# Uradni list L 190/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 190 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5118. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 190

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5118. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 679/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 680/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 681/2008 z dne 17. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2008 | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 682/2008 z dne 17. julij 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 | 9 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 679/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 680/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

3

Uredba Komisije (ES) št. 681/2008 z dne 17. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2008

7

Uredba Komisije (ES) št. 682/2008 z dne 17. julij 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

9

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/589/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. junija 2008 o določitvi posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov za staleže trske v Baltskem morju
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2558) | 11 |
| | | 2008/590/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. junija 2008 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (Kodificirana različica) | 17 |
| | | 2008/591/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. junija 2008 o posvetovalnem forumu o okoljsko primerni zasnovi (
  1
  ) | 22 |
| | | 2008/592/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. julija 2008 o spremembi Odločbe 2000/572/ES o določanju pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravstvom ter izdajanjem veterinarskih spričeval za uvoz mletega mesa in mesnih pripravkov iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3301)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/593/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 11. julija 2008 o spremembi Sklepa 2007/60/ES glede prilagoditve nalog in obdobja delovanja Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje | 35 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2008/594/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282) | 37 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/589/ES

*

Odločba Komisije z dne 12. junija 2008 o določitvi posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov za staleže trske v Baltskem morju
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2558)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2558)

11

2008/590/ES

*

Sklep Komisije z dne 16. junija 2008 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (Kodificirana različica)

17

2008/591/ES

*

Sklep Komisije z dne 30. junija 2008 o posvetovalnem forumu o okoljsko primerni zasnovi (
  1
  )

1

22

2008/592/ES

*

Odločba Komisije z dne 3. julija 2008 o spremembi Odločbe 2000/572/ES o določanju pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravstvom ter izdajanjem veterinarskih spričeval za uvoz mletega mesa in mesnih pripravkov iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3301)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3301)

1

27

2008/593/ES

*

Sklep Komisije z dne 11. julija 2008 o spremembi Sklepa 2007/60/ES glede prilagoditve nalog in obdobja delovanja Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje

35

PRIPOROČILA

2008/594/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282)

37

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 677/2008 z dne 16. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 (UL L 189, 17.7.2008) | 44 |

Popravki

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 677/2008 z dne 16. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 (UL L 189, 17.7.2008)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 679/2008

z dne 17. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 26,5 |
| TR | 40,6 |
| ME | 25,6 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 29,7 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 63,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 98,5 |
| US | 67,7 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 92,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,4 |
| BR | 98,7 |
| CL | 99,3 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 92,5 |
| ZZ | 94,6 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| AU | 143,2 |
| CL | 114,7 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 110,1 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 151,0 |
| 0809 20 95 | TR | 345,9 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 325,7 |
| 0809 30 | TR | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,0 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

32,2

MK

26,5

TR

40,6

ME

25,6

XS

23,8

ZZ

29,7

0707 00 05

MK

21,3

TR

106,2

ZZ

63,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

98,5

US

67,7

UY

101,5

ZA

100,5

ZZ

92,1

0808 10 80

AR

86,4

BR

98,7

CL

99,3

CN

69,1

NZ

111,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

92,5

ZZ

94,6

0808 20 50

AR

83,3

AU

143,2

CL

114,7

NZ

116,2

ZA

93,0

ZZ

110,1

0809 10 00

TR

174,9

XS

127,0

ZZ

151,0

0809 20 95

TR

345,9

US

305,5

ZZ

325,7

0809 30

TR

166,2

ZZ

166,2

0809 40 05

IL

154,0

XS

99,1

ZZ

126,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 680/2008

z dne 17. julija 2008

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem. |
| --- | --- |

(5)

Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem.

| (6) | Uredbo Komisije (ES) št. 343/2008 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (ES) št. 343/2008 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve glede zdravstvene ustreznosti iz naslova III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1359/2007 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 7 EUR/100 kg.

Člen 3

Uredba (ES) št. 343/2008 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati 18. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Popravijena razlièica v UL L 226, 25.6.2004, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1243/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 8).

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1. Popravijena razlièica v UL L 226, 25.6.2004, str. 3.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206. Popravijena razlièica v UL L 226, 25.6.2004, str. 83. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 304, 22.11.2007, str. 21.

