgivet i forbindelse med indgivelsen af sit tilbud, jf. artikel 2, stk. 1, med forbehold af en tolerance på 5 % |
| --- | --- |

a)

hvis de mængder, der befinder sig på lageret mellem indgivelsen af tilbuddet og overtagelsen af majsen, er mindre end de mængder, som den bydende har opgivet i forbindelse med indgivelsen af sit tilbud, jf. artikel 2, stk. 1, med forbehold af en tolerance på 5 %

| b) | hvis den bydende ikke leverer de tildelte mængder til overtagelse af interventionsorganet, jf. artikel 4 og 6. |
| --- | --- |

b)

hvis den bydende ikke leverer de tildelte mængder til overtagelse af interventionsorganet, jf. artikel 4 og 6.

Med henblik på andet afsnit, litra a), i dette stykke kontrollerer interventionsorganerne de oplagrede mængder efter de regler og på de betingelser, der ifølge forordning (EF) nr. 884/2006 gælder for kontrol af den fysiske tilstedeværelse på lageret af produkter, der er oplagret som led i offentlig oplagring, og navnlig de bestemmelser, der er fastsat i punkt B.III i bilag I til nævnte forordning. Kontrollen skal omfatte mindst 5 % af tilbuddene og 5 % af de tilbudte mængder, som udvælges på grundlag af en risikoanalyse. Denne minimumsprocentsats for kontrol gælder kun for fase 1.

Sikkerheden frigives i sin helhed:

| a) | for de tilbudte mængder, der ikke er tildelt |
| --- | --- |

a)

for de tilbudte mængder, der ikke er tildelt

| b) | for den tildelte mængde, når 95 % af denne mængde faktisk er overtaget af interventionsorganet. |
| --- | --- |

b)

for den tildelte mængde, når 95 % af denne mængde faktisk er overtaget af interventionsorganet.

Artikel 4

1.   For at kornet kan godkendes til intervention, skal det være af sund, sædvanlig handelsmæssig kvalitet.

2.   Kornet anses for at være af sund, sædvanlig handelsmæssig kvalitet, når det har den for den pågældende kornart karakteristiske farve og en sund lugt, samt er frit for levende skadedyr (herunder mider) på alle udviklingsstadier, når det opfylder de i bilag I fastsatte kriterier for minimumskvaliteten, og de ifølge fællesskabsbestemmelserne gældende maksimalt tilladte niveauer for forurenende stoffer, herunder radioaktivitet, ikke overskrides. I denne forbindelse er de maksimalt tilladte niveauer for forurenende stoffer, der ikke må overskrides, følgende:

| a) | for blød hvede og hård hvede: dem, der er fastsat i henhold til forordning (EØF) nr. 315/93, inkl. kravene vedrørende det niveau for fusariumtoksiner for blød hvede og hård hvede, der er fastsat i punkt 2.4 til 2.7 i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (8) |
| --- | --- |

a)

for blød hvede og hård hvede: dem, der er fastsat i henhold til forordning (EØF) nr. 315/93, inkl. kravene vedrørende det niveau for fusariumtoksiner for blød hvede og hård hvede, der er fastsat i punkt 2.4 til 2.7 i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (8)

| b) | for byg, majs, sorghum: dem, der er fastsat i direktiv 2002/32/EF. |
| --- | --- |

b)

for byg, majs, sorghum: dem, der er fastsat i direktiv 2002/32/EF.

Medlemsstaterne kontrollerer niveauet for de forurenende stoffer, herunder radioaktivitet, på basis af en målrettet risikoanalyse under hensyn til især oplysningerne fra den bydende og dennes forpligtelser med hensyn til overholdelsen af normerne, navnlig vedrørende de analyseresultater, som den bydende har opnået. Om nødvendigt fastsættes hyppigheden og omfanget af kontrolforanstaltningerne efter proceduren i artikel 195, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007, navnlig når markedssituationen kan blive alvorligt forstyrret af de forurenende stoffer.

Desuden skal den dej, der opnås af blød hvede, hvis analyserne viser, at Zélény-tallet for et parti af denne hvede ligger mellem 22 og 30, anses for ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, for at denne hvede kan betragtes som værende af sund, sædvanlig handelsmæssig kvalitet som omhandlet i stk. 1 i nærværende artikel.

3.   De i nærværende forordning gældende definitioner af de bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, er anført i bilag II.

Kerner af basiskorn og andet korn, der er fordærvet, angrebet af meldrøje eller brand og rust, klassificeres i kategorien »andre urenheder«, selv om de har beskadigelser, der henhører under andre kategorier.

Artikel 5

Ved bestemmelsen af kvaliteten af korn, der tilbydes til intervention i forbindelse med i forordning (EF) nr. 1234/2007, anvendes nedennævnte metoder:

| a) | referencemetoden til bestemmelse af de bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, er anført i bilag III |
| --- | --- |

a)

referencemetoden til bestemmelse af de bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, er anført i bilag III

| b) | referencemetoden til bestemmelse af vandindholdet er anført i bilag IV; medlemsstaterne kan dog endvidere benytte andre metoder, der er baseret på princippet i bilag IV, eller ISO-metode 712:1998 eller en metode, der er baseret på infrarød teknologi; i tilfælde af tvist har kun metoden i bilag IV gyldighed |
| --- | --- |

b)

referencemetoden til bestemmelse af vandindholdet er anført i bilag IV; medlemsstaterne kan dog endvidere benytte andre metoder, der er baseret på princippet i bilag IV, eller ISO-metode 712:1998 eller en metode, der er baseret på infrarød teknologi; i tilfælde af tvist har kun metoden i bilag IV gyldighed

| c) | referencemetoden til bestemmelse af tanninindholdet i sorghum er ISO-metoden 9648:1988 |
| --- | --- |

c)

referencemetoden til bestemmelse af tanninindholdet i sorghum er ISO-metoden 9648:1988

| d) | referencemetoden til bestemmelse af, om dej af blød hvede er ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, er anført i bilag V |
| --- | --- |

d)

referencemetoden til bestemmelse af, om dej af blød hvede er ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, er anført i bilag V

| e) | referencemetoden til bestemmelse af proteinindholdet i formalet blød hvede er den metode, der er anerkendt af International Association for Cereal Chemistry (ICC), og hvis normer er fastsat under nr. 105/2: »metode til bestemmelse af proteinindholdet af korn og kornprodukter«
  Medlemsstaterne kan dog benytte enhver anden metode. I så fald skal de over for Kommissionen i forvejen godtgøre, at ICC godkender de ved denne anden metode opnåede resultater som ligestillede |
| --- | --- |

e)

referencemetoden til bestemmelse af proteinindholdet i formalet blød hvede er den metode, der er anerkendt af International Association for Cereal Chemistry (ICC), og hvis normer er fastsat under nr. 105/2: »metode til bestemmelse af proteinindholdet af korn og kornprodukter«

Medlemsstaterne kan dog benytte enhver anden metode. I så fald skal de over for Kommissionen i forvejen godtgøre, at ICC godkender de ved denne anden metode opnåede resultater som ligestillede

| f) | Zélény-tallet for formalet blød hvede bestemmes efter ISO-metode 5529:1992 |
| --- | --- |

f)

Zélény-tallet for formalet blød hvede bestemmes efter ISO-metode 5529:1992

| g) | Hagberg-faldtallet (test for amylaseaktivitet) bestemmes efter ISO-metode 3093:2004 |
| --- | --- |

g)

Hagberg-faldtallet (test for amylaseaktivitet) bestemmes efter ISO-metode 3093:2004

| h) | referencemetoden til bestemmelse af indholdet af melede kerner i hård hvede er anført i bilag VI |
| --- | --- |

h)

referencemetoden til bestemmelse af indholdet af melede kerner i hård hvede er anført i bilag VI

| i) | referencemetoden til bestemmelse af egenvægten er ISO-metode 7971/2:1995 |
| --- | --- |

i)

referencemetoden til bestemmelse af egenvægten er ISO-metode 7971/2:1995

| j) | prøveudtagningsmetoderne og referenceanalysemetoderne for bestemmelse af mykotoksinindholdet er dem, der er nævnt i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006 og fastsat i bilag I og II i Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 (9). |
| --- | --- |

j)

prøveudtagningsmetoderne og referenceanalysemetoderne for bestemmelse af mykotoksinindholdet er dem, der er nævnt i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006 og fastsat i bilag I og II i Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 (9).

Artikel 6

1.   Interventionsorganet overtager det tilbudte korn, når det eller dets repræsentant har konstateret mængden og de i bilag I krævede minimumsegenskaber for hele partiet af varen frit leveret interventionslager.

Overtagelsen kan finde sted i det lager, hvor kornet befinder sig på tidspunktet for tilbuddets indgivelse, under forudsætning af at kornet befinder sig i et lager hos en »oplagringsvirksomhed«, som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 884/2006, og at der gælder de samme regler og betingelser for dette lager fra tilbuddets indgivelse som dem, der gælder efter overtagelsen af kornet til intervention.

For majs må den mængde, der overtages, ikke overstige den mængde, der er tildelt i henhold til artikel 3, stk. 2 og 3, i nærværende forordning.

2.   Kvalitetsegenskaberne konstateres på grundlag af en repræsentativ prøve, der fremstilles af prøver, der udtages af hver levering, dog mindst én prøve for hver 60 t.

3.   Den leverede mængde konstateres ved vejning i nærværelse af den bydende og en repræsentant for interventionsorganet, der skal være uafhængig af den bydende.

Interventionsorganets repræsentant kan også være lagerholderen. I et sådant tilfælde:

| a) | foretager interventionsorganet selv inden for 45 dage fra overtagelsen en kontrol, der mindst omfatter en volumenkontrol. En eventuel difference mellem den vejede mængde og den mængde, der er anslået efter volumenmetoden, må ikke overstige 5 % |
| --- | --- |

a)

foretager interventionsorganet selv inden for 45 dage fra overtagelsen en kontrol, der mindst omfatter en volumenkontrol. En eventuel difference mellem den vejede mængde og den mængde, der er anslået efter volumenmetoden, må ikke overstige 5 %

| b) | bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle omkostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senere vejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet ved overtagelsen |
| --- | --- |

b)

bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle omkostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senere vejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet ved overtagelsen

| c) | foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet. Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstaterede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet, og i modsat fald medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet. Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstaterede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet, og i modsat fald medlemsstaten.

4.   Hvis kornet overtages i det lager, hvor det befinder sig på tidspunktet for buddets indgivelse, kan mængden konstateres på grundlag af lagerregnskabet, der skal opfylde branchens og interventionsorganets krav, for så vidt:

| a) | den ved vejning konstaterede vægt, de fysiske egenskaber på vejningstidspunktet, herunder vandindholdet, eventuelle flytninger samt de foretagne behandlinger fremgår af lagerregnskabet; vejningen skal være foretaget inden for de seneste ti måneder |
| --- | --- |

a)

den ved vejning konstaterede vægt, de fysiske egenskaber på vejningstidspunktet, herunder vandindholdet, eventuelle flytninger samt de foretagne behandlinger fremgår af lagerregnskabet; vejningen skal være foretaget inden for de seneste ti måneder

| b) | lagerholderen erklærer, at det tilbudte parti i alle henseender svarer til de oplysninger, der er anført i lagerregnskabet |
| --- | --- |

b)

lagerholderen erklærer, at det tilbudte parti i alle henseender svarer til de oplysninger, der er anført i lagerregnskabet

| c) | de egenskaber, der konstateres på vejningstidspunktet, stemmer overens med egenskaberne i den repræsentative prøve, som er fremstillet af prøver, der er udtaget af interventionsorganet eller dets repræsentant med én hyppighed på en prøve for hver 60 t. |
| --- | --- |

c)

de egenskaber, der konstateres på vejningstidspunktet, stemmer overens med egenskaberne i den repræsentative prøve, som er fremstillet af prøver, der er udtaget af interventionsorganet eller dets repræsentant med én hyppighed på en prøve for hver 60 t.

5.   Ved anvendelse af stk. 4:

| a) | er den vægt, der skal tages i betragtning, den vægt, der er indført i lagerregnskabet, eventuelt justeret for at tage hensyn til en forskel mellem det indhold af vand og/eller andre urenheder (Schwarzbesatz), der blev konstateret ved vejningen, og det indhold, der blev konstateret i den repræsentative prøve; der kan kun tages hensyn til en forskel i indholdet af andre urenheder for at justere den vægt, der er indført i lagerregnskabet, i nedadgående retning |
| --- | --- |

a)

er den vægt, der skal tages i betragtning, den vægt, der er indført i lagerregnskabet, eventuelt justeret for at tage hensyn til en forskel mellem det indhold af vand og/eller andre urenheder (Schwarzbesatz), der blev konstateret ved vejningen, og det indhold, der blev konstateret i den repræsentative prøve; der kan kun tages hensyn til en forskel i indholdet af andre urenheder for at justere den vægt, der er indført i lagerregnskabet, i nedadgående retning

| b) | foretager interventionsorganet en volumenkontrol inden for 45 dage fra overtagelse af partiet; en eventuel difference mellem den vejede mængde og den mængde, der er anslået efter volumenmetoden, må ikke overstige 5 % |
| --- | --- |

b)

foretager interventionsorganet en volumenkontrol inden for 45 dage fra overtagelse af partiet; en eventuel difference mellem den vejede mængde og den mængde, der er anslået efter volumenmetoden, må ikke overstige 5 %

| c) | bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle omkostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senere vejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet ved overtagelsen |
| --- | --- |

c)

bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle omkostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senere vejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet ved overtagelsen

| d) | foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet. Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstaterede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet, eller i modsat fald Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL) under anvendelse af tolerancen i bilag XI, nr. 1, første led, i forordning (EF) nr. 884/2006. |
| --- | --- |

d)

foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet. Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstaterede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet, eller i modsat fald Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL) under anvendelse af tolerancen i bilag XI, nr. 1, første led, i forordning (EF) nr. 884/2006.

6.   Den sidste overtagelse skal, når der er tale om andre kornsorter end majs, finde sted senest ved udgangen af den anden måned efter den sidste levering, jf. artikel 2, stk. 4, første afsnit, og når der er tale om majs senest ved udgangen af den anden måned efter hver sidste levering, jf. artikel 2, stk. 4, andet afsnit, dog senest den 31. juli i Grækenland, Spanien, Italien og Portugal og senest den 31. august i de øvrige medlemsstater.

Artikel 7

1.   Interventionsorganet lader under sit ansvar en analyse foretage af de fysiske og tekniske egenskaber af kornet i de udtagne prøver senest 20 arbejdsdage efter den dato, hvor den repræsentative prøve blev fremstillet.