5

(6)  UL L 108, 18.4.2008, str. 3.

6

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila v sektorju govejega mesa, ki se uporabljajo od 18. julija 2008

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).
  Druge namembne države:







  B00 | : | vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti). |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 36 in 45 in, če je ustrezno, iz člena 44 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str.11)). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

61,0

B03

EUR/100 kg neto mase

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

84,7

B03

EUR/100 kg neto mase

49,8

EG

EUR/100 kg neto mase

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

50,8

B03

EUR/100 kg neto mase

29,9

EG

EUR/100 kg neto mase

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).

Druge namembne države:

B00

:

vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti).

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 36 in 45 in, če je ustrezno, iz člena 44 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str.11)).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

---

(1)  Vključno s Kosovom, pod pokroviteljstvom Združenih narodov na podlagi resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

(2)  Za razvrstitev pod to tarifno podštevilko je treba predložiti potrdilo iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 433/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 3).

(3)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 21), in če je to ustrezno, iz Uredbe Komisije (ES) št. 1741/2006 (UL L 329, 25.11.2006, str. 7).

(4)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1643/2006 (UL L 308, 8.11.2006, str. 7).

(5)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 2051/96 (UL L 274, 26.10.1996, str. 18).

(6)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1731/2006 (UL L 325, 24.11.2006, str. 12).

(7)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom analize iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39).

Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na količino vzorca iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec je vzet iz dela zadevne serije, ki predstavlja največje tveganje.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 681/2008

z dne 17. julija 2008

o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav.

| (2) | Količine, za katere so tradicionalni in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih petih delovnih dneh julija 2008 v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo razpoložljive količine za proizvode s poreklom iz Kitajske in vseh tretjih držav razen Kitajske. |
| --- | --- |

(2)

Količine, za katere so tradicionalni in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih petih delovnih dneh julija 2008 v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo razpoložljive količine za proizvode s poreklom iz Kitajske in vseh tretjih držav razen Kitajske.

| (3) | Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do 15. julija 2008 – |
| --- | --- |

(3)

Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do 15. julija 2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevkom za izdajo uvoznih dovoljenj „A“, ki so bili vloženi v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007 v prvih petih delovnih dneh julija 2008 ter poslani Komisiji najpozneje do 15. julija 2008, se ugodi glede na odstotke zahtevane količine, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 90, 30.3.2007, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 514/2008 (UL L 150, 10.6.2008, str. 7).

3

---

PRILOGA

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Tradicionalni uvozniki |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve

Argentina

—

Tradicionalni uvozniki

09.4104

X

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4099

X

Kitajska

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4105

21,006931 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4100

0,485316 %

Druge tretje države

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4106

100 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4102

56,872241 %

| „X“ | : | Ni kvote za to poreklo za zadevno podobdobje. |
| --- | --- | --- |

„X“

:

Ni kvote za to poreklo za zadevno podobdobje.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 682/2008

z dne 17. julij 2008

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 143 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2783/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (2) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (2) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 581/2008 (UL L 161, 20.6.2008, str. 28).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. julija 2008 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 110,0 | 0 | BR |
| 106,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 122,4 | 0 | BR |
| 113,6 | 1 | AR |
| 125,4 | 0 | TH |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 217,7 | 25 | BR |
| 245,2 | 16 | AR |
| 322,9 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Piščančja prsa, zamrznjena | 306,0 | 0 | BR |
| 186,0 | 8 | AR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev, zamrznjene | 107,2 | 11 | BR |
| 0207 25 10 | Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni | 175,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 295,6 | 0 | BR |
| 410,4 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 444,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 209,1 | 23 | BR |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 622,3 | 0 | AR |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

110,0

0

BR

106,0

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

122,4

0

BR

113,6

1

AR

125,4

0

TH

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

217,7

25

BR

245,2

16

AR

322,9

0

CL

0207 14 50

Piščančja prsa, zamrznjena

306,0

0

BR

186,0

8

AR

0207 14 60

Noge piščancev, zamrznjene

107,2

11

BR

0207 25 10

Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni

175,0

0

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

295,6

0

BR

410,4

0

CL

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

444,5

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

209,1

23

BR

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

622,3

0

AR

---

(1)  Po nomenklaturi držav, določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚drugo poreklo‘.“

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. junija 2008

o določitvi posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov za staleže trske v Baltskem morju

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2558)

(2008/589/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 34c(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določa pogoje za trajnostno izkoriščanje staležev trske v Baltskem morju ter pravila za spremljanje, inšpekcijo in nadzor teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določa pogoje za trajnostno izkoriščanje staležev trske v Baltskem morju ter pravila za spremljanje, inšpekcijo in nadzor teh dejavnosti.

| (2) | Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) opredeljuje dejavnosti nadzora, ki jih opravlja Komisija, in sodelovanje med državami članicami, da bi zagotovili skladnost s pravili skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) opredeljuje dejavnosti nadzora, ki jih opravlja Komisija, in sodelovanje med državami članicami, da bi zagotovili skladnost s pravili skupne ribiške politike.

| (3) | Da bi se zagotovil uspeh večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, je treba oblikovati poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovil uspeh večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, je treba oblikovati poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov.

| (4) | Poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov je treba oblikovati za obdobje treh let. Zadevne države članice morajo rezultate, pridobljene z uporabo posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, redno ocenjevati v sodelovanju z Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 (3). |
| --- | --- |

(4)

Poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov je treba oblikovati za obdobje treh let. Zadevne države članice morajo rezultate, pridobljene z uporabo posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, redno ocenjevati v sodelovanju z Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 (3).

| (5) | Spodbujati je treba sodelovanje med zadevnimi državami članicami, da bi okrepili enotnost praks na področju inšpekcijskih pregledov in nadzora ter uskladili dejavnosti nadzora med pristojnimi organi navedenih držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Spodbujati je treba sodelovanje med zadevnimi državami članicami, da bi okrepili enotnost praks na področju inšpekcijskih pregledov in nadzora ter uskladili dejavnosti nadzora med pristojnimi organi navedenih držav članic.

| (6) | Skupne dejavnosti inšpekcijskih pregledov in nadzora je treba izvajati v skladu z načrti skupne uporabe, ki jih je oblikovala CFCA. |
| --- | --- |

(6)

Skupne dejavnosti inšpekcijskih pregledov in nadzora je treba izvajati v skladu z načrti skupne uporabe, ki jih je oblikovala CFCA.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so bili določeni v soglasju z zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so bili določeni v soglasju z zadevnimi državami članicami.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina

V tej odločbi je določen poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov za zagotovitev usklajenega izvajanja večletnega načrta, določenega z Uredbo (ES) št. 1098/2007 za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov obsega nadzor in inšpekcijske preglede:

| (a) | ribolovnih dejavnosti s plovili iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1098/2007; |
| --- | --- |

(a)

ribolovnih dejavnosti s plovili iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1098/2007;

| (b) | vse sorodne dejavnosti, vključno z iztovarjanjem, tehtanjem, trženjem, prevozom in skladiščenjem ribiških proizvodov ter evidenco iztovarjanja in prodaje. |
| --- | --- |

(b)

vse sorodne dejavnosti, vključno z iztovarjanjem, tehtanjem, trženjem, prevozom in skladiščenjem ribiških proizvodov ter evidenco iztovarjanja in prodaje.

2.   Poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov se uporablja tri leta.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej odločbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 Direktive (ES) št. 1098/2007.

Člen 4

Inšpekcijski pregledi Komisije

Kadar Komisija v skladu z drugim stavkom drugega pododstavka člena 27(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 izvaja inšpekcijske preglede sama od sebe in brez pomoči inšpektorjev zadevne države članice, inšpektorji Komisije obvestijo pristojne organe države članice o svojih ugotovitvah, kadar je to mogoče.