2.   Omkostningerne til følgende undersøgelser påhviler den bydende:

| a) | bestemmelse af tannin i sorghum |
| --- | --- |

a)

bestemmelse af tannin i sorghum

| b) | test for amylaseaktivitet (Hagberg) |
| --- | --- |

b)

test for amylaseaktivitet (Hagberg)

| c) | bestemmelse af protein i hård hvede og blød hvede |
| --- | --- |

c)

bestemmelse af protein i hård hvede og blød hvede

| d) | Zélény-test |
| --- | --- |

d)

Zélény-test

| e) | test af maskinbearbejdelighed |
| --- | --- |

e)

test af maskinbearbejdelighed

| f) | analyser af de forurenende stoffer. |
| --- | --- |

f)

analyser af de forurenende stoffer.

3.   Hvis de i stk. 1 nævnte analyser viser, at det tilbudte korn ikke svarer til den minimumskvalitet, der kræves ved intervention, tager den bydende kornet tilbage på egen bekostning. Han bærer endvidere alle påløbne omkostninger.

4.   I tilfælde af tvist underkaster interventionsorganet på ny de pågældende produkter den fornødne kontrol, og omkostningerne herved afholdes af den tabende part.

Artikel 8

Interventionsorganet udfærdiger en overtagelsesattest for hvert tilbud. Det anfører:

| a) | dato for kontrol af mængden og minimumsegenskaberne |
| --- | --- |

a)

dato for kontrol af mængden og minimumsegenskaberne

| b) | den leverede mængde |
| --- | --- |

b)

den leverede mængde

| c) | antal prøver, der er udtaget for at opnå den repræsentative prøve |
| --- | --- |

c)

antal prøver, der er udtaget for at opnå den repræsentative prøve

| d) | de konstaterede fysiske egenskaber |
| --- | --- |

d)

de konstaterede fysiske egenskaber

| e) | det organ, som har foretaget en analyse af de tekniske kriterier, samt resultaterne af analysen. |
| --- | --- |

e)

det organ, som har foretaget en analyse af de tekniske kriterier, samt resultaterne af analysen.

Dokumentet dateres og overgives lagerholderen til medunderskrivelse.

KAPITEL II

BESTEMMELSER OM BETALING OG KONTROLFORANSTALTNINGER

Artikel 9

1.   Den pris, der skal betales den bydende, er den i artikel 8, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007 omhandlede referencepris, der gælder den dag, der er fastsat som den første leveringsdag i forbindelse med meddelelsen om tilbuddets antagelse for en vare leveret uaflæsset til lager, jf. dog stk. 2. Denne pris justeres under hensyn til de tillæg og fradrag, der er omhandlet i artikel 10 i nærværende forordning.

Sker leveringen i en måned, hvor referenceprisen er lavere end i den måned, hvor tilbuddet indgives, anvendes dog sidstnævnte pris. Nærværende afsnit gælder ikke for sorghum, der tilbydes til intervention i august og september.

2.   Forelægges interventionsorganet et tilbud i medfør af artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, træffer det beslutning om stedet og den første dag for overtagelsen af kornet.

Omkostningerne ved transport fra det lager, hvor varen er oplagret ved tilbuddets indgivelse, til det interventionscenter, hvortil den kan transporteres til de laveste omkostninger, påhviler den bydende.

Er det overtagelsessted, som interventionsorganet har udpeget, ikke det interventionscenter, hvortil varen kan transporteres til de laveste omkostninger, fastlægger og bærer interventionsorganet de supplerende transportomkostninger. I så fald fastlægger interventionsorganet de i andet afsnit omhandlede transportomkostninger.

Oplagrer interventionsorganet efter aftale med den bydende den overtagne vare på det lager, hvor den befinder sig ved tilbuddets indgivelse, nedsættes interventionsprisen med de i tredje afsnit, andet punktum, omhandlede omkostninger samt udlagringsomkostningerne, idet sidstnævnte omkostninger anslås på grundlag af de omkostninger, der rent faktisk konstateres i medlemsstaten.

3.   Betalingen foretages mellem den 30. og den 35. dag efter dagen for den i artikel 6 omhandlede overtagelse.

Artikel 10

De tillæg og fradrag, som den pris, der skal betales den bydende, forhøjes eller nedsættes med, udtrykkes i euro pr. ton og foretages samlet efter nedennævnte beløb:

| a) | når vandindholdet i korn, der tilbydes til intervention, er lavere end 13 % for majs og sorghum og 14 % for de andre kornarter, fremgår de tillæg, der skal anvendes, af tabel I i bilag VII. Når vandindholdet i nævnte korn, der tilbydes til intervention, er højere end henholdsvis 13 % og 14 %, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel II i bilag VII |
| --- | --- |

a)

når vandindholdet i korn, der tilbydes til intervention, er lavere end 13 % for majs og sorghum og 14 % for de andre kornarter, fremgår de tillæg, der skal anvendes, af tabel I i bilag VII. Når vandindholdet i nævnte korn, der tilbydes til intervention, er højere end henholdsvis 13 % og 14 %, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel II i bilag VII

| b) | når egenvægten af korn, der tilbydes til intervention, afviger fra vægt/volumen-forholdet på 76 kg/hl for blød hvede og på 64 kg/hl for byg, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel III i bilag VII |
| --- | --- |

b)

når egenvægten af korn, der tilbydes til intervention, afviger fra vægt/volumen-forholdet på 76 kg/hl for blød hvede og på 64 kg/hl for byg, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel III i bilag VII

| c) | når andelen af knækkede kerner overstiger 3 % for hård hvede, blød hvede og byg og 4 % for majs og sorghum, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 % |
| --- | --- |

c)

når andelen af knækkede kerner overstiger 3 % for hård hvede, blød hvede og byg og 4 % for majs og sorghum, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %

| d) | når andelen af kornbesats (urenheder) overstiger 2 % for hård hvede, 4 % for majs og sorghum og 5 % for blød hvede og byg, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 % |
| --- | --- |

d)

når andelen af kornbesats (urenheder) overstiger 2 % for hård hvede, 4 % for majs og sorghum og 5 % for blød hvede og byg, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %

| e) | når andelen af spirede kerner overstiger 2,5 %, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 % |
| --- | --- |

e)

når andelen af spirede kerner overstiger 2,5 %, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %

| f) | når andelen af andre urenheder (Schwarzbesatz) overstiger 0,5 % for hård hvede og 1 % for blød hvede, byg, majs og sorghum, foretages der et fradrag på 0,1 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 % |
| --- | --- |

f)

når andelen af andre urenheder (Schwarzbesatz) overstiger 0,5 % for hård hvede og 1 % for blød hvede, byg, majs og sorghum, foretages der et fradrag på 0,1 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %

| g) | når andelen af melede kerner for hård hvede overstiger 20 %, foretages der et fradrag på 0,2 EUR for hver yderligere afvigelse på 1 % eller del af 1 % |
| --- | --- |

g)

når andelen af melede kerner for hård hvede overstiger 20 %, foretages der et fradrag på 0,2 EUR for hver yderligere afvigelse på 1 % eller del af 1 %

| h) | når proteinindholdet i blød hvede er lavere end 11,5 %, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel IV i bilag VII |
| --- | --- |

h)

når proteinindholdet i blød hvede er lavere end 11,5 %, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel IV i bilag VII

| i) | når indholdet af tannin i sorghum, der tilbydes til intervention, er højere end 0,4 % af tørstoffet, beregnes det fradrag, der skal foretages, efter den praktiske metode i bilag VIII. |
| --- | --- |

i)

når indholdet af tannin i sorghum, der tilbydes til intervention, er højere end 0,4 % af tørstoffet, beregnes det fradrag, der skal foretages, efter den praktiske metode i bilag VIII.

Artikel 11

1.   Erhvervsdrivende, der for interventionsorganets regning oplagrer opkøbte produkter, overvåger regelmæssigt deres tilstedeværelse og opbevaringstilstand og underretter straks nævnte organ om ethvert problem, der måtte opstå i denne forbindelse.

2.   Interventionsorganet kontrollerer mindst én gang om året det oplagrede produkts kvalitet. Prøveudtagningen med henblik herpå kan finde sted i forbindelse med den årlige opgørelse, der er fastsat i bilag I, punkt A.I, i forordning (EF) nr. 884/2006.

3.   Når den kontrol, der er fastsat i denne forordning, skal foretages på basis af den risikoanalyse, der omhandles i artikel 4, stk. 2, andet afsnit, henhører de finansielle konsekvenser som følge af den manglende overholdelse af de maksimalt tilladte niveauer for forurenende stoffer under medlemsstatens finansielle ansvar. Dette ansvar påtages, uden at dette er til hinder for medlemsstatens egne søgsmål mod den bydende eller oplagringsvirksomheden, såfremt disse ikke overholder deres forpligtelser.

Med hensyn til ochratoksin A og aflatoksin bærer EU-budgettet dog det finansielle ansvar, hvis den pågældende medlemsstat kan føre et for Kommissionen tilfredsstillende bevis for, at normerne er overholdt ved anbringelsen, at de normale oplagringsvilkår er overholdt, og at oplagringsvirksomheden har overholdt sine øvrige forpligtelser.

Artikel 12

Interventionsorganerne vedtager om nødvendigt yderligere fremgangsmåder ved og betingelser for overtagelse, der er i overensstemmelse med nærværende forordning, for at tage hensyn til de særlige forhold i den medlemsstat, som interventionsorganet henhører under. De kan bl.a. anmode om periodiske oplysninger om de bestående lagre.

KAPITEL III

MEDDELELSER TIL KOMMISSIONEN

Artikel 13

1.   For hver kornart, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, meddeler hver medlemsstat elektronisk de oplysninger, der er nødvendige for forvaltningen af interventionskøbet, navnlig:

| a) | hver onsdag senest kl. 12 (Bruxelles-tid):






  i) | de mængder korn, som de erhvervsdrivende har tilbudt til intervention senest fredag kl. 12 (Bruxelles-tid) i den foregående uge, jf. artikel 2 og 3 i nærværende forordning |
| --- | --- | --- |

a)

hver onsdag senest kl. 12 (Bruxelles-tid):

i)

de mængder korn, som de erhvervsdrivende har tilbudt til intervention senest fredag kl. 12 (Bruxelles-tid) i den foregående uge, jf. artikel 2 og 3 i nærværende forordning

| ii) | de mængder korn, bortset fra majs, der er tilbudt til intervention, og for hvilke de bydende har tilbagekaldt tilbuddet siden begyndelsen af interventionsperioden |
| --- | --- |

ii)

de mængder korn, bortset fra majs, der er tilbudt til intervention, og for hvilke de bydende har tilbagekaldt tilbuddet siden begyndelsen af interventionsperioden

| iii) | de samlede mængder korn, der er tilbudt til intervention siden begyndelsen af interventionsperioden, med fradrag af de i nr. ii) omhandlede mængder |
| --- | --- |

iii)

de samlede mængder korn, der er tilbudt til intervention siden begyndelsen af interventionsperioden, med fradrag af de i nr. ii) omhandlede mængder

| iv) | de samlede mængder korn, der er overtaget siden begyndelsen af interventionsperioden, jf. artikel 6 i nærværende forordning |
| --- | --- |

iv)

de samlede mængder korn, der er overtaget siden begyndelsen af interventionsperioden, jf. artikel 6 i nærværende forordning

| b) | onsdagen efter licitationsbekendtgørelsens offentliggørelse: de mængder korn, der er udbudt i licitation i henhold til artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (10) |
| --- | --- |

b)

onsdagen efter licitationsbekendtgørelsens offentliggørelse: de mængder korn, der er udbudt i licitation i henhold til artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (10)

| c) | onsdagen efter den dag, hvor medlemsstaten har fastlagt de pågældende partier: de mængder korn, der skal uddeles gratis til de socialt dårligst stillede personer i EF jf. artikel 27 i forordning (EØF) nr. 1234/2007 |
| --- | --- |

c)

onsdagen efter den dag, hvor medlemsstaten har fastlagt de pågældende partier: de mængder korn, der skal uddeles gratis til de socialt dårligst stillede personer i EF jf. artikel 27 i forordning (EØF) nr. 1234/2007

| d) | senest udgangen af måneden efter den frist for overtagelsen, der er fastsat i artikel 6, stk. 6, i nærværende forordning, for hver enkelt region som fastsat i bilag III til forordning (EØF) nr. 837/90: gennemsnitsresultaterne for egenvægt, vandindhold, knækkede kerner og proteiner, som er konstateret for de overtagne kornpartier. |
| --- | --- |

d)

senest udgangen af måneden efter den frist for overtagelsen, der er fastsat i artikel 6, stk. 6, i nærværende forordning, for hver enkelt region som fastsat i bilag III til forordning (EØF) nr. 837/90: gennemsnitsresultaterne for egenvægt, vandindhold, knækkede kerner og proteiner, som er konstateret for de overtagne kornpartier.

2.   Der indsendes oplysninger som omhandlet i stk. 1, også når der ikke er tilbudt mængder til intervention. Hvis en medlemsstat ikke sender de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a), nr. i), betragter Kommissionen det, som om der ikke er indgivet tilbud i den pågældende medlemsstat.

3.   Formen for og indholdet af de meddelelser, der er omhandlet i stk. 1, fastlægges af Kommissionen på grundlag af modeller, som den stiller til rådighed for medlemsstaterne. Modellerne gælder først, når den i artikel 195, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 nævnte komité er underrettet herom. De tilpasses og ajourføres af Kommissionen på samme betingelser.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 14

Forordning (EF) nr. 824/2000 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag X.

Artikel 15

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2008.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EFT L 100 af 20.4.2000, s. 31. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 883/2007 (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 3).

2

(3)  Se bilag IX.

3

(4)  EUT L 171 af 23.6.2006, s. 35. Ændret ved forordning (EF) nr. 721/2007 (EUT L 164 af 26.6.2007, s. 4).

4

(5)  EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/77/EF (EUT L 271 af 30.9.2006, s. 53).

6

(7)  EFT L 88 af 3.4.1990, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

7

(8)  EFT L 364 af 20.12.2006, s. 5.

8

(9)  EUT L 70 af 9.3.2006, s. 12.

9

(10)  EFT L 191 af 31.7.1993, s. 76.

10

---

BILAG I

KRITERIER FOR MINIMUMSKVALITETEN, JF. ARTIKEL 4, STK. 2

| | Hård hvede | Blød hvede | Byg | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Maksimalt vandindhold |

Hård hvede

Blød hvede

Byg

Majs

Sorghum

A.

Maksimalt vandindhold

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Maksimal andel af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, heraf højst: |
| --- | --- |

B.

Maksimal andel af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, heraf højst:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Knækkede kerner |
| --- | --- |

1.

Knækkede kerner

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Kornbesats (urenheder) (andet end i punkt 3) |
| --- | --- |

2.