Člen 5

Inšpekcijski pregledi držav članic

1.   Država članica, ki namerava izvajati nadzor in inšpekcijske preglede ribiških plovil v vodah, ki spadajo v jurisdikcijo druge države članice, v okviru načrta skupne uporabe, oblikovanega v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), o svojih namerah obvesti kontaktno točko zadevne obalne države članice, določeno v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 1042/2006 (5), in Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA). Obvestilo vsebuje naslednje podatke:

| (a) | vrsto, ime in klicni znak inšpekcijskih plovil in inšpekcijskih letal na podlagi seznama, določenega v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(a)

vrsto, ime in klicni znak inšpekcijskih plovil in inšpekcijskih letal na podlagi seznama, določenega v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (b) | območje iz člena 3(e) Uredbe (ES) št. 1098/2007, kjer se bosta izvajala nadzor in inšpekcijski pregled; |
| --- | --- |

(b)

območje iz člena 3(e) Uredbe (ES) št. 1098/2007, kjer se bosta izvajala nadzor in inšpekcijski pregled;

| (c) | trajanje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(c)

trajanje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov.

2.   Nadzor in inšpekcijski pregledi se izvajajo v skladu s Prilogo I.

Člen 6

Skupne dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov

Države članice opravljajo skupne dejavnosti inšpekcijskih pregledov in nadzora v skladu z načrtom skupne uporabe, ki ga je oblikovala CFCA.

Člen 7

Informacije

Države članice Komisiji vsako leto do 31. januarja predložijo naslednje informacije v zvezi s predhodnim koledarskim letom:

| (a) | dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, določene v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, določene v Prilogi I;

| (b) | vse kršitve iz Priloge II, ugotovljene v dvanajstmesečnem obdobju, pri vsaki kršitvi pa se navede zastava plovila, datum in kraj inšpekcijskega pregleda ter narava kršitve; države članice navedejo naravo kršitve s sklicevanjem na črko, pod katero so kršitve navedene v Prilogi II; |
| --- | --- |

(b)

vse kršitve iz Priloge II, ugotovljene v dvanajstmesečnem obdobju, pri vsaki kršitvi pa se navede zastava plovila, datum in kraj inšpekcijskega pregleda ter narava kršitve; države članice navedejo naravo kršitve s sklicevanjem na črko, pod katero so kršitve navedene v Prilogi II;

| (c) | stanje spremljanja kršitev iz Priloge II, ki so bile ugotovljene v predhodnem koledarskem letu ali prej; |
| --- | --- |

(c)

stanje spremljanja kršitev iz Priloge II, ki so bile ugotovljene v predhodnem koledarskem letu ali prej;

| (d) | vse ustrezne dejavnosti usklajevanja in sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

vse ustrezne dejavnosti usklajevanja in sodelovanja med državami članicami.

Člen 8

Ocenjevanje

1.   Vsaka država članica vsako leto do 31. januarja sestavi ocenjevalno poročilo o dejavnostih nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so bile opravljene v predhodnem koledarskem letu v okviru posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, določenega v tej odločbi, in nacionalnega kontrolnega akcijskega programa iz člena 24 Uredbe (ES) št. 1098/2007, ter to poročilo pošlje Komisiji in CFCA.

2.   Država članica lahko CFCA zaprosi za pomoč pri sestavi poročila.

3.   CFCA upošteva ocenjevalna poročila iz odstavka 1 pri izvajanju letne ocene učinkovitosti načrta skupne uporabe, kot je določeno v členu 14 Uredbe (ES) št. 768/2005.

4.   Komisija skliče sestanek iz člena 24(4) Uredbe (ES) št. 1098/2007 v sodelovanju s CFCA. Sestanek vključuje oceno dejavnosti iz odstavka 1.

Člen 9

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 12. junija 2008

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1098/2007 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

2

(3)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 187, 8.7.2006, str. 14.

5

---

PRILOGA I

Nadzorne in inšpekcijske naloge

1.   Splošne inšpekcijske naloge

| 1.1 | Inšpekcijsko poročilo se sestavi za vsak opravljen inšpekcijski pregled. Inšpektorji v vseh primerih v svojem poročilu preverijo in zabeležijo naslednje podatke:






  (a) | podrobnosti o identiteti odgovornih oseb in plovil ali vozil, vključenih v pregledane dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

1.1

Inšpekcijsko poročilo se sestavi za vsak opravljen inšpekcijski pregled. Inšpektorji v vseh primerih v svojem poročilu preverijo in zabeležijo naslednje podatke:

(a)

podrobnosti o identiteti odgovornih oseb in plovil ali vozil, vključenih v pregledane dejavnosti;

| (b) | pooblastilo: dovoljenje, posebno ribolovno dovoljenje in pooblastilo za ribolovni napor; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo: dovoljenje, posebno ribolovno dovoljenje in pooblastilo za ribolovni napor;

| (c) | ustrezno dokumentacijo plovila, kot so ladijski dnevniki, potrdila o registraciji, načrti za shranjevanje na plovilih, evidenca obvestil in po potrebi evidenca ročnih vpisov prek sistema za spremljanje plovil (VMS); |
| --- | --- |

(c)

ustrezno dokumentacijo plovila, kot so ladijski dnevniki, potrdila o registraciji, načrti za shranjevanje na plovilih, evidenca obvestil in po potrebi evidenca ročnih vpisov prek sistema za spremljanje plovil (VMS);

| (d) | vse druge ustrezne ugotovitve inšpekcijskih pregledov na morju, v pristanišču ali na kateri koli stopnji trženja. |
| --- | --- |

(d)

vse druge ustrezne ugotovitve inšpekcijskih pregledov na morju, v pristanišču ali na kateri koli stopnji trženja.

| 1.2 | Ugotovitve iz točke 1.1 se primerjajo s podatki, ki jih inšpektorjem dajo na voljo drugi pristojni organi, vključno s podatki VMS, predhodnimi obvestili in seznami plovil s posebnim dovoljenjem za ribolov trske v Baltskem morju. |
| --- | --- |

1.2

Ugotovitve iz točke 1.1 se primerjajo s podatki, ki jih inšpektorjem dajo na voljo drugi pristojni organi, vključno s podatki VMS, predhodnimi obvestili in seznami plovil s posebnim dovoljenjem za ribolov trske v Baltskem morju.

2.   Inšpekcijske naloge na morju

Inšpektorji preverijo:

| (a) | količine rib, obdržane na krovu, v primerjavi s količinami, vpisanimi v ladijski dnevnik, ter skladnost z dopustnim odstopanjem, kot je določeno v členu 15 Uredbe (ES) št. 1098/2007; |
| --- | --- |

(a)

količine rib, obdržane na krovu, v primerjavi s količinami, vpisanimi v ladijski dnevnik, ter skladnost z dopustnim odstopanjem, kot je določeno v členu 15 Uredbe (ES) št. 1098/2007;

| (b) | skladnost uporabljenega orodja z ustreznimi zahtevami in zlasti s pravilom ene mreže ter skladnost z določbami o debelini dvonitnih vrvi, najmanjši velikosti očes in rib, mrežni opremi ter označevanju in identifikaciji mirujočega orodja; |
| --- | --- |

(b)

skladnost uporabljenega orodja z ustreznimi zahtevami in zlasti s pravilom ene mreže ter skladnost z določbami o debelini dvonitnih vrvi, najmanjši velikosti očes in rib, mrežni opremi ter označevanju in identifikaciji mirujočega orodja;

| (c) | pravilno delovanje opreme VMS; |
| --- | --- |

(c)

pravilno delovanje opreme VMS;

| (d) | skladnost z zahtevami po ribolovu na enem samem območju iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(d)

skladnost z zahtevami po ribolovu na enem samem območju iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

3.   Inšpekcijske naloge pri iztovarjanju

Inšpektorji preverijo naslednje:

| (a) | ali je bilo poslano predhodno obvestilo o iztovarjanju in spremembi posebnih območij, vključno s podatki o ulovu na krovu; |
| --- | --- |

(a)

ali je bilo poslano predhodno obvestilo o iztovarjanju in spremembi posebnih območij, vključno s podatki o ulovu na krovu;

| (b) | ali je bil sestavljen ladijski dnevnik in izpolnjena deklaracija o iztovarjanju, vključno z evidenco o naporu; |
| --- | --- |

(b)

ali je bil sestavljen ladijski dnevnik in izpolnjena deklaracija o iztovarjanju, vključno z evidenco o naporu;

| (c) | dejanske količine rib na krovu, težo trske in drugih iztovorjenih vrst ter skladnost z dopustnim odstopanjem, kot je določeno v členu 15 Uredbe (ES) št. 1098/2007; |
| --- | --- |