Kornbesats (urenheder) (andet end i punkt 3)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

heraf:

| a) | uudviklede kerner |
| --- | --- |

a)

uudviklede kerner

—

—

| b) | andre kornarter |
| --- | --- |

b)

andre kornarter

3 %

5 %

—

—

| c) | kerner angrebet af skadedyr |
| --- | --- |

c)

kerner angrebet af skadedyr

| d) | kerner med misfarvede kim |
| --- | --- |

d)

kerner med misfarvede kim

—

—

—

| e) | varmebeskadigede kerner |
| --- | --- |

e)

varmebeskadigede kerner

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Plettede og/eller skimmelangrebne kerner |
| --- | --- |

3.

Plettede og/eller skimmelangrebne kerner

5 %

—

—

—

—

heraf:

| — | skimmelangrebne kerner |
| --- | --- |

—

skimmelangrebne kerner

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Spirede kerner |
| --- | --- |

4.

Spirede kerner

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Andre urenheder (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

5.

Andre urenheder (Schwarzbesatz)

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

heraf:

| a) | fremmede frø: |
| --- | --- |

a)

fremmede frø:

| — | skadelige |
| --- | --- |

—

skadelige

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | andre |
| --- | --- |

—

andre

| b) | fordærvelige kerner: |
| --- | --- |

b)

fordærvelige kerner:

| — | kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring |
| --- | --- |

—

kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring

0,05 %

0,05 %

| — | andre |
| --- | --- |

—

andre

| c) | egentlige urenheder |
| --- | --- |

c)

egentlige urenheder

| d) | avner |
| --- | --- |

d)

avner

| e) | meldrøje |
| --- | --- |

e)

meldrøje

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | kerner angrebet af brand og rust |
| --- | --- |

f)

kerner angrebet af brand og rust

—

—

—

| g) | døde insekter og dele af insekter |
| --- | --- |

g)

døde insekter og dele af insekter

| C. | Maksimal andel af melede kerner, også delvist melede |
| --- | --- |

C.

Maksimal andel af melede kerner, også delvist melede

27 %

—

—

—

—

| D. | Maksimalt taninindhold (1) |
| --- | --- |

D.

Maksimalt taninindhold (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Mindste egenvægt (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Mindste egenvægt (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Minimumsproteinindhold (1): |
| --- | --- |

F.

Minimumsproteinindhold (1):

| — | produktionsår 2002/03 og ff. |
| --- | --- |

—

produktionsår 2002/03 og ff.

11,5 %

10,5 %

| G. | Minimumsfaldtal i sekunder (Hagberg) |
| --- | --- |

G.

Minimumsfaldtal i sekunder (Hagberg)

220

220

| H. | Minimumszélénytal (ml) |
| --- | --- |

H.

Minimumszélénytal (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  I % af tørstof.

---

BILAG II

1.   DEFINITION AF BESTANDDELE, SOM IKKE ER MANGELFRIT BASISKORN

1.1.   Knækkede kerner

Alle kerner, på hvilke endospermen ligger delvis udækket, betragtes som knækkede kerner. Kerner beskadiget ved tærskning og kerner, hvis kim er slået af, henregnes ligeledes til denne gruppe.

For majs forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm.

For sorghum forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 1,8 mm.

1.2.   Kornbesats (urenheder)

| a) | Uudviklede kerner
  Kerner, der, efter at samtlige andre i dette bilag nævnte bestanddele af kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med følgende slidsbredder: blød hvede 2,0 mm, hård hvede 1,9 mm og byg 2,2 mm.
  Uanset denne definition forstås dog ved »uudviklede kerner«






  — | for byg i Estland, Letland, Finland og Sverige, der har en egenvægt på 64 kg/hl eller derover, og som tilbydes til intervention i disse medlemsstater, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Kerner, der, efter at samtlige andre i dette bilag nævnte bestanddele af kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med følgende slidsbredder: blød hvede 2,0 mm, hård hvede 1,9 mm og byg 2,2 mm.

Uanset denne definition forstås dog ved »uudviklede kerner«

—

for byg i Estland, Letland, Finland og Sverige, der har en egenvægt på 64 kg/hl eller derover, og som tilbydes til intervention i disse medlemsstater, eller

| — | for byg med et vandindhold på højst 12,5 % |
| --- | --- |

—

for byg med et vandindhold på højst 12,5 %

kerner, der, efter at samtlige andre i nærværende bilag nævnte bestanddele af kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med en slidsbredde på 2,0 mm.

Endvidere henregnes også frostskadede kerner og alle umodne (grønne) kerner til uudviklede kerner.

| b) | Andre kornarter
  Alle kerner, som ikke tilhører den slags kerner, som prøven er udtaget af. |
| --- | --- |

b)

Alle kerner, som ikke tilhører den slags kerner, som prøven er udtaget af.

| c) | Kerner angrebet af skadedyr
  Kerner, der kan fremvise spor af afgnavning. Væggelusinficerede kerner hører ligeledes til denne gruppe. |
| --- | --- |

c)

Kerner, der kan fremvise spor af afgnavning. Væggelusinficerede kerner hører ligeledes til denne gruppe.

| d) | Kerner, der fremviser misfarvning af kimen, plettede kerner og skimmelangrebne kerner
  Kerner med misfarvede kim er kerner med brune til sortbrune misfarvninger i skallen omkring ubeskadigede ikke-spirede kim. For blød hvede lades indtil 8 % kerner med misfarvede kim ude af betragtning.
  For hård hvede forstås ved






  — | »plettede kerner«: de kerner, der på andre steder end selve kimen udviser brune til brunsorte pletter |
| --- | --- | --- |

d)

Kerner, der fremviser misfarvning af kimen, plettede kerner og skimmelangrebne kerner

Kerner med misfarvede kim er kerner med brune til sortbrune misfarvninger i skallen omkring ubeskadigede ikke-spirede kim. For blød hvede lades indtil 8 % kerner med misfarvede kim ude af betragtning.

For hård hvede forstås ved

—

»plettede kerner«: de kerner, der på andre steder end selve kimen udviser brune til brunsorte pletter

| — | »skimmelangrebne kerner«: kerner, hvis frøhinde er angrebet af skimmelsvampen mycelium. Disse kerner er lettere uudviklede, krusede og har lyserøde eller hvide diffuse pletter med svagt afgrænsede konturer. |
| --- | --- |

—

»skimmelangrebne kerner«: kerner, hvis frøhinde er angrebet af skimmelsvampen mycelium. Disse kerner er lettere uudviklede, krusede og har lyserøde eller hvide diffuse pletter med svagt afgrænsede konturer.

| e) | Varmebeskadigede kerner: kerner, der fremviser ydre tegn på ristning, men som ikke er fordærvede kerner. |
| --- | --- |

e)

Varmebeskadigede kerner: kerner, der fremviser ydre tegn på ristning, men som ikke er fordærvede kerner.

1.3.   Spirede kerner

Ved »spirede kerner« forstås kerner, hvor rod eller bladkimen kan ses med det blotte øje. Ved bedømmelse af prøvens indhold af spirede kerner skal der dog tages hensyn til dens almindelige udseende. Ved nogle kornarter, f.eks. hård hvede, træder kimen stærkt frem, således at den skal, der dækker kimen, brister, når kornpartiet bringes i bevægelse. Disse kerner ligner spirede kerner, men skal ikke henregnes til denne gruppe. Spirede kerner foreligger kun, når kimen har undergået tydelige forandringer, hvorved en spiret kerne let lader sig skelne fra en normal kerne.

1.4.   Andre urenheder (Schwarzbesatz)

| a) | Fremmede frø
  »Fremmede frø« er frø af andre planter end korn, hvad enten disse planter er dyrket eller ej. Fremmede frø er frø uden udnyttelsesværdi, frø, der kan anvendes til kvægfoder, og skadelige frø.
  Ved »skadelige frø« forstås frø, der er giftige for mennesker og dyr, frø, der generer eller komplicerer rensningen og formalingen af korn, samt frø, der ændrer kvaliteten af de forarbejdede kornprodukter. |
| --- | --- |

a)

»Fremmede frø« er frø af andre planter end korn, hvad enten disse planter er dyrket eller ej. Fremmede frø er frø uden udnyttelsesværdi, frø, der kan anvendes til kvægfoder, og skadelige frø.

Ved »skadelige frø« forstås frø, der er giftige for mennesker og dyr, frø, der generer eller komplicerer rensningen og formalingen af korn, samt frø, der ændrer kvaliteten af de forarbejdede kornprodukter.

| b) | Fordærvede kerner
  »Fordærvede kerner« er kerner, som ved forrådnelse, skimmel- eller bakterieangreb eller ved anden påvirkning er blevet uanvendelige til menneskeføde og for foderkorns vedkommende til foder.
  Kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring, tilhører også denne gruppe. Disse varmebeskadigede kerner er fuldt udvoksede kerner, hvis skal har en gråbrun til sort farve, og hvis indre ved gennemskæring viser en gullig-grå og sortbrun farvning.
  Kerner, der er beskadigede af hvedegalmyg, regnes kun som fordærvede kerner, hvis mere end halvdelen af kernens overflade udviser en grå til sort farve som følge af et sekundært svampeangreb. Hvis misfarvningen dækker mindre end halvdelen af kernens overflade, regnes kernen som angrebet af skadedyr. |
| --- | --- |

b)

»Fordærvede kerner« er kerner, som ved forrådnelse, skimmel- eller bakterieangreb eller ved anden påvirkning er blevet uanvendelige til menneskeføde og for foderkorns vedkommende til foder.

Kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring, tilhører også denne gruppe. Disse varmebeskadigede kerner er fuldt udvoksede kerner, hvis skal har en gråbrun til sort farve, og hvis indre ved gennemskæring viser en gullig-grå og sortbrun farvning.

Kerner, der er beskadigede af hvedegalmyg, regnes kun som fordærvede kerner, hvis mere end halvdelen af kernens overflade udviser en grå til sort farve som følge af et sekundært svampeangreb. Hvis misfarvningen dækker mindre end halvdelen af kernens overflade, regnes kernen som angrebet af skadedyr.

| c) | Egentlige urenheder
  Alle de bestanddele i en kornprøve, som bliver tilbage ved sigtning gennem en sigte med en slidsbredde på 3,5 mm (undtagen kerner af andre kornarter og meget tykke kerner af basiskornarten), samt de bestanddele, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, anses for egentlige urenheder. Sten, sand, dele af halmstrå og andre urenheder, som findes i prøverne, og som passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 3,5 mm, men tilbageholdes af en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, tilhører også denne gruppe.
  Denne definition gælder ikke for majs. For denne kornart skal alle de bestanddele i en prøve, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1 mm, samt alle de i første afsnit nævnte urenheder anses for egentlige urenheder. |
| --- | --- |

c)

Alle de bestanddele i en kornprøve, som bliver tilbage ved sigtning gennem en sigte med en slidsbredde på 3,5 mm (undtagen kerner af andre kornarter og meget tykke kerner af basiskornarten), samt de bestanddele, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, anses for egentlige urenheder. Sten, sand, dele af halmstrå og andre urenheder, som findes i prøverne, og som passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 3,5 mm, men tilbageholdes af en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, tilhører også denne gruppe.

Denne definition gælder ikke for majs. For denne kornart skal alle de bestanddele i en prøve, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1 mm, samt alle de i første afsnit nævnte urenheder anses for egentlige urenheder.

| d) | Avner (for majs brudstykker af kolber) |
| --- | --- |

d)

Avner (for majs brudstykker af kolber)

| e) | Meldrøje |
| --- | --- |

e)

Meldrøje

| f) | Kerner angrebet af brand og rust |
| --- | --- |

f)

Kerner angrebet af brand og rust

| g) | Døde insekter og dele af insekter |
| --- | --- |

g)

Døde insekter og dele af insekter

1.5.   Levende skadedyr

1.6.   Melede kerner

Ved »melede kerner« af hård hvede forstås kerner, hvis indre ikke kan anses for at være helt glasagtigt.

2.   BESTANDDELE, SOM SKAL TAGES I BETRAGTNING PR. KORNART VED DEFINITION AF URENHEDER

2.1.   Hård hvede

Ved »kornbesats (urenheder)« forstås uudviklede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim, plettede eller skimmelangrebne kerner og varmebeskadigede kerner.

Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust, døde insekter og dele af insekter.

2.2.   Blød hvede

Ved »kornbesats (urenheder)« forstås uudviklede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim og varmebeskadigede kerner.

Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust, døde insekter og dele af insekter.

2.3.   Byg

Ved »kornbesats (urenheder)« forstås uudviklede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.

Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.

2.4.   Majs

Ved »kornbesats (urenheder)« forstås kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.

For denne kornart skal alle de bestanddele i en prøve, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, anses for egentlige urenheder.

Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.

2.5.   Sorghum

Ved »kornbesats (urenheder)« forstås kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.

Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.

---

BILAG III

REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF DE BESTANDDELE, SOM IKKE ER MANGELFRIT BASISKORN

| 1. | For blød hvede, hård hvede og byg sigtes en gennemsnitsprøve på 250 g gennem to slidssigter, den ene med en slidsbredde på 3,5 mm og den anden med en slidsbredde på 1,0 mm, i begge tilfælde i et halvt minut.
  For at sikre en konstant sigtning anbefales en mekanisk sigte, f.eks. et vibrationsbord med påmonterede sigter.
  De bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm, og de bestanddele, der passerer gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, vejes sammen og betragtes som egentlige urenheder. Omfatter de bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm, dele af gruppen »andre kornarter« eller meget tykke kerner af basiskornet, skal disse dele eller kerner føres tilbage til den sigtede prøve. Ved sigtning gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm skal det undersøges, om der i prøven findes levende skadedyr.
  Af den sigtede prøve tages der ved hjælp af en prøvedeler en prøve på 50 til 100 g. Denne delprøve vejes.
  Derefter spredes denne delprøve ved hjælp af en pincet eller en hornspatel ud på en bordflade, og knækkede kerner, andre kornarter, spirede kerner, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, kerner med misfarvede kim, plettede kerner, fremmede frø, meldrøje, fordærvede kerner, kerner angrebet af brand og rust, avner, levende skadedyr og døde insekter fjernes.
  Såfremt delprøven indeholder kerner, som endnu sidder i avnerne, afskalles disse kerner med hånden, idet avnerne betragtes som dele af avner. Sten, sand og dele af halmstrå betrates som egentlige urenheder.
  Delprøven sigtes i et halvt minut gennem en sigte med en slidsbredde på 2,0 mm for blød hvede, 1,9 mm for hård hvede og 2,2 mm for byg. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som uudviklede kerner. Frostskadede samt umodne grønne kerner henhører under gruppen »uudviklede kerner«. |
| --- | --- |

1.

For blød hvede, hård hvede og byg sigtes en gennemsnitsprøve på 250 g gennem to slidssigter, den ene med en slidsbredde på 3,5 mm og den anden med en slidsbredde på 1,0 mm, i begge tilfælde i et halvt minut.

For at sikre en konstant sigtning anbefales en mekanisk sigte, f.eks. et vibrationsbord med påmonterede sigter.

De bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm, og de bestanddele, der passerer gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, vejes sammen og betragtes som egentlige urenheder. Omfatter de bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm, dele af gruppen »andre kornarter« eller meget tykke kerner af basiskornet, skal disse dele eller kerner føres tilbage til den sigtede prøve. Ved sigtning gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm skal det undersøges, om der i prøven findes levende skadedyr.

Af den sigtede prøve tages der ved hjælp af en prøvedeler en prøve på 50 til 100 g. Denne delprøve vejes.

Derefter spredes denne delprøve ved hjælp af en pincet eller en hornspatel ud på en bordflade, og knækkede kerner, andre kornarter, spirede kerner, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, kerner med misfarvede kim, plettede kerner, fremmede frø, meldrøje, fordærvede kerner, kerner angrebet af brand og rust, avner, levende skadedyr og døde insekter fjernes.

Såfremt delprøven indeholder kerner, som endnu sidder i avnerne, afskalles disse kerner med hånden, idet avnerne betragtes som dele af avner. Sten, sand og dele af halmstrå betrates som egentlige urenheder.

Delprøven sigtes i et halvt minut gennem en sigte med en slidsbredde på 2,0 mm for blød hvede, 1,9 mm for hård hvede og 2,2 mm for byg. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som uudviklede kerner. Frostskadede samt umodne grønne kerner henhører under gruppen »uudviklede kerner«.

| 2. | En gennemsnitsprøve på 500 g for majs og på 250 g for sorghum rystes i et halvt minut i en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm. Det konstateres, om der forekommer levende skadedyr og døde insekter.
  I de bestanddele, der bliver tilbage efter sigtning med en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, frasorteres sten, sand, dele af halmstrå og andre egentlige urenheder ved hjælp af en pincet eller en hornspatel.
  De således fjernede egentlige urenheder føjes til de bestanddele, der er passeret gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, og vejes sammen med disse.
  Ved hjælp af en prøvedeler tages en prøve på 100 til 200 g for majs og på 25 g til 50 g for sorghum af den sigtede prøve. Denne delprøve vejes. Derefter spredes den i et tyndt lag ud på en bordplade. Ved hjælp af en pincet eller en hornspatel fjernes dele af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, spirede kerner, fremmede frø, fordærvede kerner, avner, levende skadedyr og døde insekter.
  Derefter sigtes denne delprøve gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm for majs og med en huldiameter på 1,8 mm for sorghum. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som knækkede kerner. |
| --- | --- |

2.

En gennemsnitsprøve på 500 g for majs og på 250 g for sorghum rystes i et halvt minut i en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm. Det konstateres, om der forekommer levende skadedyr og døde insekter.

I de bestanddele, der bliver tilbage efter sigtning med en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, frasorteres sten, sand, dele af halmstrå og andre egentlige urenheder ved hjælp af en pincet eller en hornspatel.

De således fjernede egentlige urenheder føjes til de bestanddele, der er passeret gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, og vejes sammen med disse.

Ved hjælp af en prøvedeler tages en prøve på 100 til 200 g for majs og på 25 g til 50 g for sorghum af den sigtede prøve. Denne delprøve vejes. Derefter spredes den i et tyndt lag ud på en bordplade. Ved hjælp af en pincet eller en hornspatel fjernes dele af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, spirede kerner, fremmede frø, fordærvede kerner, avner, levende skadedyr og døde insekter.

Derefter sigtes denne delprøve gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm for majs og med en huldiameter på 1,8 mm for sorghum. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som knækkede kerner.

| 3. | De grupper bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, og som er bestemt i henhold til de i punkt 1 og 2 nævnte metoder, skal vejes så akkurat som muligt med en nøjagtighed på 0,01 g og beregnes i procentvise andele af gennemsnitsprøven. Oplysningerne i analyserapporten angives med en nøjagtighed på 0,1 %. Det konstateres, om der er levende skadedyr til stede.
  Principielt skal der ved hver prøve foretages to analyser. De må med hensyn til de samlede ovenfor nævnte bestanddele ikke afvige fra hinanden med mere end 10 %. |
| --- | --- |

3.

De grupper bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, og som er bestemt i henhold til de i punkt 1 og 2 nævnte metoder, skal vejes så akkurat som muligt med en nøjagtighed på 0,01 g og beregnes i procentvise andele af gennemsnitsprøven. Oplysningerne i analyserapporten angives med en nøjagtighed på 0,1 %. Det konstateres, om der er levende skadedyr til stede.

Principielt skal der ved hver prøve foretages to analyser. De må med hensyn til de samlede ovenfor nævnte bestanddele ikke afvige fra hinanden med mere end 10 %.

| 4. | Ved de i punkt 1, 2 og 3 nævnte metoder skal følgende apparatur anvendes:






  a) | prøvedeler, f.eks. en konisk eller en riflet prøvedeler |
| --- | --- | --- |

4.

Ved de i punkt 1, 2 og 3 nævnte metoder skal følgende apparatur anvendes:

a)

prøvedeler, f.eks. en konisk eller en riflet prøvedeler

| b) | præcisions- og finvægt |
| --- | --- |

b)

præcisions- og finvægt

| c) | slidssigter med en slidsbredde på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm og 3,5 mm og rundthulssigter med en huldiameter på 1,8 mm og 4,5 mm. Sigterne monteres eventuelt på et vibrationsbord. |
| --- | --- |

c)

slidssigter med en slidsbredde på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm og 3,5 mm og rundthulssigter med en huldiameter på 1,8 mm og 4,5 mm. Sigterne monteres eventuelt på et vibrationsbord.

---

BILAG IV

PRAKTISK REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF VANDINDHOLDET

1.   Princip

Produktet tørres ved en temperatur på 130-133 °C og ved normalt atmosfærisk lufttryk i et i forhold til partiklernes størrelse passende tidsrum.

2.   Anvendelsesområde

Denne tørringsmetode gælder for knust korn, hvoraf mindst 50 % passerer gennem en sigte med en maskestørrelse på 0,5 mm, og højst 10 % holdes tilbage af en sigte med runde masker på 1,0 mm. Metoden gælder også for mel.

3.   Apparatur

Præcisionsvægt.

Findelingsapparat af et materiale, som ikke absorberer fugtighed, er let at rense, giver en hurtig og ensartet formaling uden at fremkalde en mærkbar opvarmning, hvor kontakt med den omgivende luft så vidt muligt undgås, og som svarer til de i punkt 2 stillede krav (f.eks. en keglemølle, der kan skilles ad).

Beholder af korrosionsbestandigt metal eller af glas med slebet låg; nyttefladen må muliggøre en fordeling af prøven med 0,3 gram pr. cm2.

Elektrisk opvarmet, termostatstyret tørreskab, som er indstillet på en temperatur mellem 130 og 133 °C (1) og med tilstrækkelig ventilation (2).

Eksikkator med en tyk, perforeret plade af metal eller eventuelt porcelæn, indeholdende et effektivt tørringsmiddel.

4.   Fremgangsmåde

Tørring

I den på forhånd tarerede beholder afvejes med en nøjagtighed på ± 1 mg ca. 5 g af den formalede substans af småkernet korn eller ca. 8 g i tilfælde af majs. Beholderen anbringes i et tørreskab, der er opvarmet til 130-133 °C. Anbringelsen foregår så hurtigt som muligt for at undgå, at tørreskabets temperatur falder for meget. Man lader tørringen vare 2 timer for småkernet korn og 4 timer for majs fra det tidspunkt, hvor tørreskabet på ny har nået en temperatur på 130-133 °C. Derefter tages beholderen ud af tørreskabet, låget lægges hurtigt på, og den afkøles i 30 til 45 minutter i en eksikkator, hvorefter den vejes (med en nøjagtighed på ± 1 mg).

5.   Beregningsmetode og formler

| E | = | prøvens oprindelige vægt i gram |
| --- | --- | --- |
| M | = | prøvens vægt i gram efter konditionering |
| M′ | = | prøvens vægt i gram efter formaling |
| m | = | prøvens vægt i gram efter tørring. |

E

=

prøvens oprindelige vægt i gram

M

=

prøvens vægt i gram efter konditionering

M′

=

prøvens vægt i gram efter formaling

m

=

prøvens vægt i gram efter tørring.

Produktets vandindhold, udtrykt i procent, er lig med:

| — | uden forudgående konditionering (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

uden forudgående konditionering (E – m) × 100/E,

| — | med forudgående konditionering ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

med forudgående konditionering ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Der foretages mindst to forsøg.

6.   Bestemmelsens nøjagtighed

Forskellen mellem de værdier, der opnås ved to bestemmelser foretaget samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker, må ikke overstige 0,15 g vand pr. 100 g prøvemateriale. Hvis denne værdi er overskredet, skal bestemmelserne gentages.

---

(1)  Lufttemperaturen i tørreskabets indre.

(2)  Tørreskabet skal have en sådan varmekapacitet, at det med en forhåndsindstilling på 130 til 133 °C når op på denne temperatur senest 45 minutter efter, at det højeste antal prøver, der tørres samtidig, er sat ind. Ventilationen skal være af en sådan beskaffenhed, at forskellen mellem de resultater, der opnås efter to timers tørring af småkernet korn (blød hvede, hård hvede, byg og sorghum) eller fire timers tørring af majs, for alle de prøver af fine gryn, henholdsvis majs, som skabet kan rumme, og de resultater, der opnås efter tre timers tørring af småkernet korn og fem timers tørring af majs, er mindre end 0,15 %.

---

BILAG V

METODE TIL BESTEMMELSE AF, OM DEJ AF BLØD HVEDE ER IKKE-KLÆBRIG OG MASKINBEARBEJDELIG

1.   Foranstaltningens betegnelse

Metode til prøvebagning af hvedemel.

2.   Anvendelsesområde

Metoden anvendes på hvedemel, som er fremstillet på en laboratoriemølle, til fremstilling af gærbrød.

3.   Princip

I en nærmere angivet æltemaskine fremstilles en dej af mel, vand, gær, salt og sukker. Efter afvejning og rundvirkning hviler dejstykkerne i 30 minutter. De rundvirkes så anden gang, anbringes på bageplader, raskes en bestemt tid og bages. Dejens teknologiske egenskaber noteres. Brødene vurderes ud fra deres volumen og højde.

4.   Ingredienser

4.1.   Gær

Aktivt tørgær Saccharomyces cerevisiae, type DHW-Hamburg-Wansbeck, eller ingrediens med samme egenskaber.

4.2.   Ledningsvand

4.3.   Sukker-salt-ascorbinsyreopløsning

Opløs 30,0 ± 0,5 g natriumklorid (handelskvalitet), 30,0 ± 0,5 g sukker (handelskvalitet) og 0,040 ± 0,001 g ascorbinsyre i 800 ± 5 g vand. Opløsningen fremstilles frisk hver dag.

4.4.   Sukkeropløsning

Opløs 5 ± 0,1 g sukker (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vand. Opløsningen fremstilles frisk hver dag.

4.5.   Maltmel (med enzymaktivitet)

Handelskvalitet.

5.   Udstyr og apparater

5.1.   Prøvebageri

hvor temperaturen kan holdes mellem 22 og 25 °C.

5.2.   Køleskab

som kan holde en temperatur på 4 ± 2 °C.

5.3.   Vægt

Maksimal belastning 2 kg, nøjagtighed 2 g.

5.4.   Vægt

Maksimal belastning 0,5 kg nøjagtighed 0,1 g.

5.5.   Analysevægt

Nøjagtighed 0,1 × 10–3 g.

5.6.   Æltemaskine

Stephen UMTA 10 med æltearm, model »Detmold« (A. Stephan Söhne GmbH), eller tilsvarende maskine med samme egenskaber.

5.7.   Raskeskab

som kan holde en temperatur på 30 ± 1 °C.

5.8.   Åbne plastkasser

fremstillet af polymethylmethacrylat (plexiglas, perspex). Indvendige mål 25 × 25 cm, højde 15 cm, godstykkelse 0,50 ± 0,05 cm.

5.9.   Kvadratiske plastplader

fremstillet af polymethylmethacrylat (plexiglas, perspex). Mindst 30 × 30 cm, tykkelse 0,50 ± 0,05 cm.

5.10.   Rundvirker

Brabender rundvirker (Brabender OHG) eller tilsvarende maskine med samme egenskaber.

6.   Prøveudtagning

Efter ICC-standard nr. 101.

7.   Fremgangsmåde

7.1.   Bestemmelse af vandbindingsevne

Vandbindingsevnen bestemmes efter ICC-standard nr. 115/1.

7.2.   Bestemmelse af tilsætning af maltmel

Bestem melets faldtal efter ISO 3093/1982. Hvis faldtallet er højere end 250, bestemmes ud fra en række blandinger af mel med stigende mængder maltmel den mængde maltmel, som kræves for at få et faldtal på 200-250 (4.5). Hvis faldtallet er under 250, skal maltmel ikke tilsættes.

7.3.   Reaktivering af tørgær

Opvarm sukkeropløsning (punkt 4.4) til 35 ± 1 °C. Hæld en vægtdel tørgær i fire dele af den tempererede sukkeropløsning. Der omrøres ikke. Om nødvendigt roteres glasset.

Lad opløsningen hvile i 10 ± 1 minut. Derefter omrøres der, indtil der fås en homogen suspension. Denne suspension anvendes inden for de næste 10 minutter.

7.4.   Temperering af mel og dejvæske

Temperaturen af mel og vand skal være sådan, at dejens temperatur umiddelbart efter æltningen er 27 ± 1 °C.

7.5.   Dejens sammensætning

Afvej med en nøjagtighed på 2 g 10 y/3 g mel »as is«, svarende til 1 kg med 14 % vandindhold, hvor »y« er den melmængde, der er anvendt i farinografundersøgelsen (se ICC-standard nr. 115/1). Afvej med en nøjagtighed på 0,2 g den mængde maltmel, som er nødvendig for at bringe faldtallet inden for området 200-250 (punkt 7.2).

Afvej 430 ± 5 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning (punkt 4.3) og tilsæt vand til en samlet masse (på (x – 9) 10 y/3 g (se punkt 10.2), hvor »x« er den mængde vand, der er anvendt i farinografundersøgelsen (se ICC-standard nr. 115/1 ). Den totale masse af væsken (normalt mellem 450 og 650 g) skal bestemmes med en nøjagtighed på 1,5 g.

Afvej 90 ± 1 g gærsuspension (punkt 7.3).

Noter den samlede masse af dejen (P), som er summen af masserne af mel, sukker-salt-ascorbinsyreopløsning plus vand, gærsuspension og maltmel.

7.6.   Æltning

Først tempereres æltemaskinen (punkt 5.6) ved hjælp af lunkent vand til 27 ± 1 °C.

Hæld så de flydende ingredienser i maskinen, dernæst maltmelet og melet.