(c)

dejanske količine rib na krovu, težo trske in drugih iztovorjenih vrst ter skladnost z dopustnim odstopanjem, kot je določeno v členu 15 Uredbe (ES) št. 1098/2007;

| (d) | orodje na krovu in skladnost z določbami o debelini dvonitnih vrvi, najmanjši velikosti očes in rib, mrežni opremi ter označevanju in identifikaciji mirujočega orodja; |
| --- | --- |

(d)

orodje na krovu in skladnost z določbami o debelini dvonitnih vrvi, najmanjši velikosti očes in rib, mrežni opremi ter označevanju in identifikaciji mirujočega orodja;

| (e) | po potrebi skladnost s postopki izklopa opreme VMS. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi skladnost s postopki izklopa opreme VMS.

4.   Inšpekcijske naloge, ki zadevajo prevoz in trženje

Inšpektorji preverijo:

| (a) | ustrezne dokumente, ki so priloženi pri prevozu, in jih primerjajo z dejanskimi količinami, ki se prevažajo; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne dokumente, ki so priloženi pri prevozu, in jih primerjajo z dejanskimi količinami, ki se prevažajo;

| (b) | skladnost z zahtevami za razvrščanje in označevanje ter zahtevami o najmanjši velikosti rib; |
| --- | --- |

(b)

skladnost z zahtevami za razvrščanje in označevanje ter zahtevami o najmanjši velikosti rib;

| (c) | dokumentacijo (ladijski dnevnik, deklaracijo o iztovarjanju in potrdila o prodaji), razvrščanje in tehtanje rib za namen nadzora trženja. |
| --- | --- |

(c)

dokumentacijo (ladijski dnevnik, deklaracijo o iztovarjanju in potrdila o prodaji), razvrščanje in tehtanje rib za namen nadzora trženja.

5.   Naloge za zračni nadzor

Nadzorno osebje:

| (a) | navzkrižno preverja opažanja in dodeljeni napor; |
| --- | --- |

(a)

navzkrižno preverja opažanja in dodeljeni napor;

| (b) | navzkrižno preverja območne omejitve ribolova; |
| --- | --- |

(b)

navzkrižno preverja območne omejitve ribolova;

| (c) | sporoči podatke, pridobljene med nadzorom, za navzkrižno preverjanje. |
| --- | --- |

(c)

sporoči podatke, pridobljene med nadzorom, za navzkrižno preverjanje.

---

PRILOGA II

Seznam kršitev iz člena 7

| A. | Kapitan ribiškega plovila ne upošteva omejitev ribolovnega napora iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1098/2007 ali območnih omejitev ribolova iz člena 9 navedene uredbe. |
| --- | --- |

A.

Kapitan ribiškega plovila ne upošteva omejitev ribolovnega napora iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1098/2007 ali območnih omejitev ribolova iz člena 9 navedene uredbe.

| B. | Kapitan ribiškega plovila Skupnosti skupne dolžine osem metrov ali več, ki ima na krovu ali uporablja katero koli orodje za ribolov trske v Baltskem morju, ali njegov pooblaščeni zastopnik nimata ali ne hranita izvoda posebnega dovoljenja za ribolov trske iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

B.

Kapitan ribiškega plovila Skupnosti skupne dolžine osem metrov ali več, ki ima na krovu ali uporablja katero koli orodje za ribolov trske v Baltskem morju, ali njegov pooblaščeni zastopnik nimata ali ne hranita izvoda posebnega dovoljenja za ribolov trske iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| C. | Nedovoljeno spreminjanje satelitskega sistema za spremljanje plovil iz člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (1). |
| --- | --- |

C.

Nedovoljeno spreminjanje satelitskega sistema za spremljanje plovil iz člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (1).

| D. | V ladijskih dnevnikih, tudi v poročilih o naporu, deklaracijah o iztovarjanju, potrdilih o prodaji, prevzemnih deklaracijah in prevoznih dokumentih, so navedeni napačni ali manjkajoči podatki ali pa se ti dokumenti ne hranijo ali predložijo v skladu z Uredbo (ES) št. 2847/93 ter členi 11, 13, 15, 19 in 22 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

D.