Start æltemaskinen (hastighed 1, 1 400 omdr./min.), og lad den køre i 60 sekunder. 20 sekunder efter æltningens start drejes skraberen, som sidder i låget af æltemaskinen, to omgange.

Mål dejens temperatur. Hvis den ligger uden for intervallet 26-28 °C, kasseres dejen, og en ny æltes, efter at ingrediensernes temperatur er justeret.

Bedøm dejens beskaffenhed og karakteriser den ved et af følgende udtryk:

| — | ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller |
| --- | --- |

—

ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller

| — | klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig. |
| --- | --- |

—

klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig.

For at kunne bedømmes som »ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig« umiddelbart efter æltningen skal dejen danne en sammenhængende masse, som knap nok er hænger i æltekedlens sider og æltearm. Dejen skal kunne samles og fjernes fra æltemaskinen med hånden på én gang og uden væsentlige tab.

7.7.   Afvejning og rundvirkning

Afvej med en relativ nøjagtighed på 2 g tre dejstykker efter formlen:

p = 0,25 P, hvor:

| p | = | massen af det afvejede stykke dej |
| --- | --- | --- |
| P | = | samlet masse af dejen. |

p

=

massen af det afvejede stykke dej

P

=

samlet masse af dejen.

Rundvirk straks dejstykkerne i 15 sekunder i rundvirkeren (punkt 5.10) og anbring dem dernæst på plastpladerne (punkt 5.9). Dæk dem med de omvendte plastkasser (punkt 5.8) og anbring dem i raskeskabet (punkt 5.7) i 30 ± 2 minutter.

Der må ikke drysses med mel.

7.8.   Formning

Bring dejstykkerne på plastpladerne, stadigvæk dækket af de omvendte plastkasser, hen til rundvirkeren (punkt 5.10) og giv igen hvert dejstykke en rundvirkning på 15 sekunder. Plastkassen, der dækker dejstykket, må først fjernes umiddelbart inden rundvirkningen. Bedøm dejens beskaffenhed og karakteriser den ved et af følgende udtryk:

| — | ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller |
| --- | --- |

—

ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller

| — | klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig. |
| --- | --- |

—

klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig.

For at kunne bedømmes som »ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig« må dejen kun i ringe grad eller slet ikke hæfte til siderne i rundvirkerens kammer, så den, mens maskinen arbejder, frit kan rotere om sig selv og danne en kugle. Efter rundvirkningen må dejen ikke klæbe til siderne i rundvirkerens kammer, når låget tages af, eller kammeret svinges op.

8.   Prøvningsrapport

Prøvningsrapporten skal indeholde oplysning om:

| — | dejens beskaffenhed efter æltning og formning (anden rundvirkning) |
| --- | --- |

—

dejens beskaffenhed efter æltning og formning (anden rundvirkning)

| — | faldtal af melet uden tilsætning af maltmel |
| --- | --- |

—

faldtal af melet uden tilsætning af maltmel

| — | afvigelser fra det normale. |
| --- | --- |

—

afvigelser fra det normale.

Den skal endvidere oplyse om:

| — | hvilken metode der er brugt |
| --- | --- |

—

hvilken metode der er brugt

| — | alle referencer, der er nødvendige for at identificere prøven. |
| --- | --- |

—

alle referencer, der er nødvendige for at identificere prøven.

9.   Generelle bemærkninger

9.1.   Formlen til beregning af mængden af dejvæske er baseret på følgende:

| | Tilsætning af x ml vand til en melmængde, der svarer til 300 g mel med 14 % vandindhold, giver den ønskede dejkonsistens. Da der bruges 1 kg mel (14 % vandindhold), og x refererer til 300 g mel, skal der til bagetesten bruges x g vand, divideret med 3, ganget med 10, derfor 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Tilsætning af x ml vand til en melmængde, der svarer til 300 g mel med 14 % vandindhold, giver den ønskede dejkonsistens. Da der bruges 1 kg mel (14 % vandindhold), og x refererer til 300 g mel, skal der til bagetesten bruges x g vand, divideret med 3, ganget med 10, derfor 10 x/3 g.

| | De 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning indeholder 15 g salt og 15 g sukker. De 430 g opløsning indgår i dejvæsken. Hvis man altså vil tilsætte 10 x/3 g vand til dejen, må der tilsættes (10 x/3 + 30) g dejvæske bestående af 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning og noget ekstra vand. |
| --- | --- |

De 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning indeholder 15 g salt og 15 g sukker. De 430 g opløsning indgår i dejvæsken. Hvis man altså vil tilsætte 10 x/3 g vand til dejen, må der tilsættes (10 x/3 + 30) g dejvæske bestående af 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning og noget ekstra vand.

| | Skønt noget af det vand, der tilsættes sammen med gærsuspensionen, absorberes af gærcellerne, indeholder suspensionen også frit vand. Det skønnes, at 90 g gærsuspension indeholder 60 g frit vand. For at foretage en korrektion på 60 g for dejvæsken, hvor det frie vand i gærsuspensionen medregnes, skal der tilsættes (10 x/3 + 30) – 60 g vand. Dette giver følgende: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, hvilket svarer til formlen i punkt 7.5. Hvis f.eks. vandmængden i farinografundersøgelsen bestemmes til 165 ml, indsættes denne værdi i formlen, så at de 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning skal forhøjes til en samlet masse på:
  (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Skønt noget af det vand, der tilsættes sammen med gærsuspensionen, absorberes af gærcellerne, indeholder suspensionen også frit vand. Det skønnes, at 90 g gærsuspension indeholder 60 g frit vand. For at foretage en korrektion på 60 g for dejvæsken, hvor det frie vand i gærsuspensionen medregnes, skal der tilsættes (10 x/3 + 30) – 60 g vand. Dette giver følgende: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, hvilket svarer til formlen i punkt 7.5. Hvis f.eks. vandmængden i farinografundersøgelsen bestemmes til 165 ml, indsættes denne værdi i formlen, så at de 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning skal forhøjes til en samlet masse på:

(165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g.

9.2.   Denne metode er ikke direkte anvendelig på hvede. Fremgangsmåden, som må anvendes for at kunne karakterisere hvedes bageegenskab, er følgende:

| | Rens hvedeprøven og bestem vandindholdet i den rensede hvede. Undlad at konditionere hveden, hvis vandindholdet ligger inden for området 15,0 til 16,0 %. I andre tilfælde reguleres hvedens vandindhold til 15,5 ± 0,5 % mindst tre timer før formalingen. |
| --- | --- |

Rens hvedeprøven og bestem vandindholdet i den rensede hvede. Undlad at konditionere hveden, hvis vandindholdet ligger inden for området 15,0 til 16,0 %. I andre tilfælde reguleres hvedens vandindhold til 15,5 ± 0,5 % mindst tre timer før formalingen.

| | Heraf fremstilles melet, idet man anvender en laboratiemølle Bühler MLU 202 eller en Brabender Quadrumat Senior eller et apparat med samme karakteristika. |
| --- | --- |

Heraf fremstilles melet, idet man anvender en laboratiemølle Bühler MLU 202 eller en Brabender Quadrumat Senior eller et apparat med samme karakteristika.

| | Vælg en sådan fremgangsmåde ved formalingen, at der fremstilles et mel med en udmalingsgrad på mindst 72 % og med et askeindhold på mellem 0,50 og 0,60 % på tørstofbasis. |
| --- | --- |

Vælg en sådan fremgangsmåde ved formalingen, at der fremstilles et mel med en udmalingsgrad på mindst 72 % og med et askeindhold på mellem 0,50 og 0,60 % på tørstofbasis.

| | Bestem askeindholdet i melet efter bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 (EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7) og vandindholdet efter nærværende forordning. Beregn udmalingsgraden efter følgende ligning:
  E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %
  hvor







  E | = | udmalingsgrad |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | vandindhold i melet |
| w | = | vandindhold i hveden |
| F | = | fremstillet melmængde med vandindhold f |
| W | = | formalet hvedemængde med vandindhold w. |

Bestem askeindholdet i melet efter bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 (EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7) og vandindholdet efter nærværende forordning. Beregn udmalingsgraden efter følgende ligning:

E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %

hvor

E

=

udmalingsgrad

f

=

vandindhold i melet

w

=

vandindhold i hveden

F

=

fremstillet melmængde med vandindhold f

W

=

formalet hvedemængde med vandindhold w.

Bemærk: Nærmere oplysning om ingredienser og apparater fremgår af dokument T/77.300 af 31. marts 1977 publiceret af Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO — Postbus 15, Wageningen, Nederlandene.

---

BILAG VI

BESTEMMELSE AF INDHOLDET AF MELEDE KERNER

1.   Princip

Der bruges kun en del af prøven til bestemmelse af indholdet af melede kerner. Kernerne snittes på Pohls kernesnitter eller et tilsvarende instrument.

2.   Materiel

| — | Pohls kernesnitter eller et tilsvarende instrument |
| --- | --- |

—

Pohls kernesnitter eller et tilsvarende instrument

| — | pincetter, skalpel |
| --- | --- |

—

pincetter, skalpel

| — | skål eller kar. |
| --- | --- |

—

skål eller kar.

3.   Fremgangsmåde

| a) | Undersøgelsen foretages af en prøve på 100 g, efter at bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, er frasorteret. |
| --- | --- |

a)

Undersøgelsen foretages af en prøve på 100 g, efter at bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, er frasorteret.

| b) | Prøven spredes i en skål og rystes godt sammen. |
| --- | --- |

b)

Prøven spredes i en skål og rystes godt sammen.

| c) | Efter at en plade er indsat i kernesnitteren, spredes en håndfuld kerner på gitteret. Der bankes kraftigt, således at der kun er én kerne pr. hul. Den bevægelige del sænkes for at holde på kernerne, der derefter snittes. |
| --- | --- |

c)

Efter at en plade er indsat i kernesnitteren, spredes en håndfuld kerner på gitteret. Der bankes kraftigt, således at der kun er én kerne pr. hul. Den bevægelige del sænkes for at holde på kernerne, der derefter snittes.

| d) | Der tilberedes plader, så mindst 600 kerner bliver snittet. |
| --- | --- |

d)

Der tilberedes plader, så mindst 600 kerner bliver snittet.

| e) | Antallet af melede kerner tælles, hvorved også delvist melede kerner tælles med. |
| --- | --- |

e)

Antallet af melede kerner tælles, hvorved også delvist melede kerner tælles med.

| f) | Procentdelen af melede kerner, inklusive delvist melede kerner, beregnes. |
| --- | --- |

f)

Procentdelen af melede kerner, inklusive delvist melede kerner, beregnes.

4.   Angivelse af resultaterne

| I | = | masse i gram af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn. |
| --- | --- | --- |
| M | = | procentdel melede kerner, inklusive delvist melede kerner, i de undersøgte kerner. |

I

=

masse i gram af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn.

M

=

procentdel melede kerner, inklusive delvist melede kerner, i de undersøgte kerner.

5.   Resultat

Melede kerner, inklusive delvist melede kerner, i procentdel af prøven:

(M × (100 – I))/100 = ...

---

BILAG VII

TABEL I

Tillæg for vandindhold

| Majs og sorghum | Andre kornarter end majs og sorghum |
| --- | --- |
| Vandindhold (%) | Tillæg (EUR/t) | Vandindhold (%) | Tillæg (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Majs og sorghum

Andre kornarter end majs og sorghum

Vandindhold (%)

Tillæg (EUR/t)

Vandindhold (%)

Tillæg (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

TABEL II

Fradrag for vandindhold

| Majs og sorghum | Andre kornarter end majs og sorghum |
| --- | --- |
| Vandindhold (%) | Fradrag (EUR/t) | Vandindhold (%) | Fradrag (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Majs og sorghum

Andre kornarter end majs og sorghum

Vandindhold (%)

Fradrag (EUR/t)

Vandindhold (%)

Fradrag (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

TABEL III

Fradrag for egenvægt

| Kornart | Egenvægt (kg/hl) | Fradrag i prisen (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Blød hvede | under 76 til 75 | 0,5 |
| under 75 til 74 | 1,0 |
| under 74 til 73 | 1,5 |
| Byg | under 64 til 62 | 1,0 |

Kornart

Egenvægt (kg/hl)

Fradrag i prisen (EUR/t)

Blød hvede

under 76 til 75

0,5

under 75 til 74

1,0

under 74 til 73

1,5

Byg

under 64 til 62

1,0

TABEL IV

Fradrag for proteinindhold

| Proteinindhold (1) (N × 5,7) | Fradrag (EUR/t) |
| --- | --- |
| under 11,5 til 11,0 | 2,5 |
| under 11,0 til 10,5 | 5 |

Proteinindhold (1) (N × 5,7)

Fradrag (EUR/t)

under 11,5 til 11,0

2,5

under 11,0 til 10,5

5

---

(1)  (% af tørstof)

---

BILAG VIII

Praktisk metode til bestemmelse af det fradrag, der af interventionsorganerne skal anvendes på sorghumprisen

1.   Basisoplysninger

| P | = | procent tannin i tørstoffet |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | procent tannin, fra hvilken der anvendes fradrag |
| 11 % (1) | = | fradrag svarende til 1 % tannin i tørstoffet. |

P

=

procent tannin i tørstoffet

0,4 %

=

procent tannin, fra hvilken der anvendes fradrag

11 % (1)

=

fradrag svarende til 1 % tannin i tørstoffet.

2.   Beregning af fradraget

Fradraget, der udtrykt i euro skal anvendes på referenceprisen, beregnes efter følgende formel:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Fradrag, der skal beregnes på sorghumprisen, som funktion af tanninindholdet beregnet pr. 1 000 g tørstof:

| a) | fjerkræfordøjelig energi i 1 000 g tørstof af sorghum med et teoretisk tanninindhold på 0 %: 3 917 kcal. |
| --- | --- |

a)

fjerkræfordøjelig energi i 1 000 g tørstof af sorghum med et teoretisk tanninindhold på 0 %: 3 917 kcal.

| b) | nedsættelse af den fjerkræfordøjelige energi i 1 000 g tørstof af sorghum for hvert yderligere procentpoint tannin: 419 kcal. |
| --- | --- |

b)

nedsættelse af den fjerkræfordøjelige energi i 1 000 g tørstof af sorghum for hvert yderligere procentpoint tannin: 419 kcal.

| c) | forskel udtrykt i procentpoint mellem det fastsatte maksimumsindhold af tannin i sorghum, der overtages af interventionsorganerne, og indholdet af tannin ved fastlæggelse af standardkvaliteten: 1,0 – 0,30 = 0,70. |
| --- | --- |

c)

forskel udtrykt i procentpoint mellem det fastsatte maksimumsindhold af tannin i sorghum, der overtages af interventionsorganerne, og indholdet af tannin ved fastlæggelse af standardkvaliteten: 1,0 – 0,30 = 0,70.

| d) | Forskel udtrykt i procentpoint mellem den fjerkræfordøjelige energi i sorghum med et tanninindhold på 1,0 % og i sorghum med et tanninindhold svarende til standardkvaliteten (0,30 %): |
| --- | --- |

d)

Forskel udtrykt i procentpoint mellem den fjerkræfordøjelige energi i sorghum med et tanninindhold på 1,0 % og i sorghum med et tanninindhold svarende til standardkvaliteten (0,30 %):

| e) | Fradrag, svarende til et tanninindhold på 1 % i tørstoffet og på over 0,30 %: |
| --- | --- |

e)

Fradrag, svarende til et tanninindhold på 1 % i tørstoffet og på over 0,30 %:

---

BILAG IX

Ophævet forordning med oversigt over ændringer

| Kommissionens forordning (EF) nr. 824/2000
  (EFT L 100 af 20.4.2000, s. 31) | |
| --- | --- |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 336/2003
  (EUT L 49 af 22.2.2003, s. 6) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 777/2004
  (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50) | Kun artikel 10 |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 1068/2005
  (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 65) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 1572/2006 (1)

  (EUT L 290 af 20.10.2006, s. 29) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2007
  (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 3) | |

Kommissionens forordning (EF) nr. 824/2000

(EFT L 100 af 20.4.2000, s. 31)

Kommissionens forordning (EF) nr. 336/2003

(EUT L 49 af 22.2.2003, s. 6)

Kommissionens forordning (EF) nr. 777/2004

(EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50)

Kun artikel 10

Kommissionens forordning (EF) nr. 1068/2005

(EUT L 174 af 7.7.2005, s. 65)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1572/2006 (1)

(EUT L 290 af 20.10.2006, s. 29)

Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2007

(EUT L 195 af 27.7.2007, s. 3)

---

(1)  Forordningen er blevet delvis annulleret ved dom afsagt 15.11.2007 af Retten i Første Instans i sag T-310/06.

---

BILAG X

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EF) nr. 824/2000 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, stk. 1 | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 2, stk. 2, første afsnit, indledning | Artikel 4, stk. 2, første afsnit, indledning |
| Artikel 2, stk. 2, første afsnit, første led | Artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra a) |
| Artikel 2, stk. 2, første afsnit, andet led | Artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra b) |
| Artikel 2, stk. 2, andet og tredje afsnit | Artikel 4, stk. 2, andet og tredje afsnit |
| Artikel 2, stk. 3 | Artikel 4, stk. 3 |
| Artikel 3, indledning | Artikel 5, indledning |
| Artikel 3, punkt 3.1 | Artikel 5, litra a) |
| Artikel 3, punkt 3.2 | Artikel 5, litra b) |
| Artikel 3, punkt 3.3. | Artikel 5, litra c) |
| Artikel 3, punkt 3.4 | Artikel 5, litra d) |
| Artikel 3, punkt 3.5 | Artikel 5, litra e) |
| Artikel 3, punkt 3.6 | Artikel 5, litra f) |
| Artikel 3, punkt 3.7 | Artikel 5, litra g) |
| Artikel 3, punkt 3.8 | Artikel 5, litra h) |
| Artikel 3, punkt 3.9 | Artikel 5, litra i) |
| Artikel 3, punkt 3.10 | Artikel 5, litra j) |
| Artikel 3a | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 2 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| Artikel 10 | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| Artikel 11a | Artikel 13 |
| Artikel 12 | — |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 13 | Artikel 15 |
| Bilag I | Bilag I |
| Bilag II | Bilag II |
| Bilag III | Bilag III |
| Bilag IV | Bilag IV |
| Bilag V | Bilag V |
| Bilag VI | Bilag VI |
| Bilag VII | Bilag VII |
| Bilag VIII | Bilag VIII |
| — | Bilag IX |
| — | Bilag X |

Forordning (EF) nr. 824/2000

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 4, stk. 1

Artikel 2, stk. 2, første afsnit, indledning

Artikel 4, stk. 2, første afsnit, indledning

Artikel 2, stk. 2, første afsnit, første led

Artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra a)

Artikel 2, stk. 2, første afsnit, andet led

Artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra b)

Artikel 2, stk. 2, andet og tredje afsnit

Artikel 4, stk. 2, andet og tredje afsnit

Artikel 2, stk. 3

Artikel 4, stk. 3

Artikel 3, indledning

Artikel 5, indledning

Artikel 3, punkt 3.1

Artikel 5, litra a)

Artikel 3, punkt 3.2

Artikel 5, litra b)

Artikel 3, punkt 3.3.

Artikel 5, litra c)

Artikel 3, punkt 3.4

Artikel 5, litra d)

Artikel 3, punkt 3.5

Artikel 5, litra e)

Artikel 3, punkt 3.6

Artikel 5, litra f)

Artikel 3, punkt 3.7

Artikel 5, litra g)

Artikel 3, punkt 3.8

Artikel 5, litra h)

Artikel 3, punkt 3.9

Artikel 5, litra i)

Artikel 3, punkt 3.10

Artikel 5, litra j)

Artikel 3a

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 2

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 11a

Artikel 13

Artikel 12

—

—

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 15

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Bilag II

Bilag III

Bilag III

Bilag IV

Bilag IV

Bilag V

Bilag V

Bilag VI

Bilag VI

Bilag VII

Bilag VII

Bilag VIII

Bilag VIII

—

Bilag IX

—

Bilag X

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/49

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 688/2008

af 18. juli 2008

om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006, for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2007 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2007 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 644/2008 (4).

| (2) | Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af de i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006 omhandlede produkter, og som for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, ændres og er vist i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. juli 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1260/2007 (EUT L 283 af 27.10.2007, s. 1). Med virkning fra den 1. oktober 2008 erstattes forordning (EF) nr. 318/2006 af forordning (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1568/2007 (EUT L 340 af 22.12.2007, s. 62).

2

(3)  EUT L 253 af 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  EUT L 179 af 8.7.2008, s. 3.

4

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95 og anvendes fra den 19. juli 2008

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt III, til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 (EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt II, til forordning (EF) nr. 318/2006.

(3)  Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose.

---

DIREKTIVER

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/51

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/74/EF

af 18. juli 2008

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF og af direktiv 2005/78/EF for så vidt angår typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF af 28. september 2005 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der blev med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (2) indført en ændring af anvendelsesområdet for direktiv 2005/55/EF, hvorfor det er nødvendigt yderligere at ændre dette direktiv ved at indføre de nødvendige tekniske bestemmelser. Det er som en følge heraf også nødvendigt at ændre Kommissionens direktiv 2005/78/EF (3), der gennemfører ovennævnte direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Der blev med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (2) indført en ændring af anvendelsesområdet for direktiv 2005/55/EF, hvorfor det er nødvendigt yderligere at ændre dette direktiv ved at indføre de nødvendige tekniske bestemmelser. Det er som en følge heraf også nødvendigt at ændre Kommissionens direktiv 2005/78/EF (3), der gennemfører ovennævnte direktiv.

| (2) | Det er som følge af denne ændring af anvendelsesområdet nødvendigt at indføre nye krav i bestemmelserne om emissioner fra tunge køretøjer som fastsat i direktiv 2005/55/EF. Disse krav omfatter prøvningsprocedurer med henblik på typegodkendelse af tunge køretøjer og køretøjer med benzinmotorer. |
| --- | --- |

(2)

Det er som følge af denne ændring af anvendelsesområdet nødvendigt at indføre nye krav i bestemmelserne om emissioner fra tunge køretøjer som fastsat i direktiv 2005/55/EF. Disse krav omfatter prøvningsprocedurer med henblik på typegodkendelse af tunge køretøjer og køretøjer med benzinmotorer.

| (3) | Desuden bør de eksisterende bestemmelser om måling af dieselmotorers røgtæthed indføres i direktiv 2005/78/EF. Dette er en konsekvens af ophævelsen af Rådets direktiv 72/306/EØF af 2. august 1972 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer (4) som fastsat i forordning (EF) nr. 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Desuden bør de eksisterende bestemmelser om måling af dieselmotorers røgtæthed indføres i direktiv 2005/78/EF. Dette er en konsekvens af ophævelsen af Rådets direktiv 72/306/EØF af 2. august 1972 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer (4) som fastsat i forordning (EF) nr. 715/2007.

| (4) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2005/55/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  I dette direktiv forstås ved:






  a) | »køretøj«: et køretøj som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF med en referencemasse over 2 610 kg |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

I dette direktiv forstås ved:

a)

»køretøj«: et køretøj som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF med en referencemasse over 2 610 kg

| b) | »motor«: den fremdrivningsenhed til et køretøj, som kan typegodkendes som separat teknisk enhed som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF |
| --- | --- |

b)

»motor«: den fremdrivningsenhed til et køretøj, som kan typegodkendes som separat teknisk enhed som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF

| c) | »mere miljøvenligt køretøj (EEV)«: et køretøj, der drives af en motor, der overholder de fakultative emissionsgrænseværdier i række C i tabellerne i punkt 6.2.1 i bilag I.« |
| --- | --- |

c)

»mere miljøvenligt køretøj (EEV)«: et køretøj, der drives af en motor, der overholder de fakultative emissionsgrænseværdier i række C i tabellerne i punkt 6.2.1 i bilag I.«

| 2) | Bilag I, II, III og VI til direktiv 2005/55/EF ændres som angivet i bilag I til dette direktiv. |
| --- | --- |

2)

Bilag I, II, III og VI til direktiv 2005/55/EF ændres som angivet i bilag I til dette direktiv.

Artikel 2

I direktiv 2005/78/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Bestemmelserne til gennemførelse af artikel 3 og 4 i direktiv 2005/55/EF er fastsat i bilag II til VII til dette direktiv.
  Bilag VI finder anvendelse med henblik på typegodkendelse af motorer med kompressionstænding og køretøjer udstyret hermed.
  Bilag VII finder anvendelse med henblik på typegodkendelse af motorer med styret tænding og køretøjer udstyret hermed.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Bestemmelserne til gennemførelse af artikel 3 og 4 i direktiv 2005/55/EF er fastsat i bilag II til VII til dette direktiv.

Bilag VI finder anvendelse med henblik på typegodkendelse af motorer med kompressionstænding og køretøjer udstyret hermed.

Bilag VII finder anvendelse med henblik på typegodkendelse af motorer med styret tænding og køretøjer udstyret hermed.«

| 2) | Del 2 i punkt 1 i bilag V affattes således:






  »Del 2: | direktivets nummer — 2005/55/EF«. |
| --- | --- | --- |

2)

Del 2 i punkt 1 i bilag V affattes således:

»Del 2:

direktivets nummer — 2005/55/EF«.

| 3) | Teksten i bilag II til dette direktiv indsættes som bilag VI og VII. |
| --- | --- |

3)

Teksten i bilag II til dette direktiv indsættes som bilag VI og VII.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 2. januar 2009 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 3. januar 2009.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EUT L 275 af 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.

2

(3)  EUT L 313 af 29.11.2005, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2006/81/EF (EUT L 362 af 20.12.2006, s. 92).

3

(4)  EFT L 190 af 20.8.1972, s. 1.

4

---

BILAG I

Ændringer i direktiv 2005/55/EF

| 1. | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Afsnit 1 affattes således:






  »1. | Dette direktiv finder anvendelse på begrænsning af forurenende luftarter og partikler, emissionsbegrænsningsanordningers levetid, overensstemmelse for køretøjer/motorer i drift og for egendiagnosesystemer (OBD) for alle motorkøretøjer og på motorer som beskrevet i artikel 1, bortset fra de køretøjer af klasse M1, N1, N2 og M2, for hvilke der er meddelt typegodkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 (1).
  Fra den 3. januar 2009 og frem til de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 715/2007 for henholdsvis nye godkendelser og udvidelser, kan der fortsat meddeles typegodkendelse i henhold til dette direktiv for køretøjer af klasse N1, N2 og M2 med en referencemasse under 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Afsnit 1 affattes således:

»1.

Dette direktiv finder anvendelse på begrænsning af forurenende luftarter og partikler, emissionsbegrænsningsanordningers levetid, overensstemmelse for køretøjer/motorer i drift og for egendiagnosesystemer (OBD) for alle motorkøretøjer og på motorer som beskrevet i artikel 1, bortset fra de køretøjer af klasse M1, N1, N2 og M2, for hvilke der er meddelt typegodkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 (1).

Fra den 3. januar 2009 og frem til de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 715/2007 for henholdsvis nye godkendelser og udvidelser, kan der fortsat meddeles typegodkendelse i henhold til dette direktiv for køretøjer af klasse N1, N2 og M2 med en referencemasse under 2 610 kg.

| b) | I afsnit 2.1 indsættes følgende definitioner:
  » »referencemasse« køretøjets masse i køreklar stand med fast fradrag af 75 kg for førerens masse og med fast tillæg af 100 kg.
  »køretøjets masse i køreklar stand« den i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 2007/46/EF definerede masse.« |
| --- | --- |

b)

I afsnit 2.1 indsættes følgende definitioner:

» »referencemasse« køretøjets masse i køreklar stand med fast fradrag af 75 kg for førerens masse og med fast tillæg af 100 kg.

»køretøjets masse i køreklar stand« den i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 2007/46/EF definerede masse.«

| c) | Som punkt 4.5 indsættes:






  »4.5. | Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et komplet køretøj, der er meddelt i henhold til dette direktiv, til også at gælde det delvis opbyggede køretøj med en referencemasse under 2 610 kg. Typegodkendelser udvides, hvis fabrikanten kan påvise, at alle karrosserikombinationer, der kan forventes at blive monteret på det delvis opbyggede køretøj, øger køretøjets referencemasse til over 2 610 kg.« |
| --- | --- | --- |

c)

Som punkt 4.5 indsættes:

»4.5.

Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et komplet køretøj, der er meddelt i henhold til dette direktiv, til også at gælde det delvis opbyggede køretøj med en referencemasse under 2 610 kg. Typegodkendelser udvides, hvis fabrikanten kan påvise, at alle karrosserikombinationer, der kan forventes at blive monteret på det delvis opbyggede køretøj, øger køretøjets referencemasse til over 2 610 kg.«

| d) | I punkt 6.2 indsættes følgende afsnit efter fjerde afsnit:
  »For benzinmotorer finder testmetoderne i bilag VII til direktiv 2005/78/EF anvendelse.
  For dieselmotorer finder testmetoderne for røgtæthed i bilag VI til direktiv 2005/78/EF anvendelse.« |
| --- | --- |

d)

I punkt 6.2 indsættes følgende afsnit efter fjerde afsnit:

»For benzinmotorer finder testmetoderne i bilag VII til direktiv 2005/78/EF anvendelse.