V ladijskih dnevnikih, tudi v poročilih o naporu, deklaracijah o iztovarjanju, potrdilih o prodaji, prevzemnih deklaracijah in prevoznih dokumentih, so navedeni napačni ali manjkajoči podatki ali pa se ti dokumenti ne hranijo ali predložijo v skladu z Uredbo (ES) št. 2847/93 ter členi 11, 13, 15, 19 in 22 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| E. | Kapitan ribiškega plovila, ki ima posebno dovoljenje za ribolov trske, ne izpolnjuje pogojev za vstop na posebna območja ali izstop z njih, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

E.

Kapitan ribiškega plovila, ki ima posebno dovoljenje za ribolov trske, ne izpolnjuje pogojev za vstop na posebna območja ali izstop z njih, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| F. | Kapitan ribiškega plovila Skupnosti ali njegov zastopnik z več kot 300 kg trske na krovu ne izpolnjuje določb o predhodnem obveščanju iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

F.

Kapitan ribiškega plovila Skupnosti ali njegov zastopnik z več kot 300 kg trske na krovu ne izpolnjuje določb o predhodnem obveščanju iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| G. | Iztovarjanje več kot 750 kg trske s plovil zunaj določenih pristanišč. |
| --- | --- |

G.

Iztovarjanje več kot 750 kg trske s plovil zunaj določenih pristanišč.

| H. | Kapitan ribiškega plovila ne izpolnjuje obveznosti tehtanja prvič iztovorjene trske iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

H.

Kapitan ribiškega plovila ne izpolnjuje obveznosti tehtanja prvič iztovorjene trske iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| I. | Neizpolnjevanje omejitev prečkanja in prepovedi pretovarjanja iz člena 21 Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

I.

Neizpolnjevanje omejitev prečkanja in prepovedi pretovarjanja iz člena 21 Uredbe (ES) št. 1098/2007.

---

(1)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/17

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. junija 2008

o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških

(Kodificirana različica)

(2008/590/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Komisije 82/43/EGS z dne 9. decembra 1981 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (1) je bil večkrat (2) bistveno spremenjen. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeni sklep kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Komisije 82/43/EGS z dne 9. decembra 1981 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (1) je bil večkrat (2) bistveno spremenjen. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeni sklep kodificirati.

| (2) | Enakost žensk in moških je bistvenega pomena za človeško dostojanstvo in demokracijo ter predstavlja temeljno načelo zakonodaje Skupnosti, ustav in zakonov držav članic ter mednarodnih in evropskih konvencij. |
| --- | --- |

(2)

Enakost žensk in moških je bistvenega pomena za človeško dostojanstvo in demokracijo ter predstavlja temeljno načelo zakonodaje Skupnosti, ustav in zakonov držav članic ter mednarodnih in evropskih konvencij.

| (3) | Uporabo načela enakega obravnavanja žensk in moških v praksi je treba spodbuditi z izboljšanim sodelovanjem ter izmenjavo mnenj in izkušenj med tistimi telesi, ki so posebej odgovorna za spodbujanje enakih možnosti v državah članicah, in Komisijo. |
| --- | --- |

(3)

Uporabo načela enakega obravnavanja žensk in moških v praksi je treba spodbuditi z izboljšanim sodelovanjem ter izmenjavo mnenj in izkušenj med tistimi telesi, ki so posebej odgovorna za spodbujanje enakih možnosti v državah članicah, in Komisijo.

| (4) | Svet je na področju enakih možnosti sprejel direktive, priporočila in resolucije, njihovo popolno izvajanje v praksi pa je možno znatno pospešiti s pomočjo državnih organov, ki imajo na voljo mrežo posebnih informacij. |
| --- | --- |

(4)

Svet je na področju enakih možnosti sprejel direktive, priporočila in resolucije, njihovo popolno izvajanje v praksi pa je možno znatno pospešiti s pomočjo državnih organov, ki imajo na voljo mrežo posebnih informacij.