For dieselmotorer finder testmetoderne for røgtæthed i bilag VI til direktiv 2005/78/EF anvendelse.«

| 2. | I bilag II foretages følgende ændringer:






  a) | I tillæg 1 indsættes følgende som punkt 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 og 8.4.1.2:
  »8.4.   Motorens effekt (til måling af røgtæthed)
  8.4.1.   Effekt i de seks målepunkter omhandlet i punkt 2 i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 24.
  8.4.1.1.   Effekt, målt i prøvebænk: ...
  8.4.1.2   Effekt, målt på køretøjets hjul: ...






  Motorhastighed (min-1) | Målt effekt (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

I bilag II foretages følgende ændringer:

a)

I tillæg 1 indsættes følgende som punkt 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 og 8.4.1.2:

»8.4.   Motorens effekt (til måling af røgtæthed)

8.4.1.   Effekt i de seks målepunkter omhandlet i punkt 2 i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 24.

8.4.1.1.   Effekt, målt i prøvebænk: ...

8.4.1.2   Effekt, målt på køretøjets hjul: ...

Motorhastighed (min-1)

Målt effekt (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...«

| b) | Som tillæg 6 indsættes:

  »Tillæg 6
  Oplysninger til brug for periodisk syn
  A.   Måling af emission af carbonmonoxid (2)

  3.2.1.6.   Normal tomgangshastighed (inklusive tolerance) ... min-1

  3.2.1.6.1.   Høj tomgangshastighed (inklusive tolerance) ... min-1

  3.2.1.7.   Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas ved tomgang (3) ... % som oplyst af fabrikanten (kun motorer med styret tænding)
  B.   Måling af røgtæthed
  3.2.13.   Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med kompressionstænding): ...






  4. | TRANSMISSION (v) |
| --- | --- | --- |

b)

Som tillæg 6 indsættes:

»Tillæg 6

Oplysninger til brug for periodisk syn

A.   Måling af emission af carbonmonoxid (2)

3.2.1.6.   Normal tomgangshastighed (inklusive tolerance) ... min-1

3.2.1.6.1.   Høj tomgangshastighed (inklusive tolerance) ... min-1

3.2.1.7.   Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas ved tomgang (3) ... % som oplyst af fabrikanten (kun motorer med styret tænding)

B.   Måling af røgtæthed

3.2.13.   Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med kompressionstænding): ...

4.

TRANSMISSION (v)

4.3.   Inertimoment for motorsvinghjul: ...

4.3.1.   Supplerende inertimoment, udkoblet: ...

| 3. | Tillæg 1 til bilag III ændres således:






  a) | Punkt 2.7.4 i punkt 2 affattes således:
  »2.7.4.   Udtagning af partikelprøver
  Der anvendes ét filter til hele prøvningsproceduren. De i testcyklussen for de forskellige forløb angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der udtages en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hvert enkelt forløb af prøvningscyklussen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 6.6 er opfyldt.
  Prøvetagningstiden pr. forløb skal være mindst 4 s pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hvert forløb. Prøvetagning af partikler skal afsluttes tidligst 5 s før slutningen af hvert forløb.« |
| --- | --- | --- |

3.

Tillæg 1 til bilag III ændres således:

a)

Punkt 2.7.4 i punkt 2 affattes således:

»2.7.4.   Udtagning af partikelprøver

Der anvendes ét filter til hele prøvningsproceduren. De i testcyklussen for de forskellige forløb angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der udtages en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hvert enkelt forløb af prøvningscyklussen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 6.6 er opfyldt.

Prøvetagningstiden pr. forløb skal være mindst 4 s pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hvert forløb. Prøvetagning af partikler skal afsluttes tidligst 5 s før slutningen af hvert forløb.«

| b) | I punkt 6 indsættes følgende som punkt 6.5 og 6.6:
  »6.5.   Beregning af specifik emission
  Partikelemissionen beregnes på følgende måde:



  6.6.   Effektiv vægtningsfaktor
  Den effektive vægtningsfaktor Wfei for hvert forløb beregnes som følger:



  Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,003 (± 0,005 for tomgangsforløb) fra de i punkt 2.7.1 angivne vægtningsfaktorer.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 indsættes følgende som punkt 6.5 og 6.6:

»6.5.   Beregning af specifik emission

Partikelemissionen beregnes på følgende måde:

Formula

6.6.   Effektiv vægtningsfaktor

Den effektive vægtningsfaktor Wfei for hvert forløb beregnes som følger:

fei

Formula

Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,003 (± 0,005 for tomgangsforløb) fra de i punkt 2.7.1 angivne vægtningsfaktorer.«

| 4. | I tillæg 1 til bilag VI indsættes følgende punkter:
  1.5.   Prøvningsresultater for emissionen af krumtaphusgasser: ...
  1.6.   Prøvningsresultater for emissionen af carbonmonoxid









  Prøvning | CO-værdi
  (% v/v) | Lambda (4) | Motorhastighed
  (min-1) | Motorolietemperatur
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrol af lav tomgang | | ikke relevant | | |
| Kontrol ved høj tomgang | | | | |

4.

I tillæg 1 til bilag VI indsættes følgende punkter:

1.5.   Prøvningsresultater for emissionen af krumtaphusgasser: ...

1.6.   Prøvningsresultater for emissionen af carbonmonoxid

Prøvning

CO-værdi

(% v/v)

Lambda (4)

4

Motorhastighed

(min-1)

-1

Motorolietemperatur

(°C)

Kontrol af lav tomgang

ikke relevant

Kontrol ved høj tomgang

1.7.   Prøvningsresultater for røgtæthed

1.7.1.   Ved konstante hastigheder:

| Motorhastighed (min-1) | Nominelle værdier for gennemstrømningen G
  (l/s) | Grænseværdier for absorption
  (m-1) | Målte værdier for absorption (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Motorhastighed (min-1)

-1

Nominelle værdier for gennemstrømningen G

(l/s)

Grænseværdier for absorption

(m-1)

-1

Målte værdier for absorption (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Prøvninger ved fri acceleration

1.7.2.1.   Motorprøvning i overensstemmelse med punkt 4.3 i bilag VI til direktiv 2005/78/EF

| Procentdel af maksimum omdr./min. | Procentdel af det maksimale drejningsmoment ved de anførte omdr./min. | Målt værdier for absorption m-1 | Korrigeret værdi for absorption m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Procentdel af maksimum omdr./min.

Procentdel af det maksimale drejningsmoment ved de anførte omdr./min.

Målt værdier for absorption m-1

-1

Korrigeret værdi for absorption m-1

-1

1.7.2.2.   Ved fri acceleration

1.7.2.2.1.   Målt værdi af absorptionskoefficient: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Korrigeret værdi af absorptionskoefficient: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Absorptionskoefficientsymbolets placering på køretøjet: ...

1.7.2.3.   Køretøjsprøvning i overensstemmelse med punkt 3 i bilag VI til direktiv 2005/78/EF

1.7.2.3.1.   Korrigeret værdi for absorption: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Omdr./min. ved start: ... min-1

-1

1.7.3.   Største nettoeffekt ... kW ved ... min-1

-1

1.7.4.   Opacimeterets fabrikat og type: ...

1.7.5.   Hovedspecifikationer for motortypen

1.7.5.1.   Motorens funktionsprincip: firetakts / totakts (5)

5

1.7.5.2.   Cylinderantal, cylinderarrangement: ...

1.7.5.3.   Slagvolumen: ... cm3

3

1.7.5.4.   Brændstofforsyning: direkte indsprøjtning/indirekte indsprøjtning (5)

5

1.7.5.5.   Trykladningsudstyr: JA/NEJ (5)

5

---

(1)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.«

1

(2)  Oplysningsskemaets nummerering er i overensstemmelse med nummereringen, der er anvendt i rammedirektivet om typegodkendelse (2008/74/EF).

2

(3)  Tolerancen specificeres.«

3

(4)  Lambda-formel: tillæg 1 til bilag IV.

4

(5)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, hvis flere muligheder foreligger).«

5

---

BILAG II

BILAG VI

Måling af røgtæthed

1.   INDLEDNING

1.1.   I dette bilag beskrives kravene til måling af udstødningsemissionernes tæthed i motorer med kompressionstænding.

2.   SYMBOL FOR DEN KORRIGEREDE ABSORPTIONSKOEFFICIENT

2.1.   Et symbol for den korrigerede absorptionskoefficient anbringes på alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype, som er omfattet af denne prøvning. Symbolet er et rektangel omkring en værdi, der med m–1 udtrykker den korrigerede absorptionskoefficient, der er blevet bestemt på godkendelsestidspunktet ved prøvningen ved fri acceleration. Testmetoden er beskrevet i punkt 4.

2.2.   Dette symbol skal være tydeligt, let læseligt og uudsletteligt. Det skal være placeret på et iøjnefaldende og let tilgængeligt sted, som specificeres i addendum til typegodkendelsesattesten i tillæg VI til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF (1).

2.3.   Figur 1 viser et eksempel på symbolet.

Figur 1

| | Minimumsstørrelse b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Minimumsstørrelse b = 5,6 mm

Det fremgår af ovenstående symbol, at den korrigerede absorptionskoefficient er 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKATIONER OG PRØVNINGER

3.1.   De gældende specifikationer og prøvninger er fastsat i punkt 24 i del III i FN/ECE-regulativ nr. 24 (2) med de undtagelser, der er fastsat i punkt 3.2.

3.2.   I punkt 24.1 i FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningen til bilag 2 som en henvisning til bilag VI til direktiv 2005/55/EF.

4.   TEKNISKE KRAV

4.1.   De tekniske krav er fastsat i bilag 4, 5, 7, 8, 9 og 10 til FN/ECE-regulativ nr. 24 med de undtagelser, der er fastsat i punkt 4.2, 4.3 og 4.4.

4.2.   Prøvning ved konstante hastigheder under fuld belastning

4.2.1.   I punkt 3.1 i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningerne til bilag 1 som henvisninger til bilag II til direktiv 2005/55/EF.

4.2.2.   Henvisningen til referencebrændstoffet, der er specificeret i punkt 3.2 i bilag 4 til FN/ECE-regulativ nr. 24, læses som en henvisning til referencebrændstoffet i bilag IV til direktiv 2005/55/EF, som svarer til de emissionsgrænseværdier, på grundlag af hvilke køretøjet eller motoren typegodkendes.

4.3.   Prøvning ved fri acceleration

4.3.1.   I punkt 2.2 i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningen til skema 2 i bilag 2 som en henvisning til skemaet i punkt 1.7.2.1 i bilag VI til direktiv 2005/55/EF.

4.3.2.   I punkt 2.3 i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningerne til punkt 7.3 i bilag 1 som henvisninger til punkt 4 i tillæg 6 til bilag II til direktiv 2005/55/EF.

4.4.   »ECE«-metode til måling af nettoeffekten i motorer med kompressionstænding.

4.4.1.   I punkt 7 i bilag 10 til FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningerne til tillægget til dette bilag som henvisninger til bilag II til direktiv 2005/55/EF.

4.4.2.   I punkt 7 og 8 i bilag 10 til FN/ECE-regulativ nr. 24 læses henvisningerne til bilag 1 som henvisninger til bilag II til direktiv 2005/55/EF.

BILAG VII

Krav til typegodkendelse af benzinmotorer med styret tænding

DEL 1

Prøvning af emissionen af carbonmonoxid

1.   INDLEDNING

1.1.   I denne del beskrives prøvningsproceduren til måling af carbonmonoxidemissionen i tomgang (normal og høj).

1.2.   Det højest tilladte indhold af carbonmonoxid i udstødningsgasserne ved normal tomgangshastighed er det indhold, der angives af fabrikanten. Det maksimale CO-indhold må dog ikke overstige 0,3 volumenprocent. Volumenmængden af carbonmonoxid i udstødningsgassen må ved høj tomgangshastighed ikke overstige 0,2 %, når motorhastigheden er mindst 2 000 min–1 og lambda-værdien er 1 ± 0,03 i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

2.   GENERELLE KRAV

2.1.   De generelle krav er fastsat i punkt 5.3.7.1 til 5.3.7.4 i FN/ECE-regulativ nr. 83 (3).

2.2.   Fabrikanten udfylder skemaet i bilag VI til direktiv 2005/55/EF på grundlag af kravene i punkt 2.1.

2.3.   Fabrikanten bekræfter nøjagtigheden af den lambda-værdi, der blev registreret ved typegodkendelsen i punkt 2.1 som værende repræsentativ for et typisk seriekøretøj inden for 24 måneder fra den dato, hvor den tekniske tjeneste meddelte typegodkendelsen. Der foretages en vurdering på grundlag af undersøgelser af seriekøretøjer.

3.   TEKNISKE KRAV

3.1.   De tekniske krav er fastsat i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 83 med de undtagelser, der er fastsat i punkt 3.2.

3.2.   Referencebrændstofferne, der er specificeret i punkt 2.1 i punkt 2 i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 83, læses som en henvisning til de relevante referencebrændstofspecifikationer i bilag IX til forordning [gennemførelsesforordning for Euro 5 og Euro 6].

DEL 2

Kontrol af emissionen af krumtaphusgasser

1.   INDLEDNING

1.1.   I denne del beskrives proceduren for kontrol af emissionen af krumtaphusgasser.

1.2.   Ved prøvning i overensstemmelse med denne del må krumtaphusets ventilationssystem ikke muliggøre emission af krumtaphusgasser til atmosfæren.

2.   GENERELLE KRAV

2.1.   De generelle krav til gennemførelse af prøvningen er fastsat i punkt 2 i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 83.

3.   TEKNISKE KRAV

3.1.   De tekniske krav er fastsat i punkt 3 til 6 i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 83.

---

(1)  EUT L 275 af 20.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 326 af 24.11.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 70 af 9.3.2007, s. 171.

3

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/60

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 25. juni 2008

om ændring af beslutning 2004/452/EF om fastlæggelse af en liste over organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål

(meddelt under nummer K(2008) 3019)

(EØS-relevant tekst)

(2008/595/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (1), særlig artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 831/2002 af 17. maj 2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker, for så vidt angår adgang til fortrolige data til videnskabelige formål (2), fastlægger med henblik på at gøre det muligt at drage statistiske konklusioner til videnskabelige formål betingelserne for at give adgang til fortrolige data, der indberettes til EF-myndigheden, og regler for samarbejdet mellem Fællesskabet og de nationale myndigheder for at lette denne adgang. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 831/2002 af 17. maj 2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker, for så vidt angår adgang til fortrolige data til videnskabelige formål (2), fastlægger med henblik på at gøre det muligt at drage statistiske konklusioner til videnskabelige formål betingelserne for at give adgang til fortrolige data, der indberettes til EF-myndigheden, og regler for samarbejdet mellem Fællesskabet og de nationale myndigheder for at lette denne adgang.

| (2) | I Kommissionens beslutning 2004/452/EF (3) fastlægges listen over organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens beslutning 2004/452/EF (3) fastlægges listen over organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål.

| (3) | Direktoratet for forskning, undersøgelser, evaluering og statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques — DREES) under det franske arbejdsministerium (Ministère du travail, des relations sociales et de la solidarité), ministeriet for sundhed, ungdom og sport (Ministère de la santé, jeunesse et sports) og ministeriet for budget, offentlige regnskaber og offentligt ansatte (Ministère du budget, comptes publics et fonction publique), Paris, Frankrig, må betragtes som et organ, der opfylder betingelserne, og bør derfor tilføjes til listen over organer, organisationer og institutioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Direktoratet for forskning, undersøgelser, evaluering og statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques — DREES) under det franske arbejdsministerium (Ministère du travail, des relations sociales et de la solidarité), ministeriet for sundhed, ungdom og sport (Ministère de la santé, jeunesse et sports) og ministeriet for budget, offentlige regnskaber og offentligt ansatte (Ministère du budget, comptes publics et fonction publique), Paris, Frankrig, må betragtes som et organ, der opfylder betingelserne, og bør derfor tilføjes til listen over organer, organisationer og institutioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 831/2002.

| (4) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Fortrolige Statistiske Oplysninger — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Fortrolige Statistiske Oplysninger —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2004/452/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 133 af 18.5.2002, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 606/2008 (EUT L 166 af 27.6.2008, s. 16).

2

(3)  EUT L 156 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 202 af 7.6.2004, s. 1. Senest ændret ved beslutning 2008/291/EF (EUT L 98 af 10.4.2008, s. 11).

3

---

BILAG

»BILAG

Organer, hvis forskere kan gives adgang til fortrolige data til videnskabelige formål

Den Europæiske Centralbank

Den spanske centralbank

Den italienske centralbank

University of Cornell (staten New York, USA)

Department of Political Science, Baruch College, City University of New York (staten New York, USA)

Den tyske centralbank

Kontoret for analyse af beskæftigelsen under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling

Tel Avivs universitet (Israel)

Verdensbanken

Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs, Princeton University, New Jersey, USA

University of Chicago (UofC), Illinois, USA

Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)

Family and Labour Studies Division of Statistics Canada, Ottawa, Ontario, Canada

Kontoret for økonometri og statistisk støtte til bekæmpelse af svig (ESAF) under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Det Fælles Forskningscenter

Kontoret for støtte til det europæiske forskningsrum (SERA) under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Det Fælles Forskningscenter

Canada Research Chair of the School of Social Sciences, the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies, York University, Ontario, Canada

University of Illinois at Chicago (UIC), Chicago, USA

Rady School of Management at the University of California, San Diego, USA

Direktoratet for forskning, undersøgelser og statistik under det franske arbejdsministerium (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques — DARES — Ministère du Travail, des Relations sociales et de la Solidarité), Paris, Frankrig

Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, USA

Det finske pensionskontor (Eläketurvakeskus — ETK), Finland

Direktoratet for forskning, undersøgelser, evaluering og statistik (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques — DREES) under det franske arbejdsministerium (Ministère du travail, des relations sociales et de la solidarité), ministeriet for sundhed, ungdom og sport (Ministère de la santé, jeunesse et sports) og ministeriet for budget, offentlige regnskaber og offentligt ansatte (Ministère du budget, comptes publics et fonction publique), Paris, Frankrig.«

---

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

| 19.7.2008 | DA EN EN FR FR DE DE EN EN | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA EN EN FR FR DE DE EN EN

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/63

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 20. juni 2008

om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (omarbejdning)

(ECB/2008/5)

(2008/596/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 105, stk. 2, tredje led,

under henvisning til artikel 3.1, tredje led, og til artikel 12.1 og 14.3 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (i det følgende benævnt »ESCB-statutten«), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til ESCB-statuttens artikel 30.1 forsynes Den Europæiske Centralbank (ECB) af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har indført euroen, med valutareserveaktiver og skal have fuld ret til at besidde og forvalte de valutareserver, der overføres til den. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til ESCB-statuttens artikel 30.1 forsynes Den Europæiske Centralbank (ECB) af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har indført euroen, med valutareserveaktiver og skal have fuld ret til at besidde og forvalte de valutareserver, der overføres til den.

| (2) | I henhold til artikel 9.2 og 12.1 i ESCB-statutten kan ECB forvalte nogle af sine aktiviteter gennem de nationale centralbanker i euroområdet og anvende de nationale centralbanker i euroområdet til at udføre nogle af sine transaktioner. ECB er følgelig af den opfattelse, at de nationale centralbanker i euroområdet bør forvalte de valutareserver, som er overført til ECB, i egenskab af ECB’s befuldmægtigede. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 9.2 og 12.1 i ESCB-statutten kan ECB forvalte nogle af sine aktiviteter gennem de nationale centralbanker i euroområdet og anvende de nationale centralbanker i euroområdet til at udføre nogle af sine transaktioner. ECB er følgelig af den opfattelse, at de nationale centralbanker i euroområdet bør forvalte de valutareserver, som er overført til ECB, i egenskab af ECB’s befuldmægtigede.

| (3) | Inddragelse af de nationale centralbanker i euroområdet i forvaltningen af de valutareserveaktiver, der er overført til ECB, og transaktionerne i forbindelse med denne forvaltning gør det nødvendigt at udfærdige dokumentation for transaktioner vedrørende ECB’s valutareserver. |
| --- | --- |

(3)

Inddragelse af de nationale centralbanker i euroområdet i forvaltningen af de valutareserveaktiver, der er overført til ECB, og transaktionerne i forbindelse med denne forvaltning gør det nødvendigt at udfærdige dokumentation for transaktioner vedrørende ECB’s valutareserver.

| (4) | Retningslinje ECB/2006/28 af 21. december 2006 om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver og om den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (1) er allerede ændret én gang efter vedtagelsen. Det er blevet foreslået at foretage flere ændringer i udformningen og af hensyn til klarhed og overskuelighed at omarbejde retningslinje ECB/2006/28 — |
| --- | --- |

(4)

Retningslinje ECB/2006/28 af 21. december 2006 om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver og om den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (1) er allerede ændret én gang efter vedtagelsen. Det er blevet foreslået at foretage flere ændringer i udformningen og af hensyn til klarhed og overskuelighed at omarbejde retningslinje ECB/2006/28 —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Definitioner

I denne retningslinje forstås ved:

| — | »national centralbank i euroområdet«: en national centralbank i en medlemsstat, som har indført euroen |
| --- | --- |

—

»national centralbank i euroområdet«: en national centralbank i en medlemsstat, som har indført euroen

| — | »europæiske jurisdiktioner«: jurisdiktionerne i alle medlemsstater, som har indført euroen i overensstemmelse med traktaten, samt Danmark, Sverige, Det Forenede Kongerige (kun England og Wales) og Schweiz. |
| --- | --- |

—

»europæiske jurisdiktioner«: jurisdiktionerne i alle medlemsstater, som har indført euroen i overensstemmelse med traktaten, samt Danmark, Sverige, Det Forenede Kongerige (kun England og Wales) og Schweiz.

Artikel 2

Forvaltning af valutareserveaktiver ved de nationale centralbanker i euroområdet som ECB’s befuldmægtigede

1.   De nationale centralbanker i euroområdet er beføjede til at deltage i den operationelle forvaltning af de valutareserveaktiver, som er overført til ECB. En national centralbank i euroområdet kan beslutte af afstå fra denne forvaltning eller at udføre forvaltningen sammen med én eller flere andre nationale centralbanker i euroområdet. Hvis en national centralbank i euroområdet ikke medvirker ved den operationelle forvaltning af ECB’s valutatreserveaktiver, forvalter de øvrige nationale centralbanker i euroområdet de aktiver, som ellers skulle have været forvaltet af den pågældende nationale centralbank i euroområdet, som har afstået herfra.

2.   De nationale centralbanker i euroområdet udfører transaktioner, som angår ECB’s valutareserveaktiver, som befuldmægtigede for ECB. Ved at påbegynde sådanne transaktioner anses en national centralbank i euroområdet at have anerkendt sin status som befuldmægtiget for ECB. Med hensyn til alle transaktioner, som nationale centralbanker i euroområdet udfører på vegne af ECB, skal den pågældende nationale centralbank i euroområdet ved indgåelse af aftale om den enkelte transaktion oplyse alle parter om ECB’s status som fuldmagtsgiver, både med navn og med henvisning til et kontonummer eller -kode.

3.   De nationale centralbanker i euroområdet skal, når de udfører transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver som befuldmægtigede for ECB, lade ECB’s interesser gå forud for egne interesser eller en eventuel anden enheds interesser, for hvilken de måtte udføre transaktioner.

4.   De nationale centralbanker i euroområdet skal, når de af en af ECB’s modparter anmodes om bevis på deres beføjelse til at udføre transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver som befuldmægtigede for ECB, godtgøre over for disse modparter, at de har en sådan fuldmagt.

Artikel 3

Juridisk dokumentation

1.   Alle transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver udføres med anvendelse af den juridiske standarddokumentation, der kræves i henhold til denne artikel, i den af ECB til enhver tid godkendte eller ændrede form. Forinden en national centralbank i euroområdet kan indgå aftale med en modpart på vegne af ECB, skal den juridiske dokumentation være underskrevet af modparten og deponeret i original hos ECB.

2.   Genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back transaktioner, sell-/buy-back transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler:

| a) | FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner eller i henhold til lov i Nordirland og Skotland |
| --- | --- |

a)

FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner eller i henhold til lov i Nordirland og Skotland

| b) | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (september 1996-version) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og |
| --- | --- |

b)

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (september 1996-version) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og

| c) | The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (edition 2004) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i nogen anden jurisdiktion end angivet under litra a) eller b). |
| --- | --- |

c)

The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (edition 2004) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i nogen anden jurisdiktion end angivet under litra a) eller b).

3.   OTC (»over-the-counter«) derivat transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler:

| a) | FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner |
| --- | --- |

a)

FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner

| b) | The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, New York law version) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov |
| --- | --- |

b)

The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, New York law version) for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov

| c) | The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, English law version) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i nogen anden jurisdiktion end angivet under litra a) eller b). |
| --- | --- |

c)

The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, English law version) for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i nogen anden jurisdiktion end angivet under litra a) eller b).

4.   Direktionen kan beslutte at anvende en af standardaftalerne i stk. 2, litra c), eller i stk. 3, litra c), i stedet for aftalerne i stk. 2, litra a), eller stk. 3, litra a), i forhold til en medlemsstat, når den indfører euroen, såfremt der ikke foreligger en for ECB både i form og indhold acceptabel juridisk vurdering vedrørende anvendelse af den pågældende standardaftale i denne medlemsstat. Direktionen underretter i givet fald straks Styrelsesrådet om en sådan beslutning.

5.   Indskud, som angår ECB valutareserveaktiver hos modparter, som: i) er godkendte med hensyn til transaktionerne omtalt i stk. 2, og/eller stk. 3, ovenfor, og som ii) er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner undtagen Irland, skal dokumenteres ved brug af FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004). I tilfælde, som ikke er omfattet af nr. i) og ii) ovenfor, skal indskud, der angår ECB valutareserveaktiver, dokumenteres ved brug af den i stk. 7 angivne standard netting-aftale.

6.   Et dokument i det format, som er angivet i bilag I (i det følgende benævnt »ECB Annex«) skal vedføjes og udgøre en integreret del af alle standardaftaler, i henhold til hvilke der er udført genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back transaktioner, sell-/buy-back transaktioner, aftaler om udlån af værdipapirer og »triparty« repo-aftaler eller OTC (»over-the-counter«) derivat transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver, medmindre sådanne transaktioner er udført i henhold til FBE Master Agreement for Financial Transactions (edition 2004).

7.   Der skal være indgået en standard netting-aftale med alle modparter i en af de former, der er angivet i bilag II, bortset fra modparter: i) med hvilke ECB har indgået en FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004), og ii) som er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner, undtagen Irland, som følger:

| a) | Standard netting-aftale undergivet engelsk ret og udfærdiget på engelsk i den form, der er angivet i bilag IIa, til brug i forbindelse med alle modparter, undtagen modparter angivet i litra b), c) og d) |
| --- | --- |

a)

Standard netting-aftale undergivet engelsk ret og udfærdiget på engelsk i den form, der er angivet i bilag IIa, til brug i forbindelse med alle modparter, undtagen modparter angivet i litra b), c) og d)

| b) | Standard netting-aftale undergivet fransk ret og udfærdiget på fransk i den form, der er angivet i bilag IIb, til brug i forbindelse med modparter, som har hjemsted i Frankrig, |
| --- | --- |

b)

Standard netting-aftale undergivet fransk ret og udfærdiget på fransk i den form, der er angivet i bilag IIb, til brug i forbindelse med modparter, som har hjemsted i Frankrig,

| c) | Standard netting-aftale undergivet tysk ret og udfærdiget på tysk i den form, der er angivet i bilag IIc, til brug i forbindelse med modparter, som har hjemsted i Tyskland, og |
| --- | --- |

c)

Standard netting-aftale undergivet tysk ret og udfærdiget på tysk i den form, der er angivet i bilag IIc, til brug i forbindelse med modparter, som har hjemsted i Tyskland, og

| d) | Standard netting-aftale undergivet New York ret og udfærdiget på engelsk i den form, der er angivet i bilag IId, til brug i forbindelse med modparter med hjemsted i USA. |
| --- | --- |

d)

Standard netting-aftale undergivet New York ret og udfærdiget på engelsk i den form, der er angivet i bilag IId, til brug i forbindelse med modparter med hjemsted i USA.

8.   Udførelse af finansielle tjenesteydelser vedrørende ECB’s valutareserveaktiver gennem finansielle formidlere, herunder bla. bank-, mægler-, depot- og investeringsservice udført af korrespondentbanker, depositarer og værdipapircentraler, afviklingsinstitutter og centrale clearinginstitutioner for børshandlede derivater, skal dokumenteres i henhold til specifikke aftaler, som de til enhver tid er godkendt eller ændret af ECB.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

1.   Retningslinie ECB/2006/28 ophæves med virkning fra 25. juni 2008.

2.   Henvisninger til retningslinje ECB/2006/28 skal forstås som henvisninger til denne retningslinje.

3.   Denne retningslinje træder i kraft den 25. juni 2008.

Artikel 5

Adressater

Denne retningslinje er rettet til de deltagende nationale centralbanker i euroområdet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 20. juni 2008.

For ECB’s Styrelsesråd

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EFT C 17 af 25.1.2007, s. 5. Ændret ved retningslinje ECB/2007/6 (EUT L 196 af 28.7.2007, s. 46).

1

---

BILAG I

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

BILAG IIa

Standard netting-aftale undergivet engelsk ret

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

BILAG IIb

Standard netting-aftale undergivet fransk ret

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

BILAG IIc

Standard netting-aftale undergivet tysk ret

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

BILAG IId

Standard netting-aftale undergivet New York ret

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---