| (5) | Priprava in izvajanje ukrepov Skupnosti v zvezi z zaposlovanjem žensk, izboljšanjem položaja samozaposlenih žensk in tistih, ki so zaposlene v kmetijstvu, ter spodbujanjem enakih možnosti zahtevajo tesno sodelovanje s specializiranimi telesi v državah članicah. |
| --- | --- |

(5)

Priprava in izvajanje ukrepov Skupnosti v zvezi z zaposlovanjem žensk, izboljšanjem položaja samozaposlenih žensk in tistih, ki so zaposlene v kmetijstvu, ter spodbujanjem enakih možnosti zahtevajo tesno sodelovanje s specializiranimi telesi v državah članicah.

| (6) | Zato je potreben institucionalni okvir za redna posvetovanja s temi telesi – |
| --- | --- |

(6)

Zato je potreben institucionalni okvir za redna posvetovanja s temi telesi –

SKLENILA:

Člen 1

Komisija ustanovi Svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških, v nadaljevanju „odbor“.

Člen 2

1.   Odbor pomaga Komisiji pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti Skupnosti, usmerjenih k spodbujanju enakih možnosti žensk in moških, ter podpira stalne izmenjave izkušenj, politik in praks med državami članicami in različnimi vključenimi stranmi.

2.   Za doseganje ciljev iz odstavka 1 odbor:

| (a) | pomaga Komisiji pri razvoju instrumentov za spremljanje, ocenjevanje in širjenje rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti za spodbujanje enakih možnosti; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Komisiji pri razvoju instrumentov za spremljanje, ocenjevanje in širjenje rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti za spodbujanje enakih možnosti;

| (b) | prispeva k izvajanju delovnih programov Skupnosti na tem področju, zlasti z analizo rezultatov in predlogi izboljšav sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k izvajanju delovnih programov Skupnosti na tem področju, zlasti z analizo rezultatov in predlogi izboljšav sprejetih ukrepov;

| (c) | prispeva s svojimi mnenji k pripravi letnega poročila Komisije o napredku, doseženem na področju enakih možnosti žensk in moških; |
| --- | --- |

(c)

prispeva s svojimi mnenji k pripravi letnega poročila Komisije o napredku, doseženem na področju enakih možnosti žensk in moških;

| (d) | spodbuja izmenjavo informacij o ukrepih, sprejetih na vseh ravneh za spodbujanje enakih možnosti, in kjer je to ustrezno, predloži predloge za morebitno nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

(d)

spodbuja izmenjavo informacij o ukrepih, sprejetih na vseh ravneh za spodbujanje enakih možnosti, in kjer je to ustrezno, predloži predloge za morebitno nadaljnje ukrepanje;

| (e) | poda mnenja ali predloži poročila Komisiji bodisi na njeno zahtevo ali na lastno pobudo o vsaki zadevi, ki se nanaša na spodbujanje enakih možnosti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(e)

poda mnenja ali predloži poročila Komisiji bodisi na njeno zahtevo ali na lastno pobudo o vsaki zadevi, ki se nanaša na spodbujanje enakih možnosti v Skupnosti.

3.   Postopki za razpošiljanje mnenj in poročil odbora se določijo v soglasju s Komisijo. Lahko se objavijo kot priloga k letnemu poročilu Komisije o enakih možnostih žensk in moških.

Člen 3

1.   Odbor sestavlja 68 članov, in sicer:

| (a) | en predstavnik na državo članico iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za spodbujanje enakih možnosti; predstavnika imenuje vlada vsake države članice; |
| --- | --- |

(a)

en predstavnik na državo članico iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za spodbujanje enakih možnosti; predstavnika imenuje vlada vsake države članice;

| (b) | en predstavnik na državo članico iz državnih odborov ali organov, ustanovljenih z uradnim sklepom in posebej odgovornih za enake možnosti žensk in moških, ki zastopa zadevne sektorje; če obstaja več takih odborov ali organov, ki se ukvarjajo s temi zadevami v državi članici, Komisija določi, kateri organ je glede na svoje cilje, sestavo, zastopanost in stopnjo neodvisnosti najprimernejši za to, da ima predstavnika v odboru; države članice brez takšnih odborov zastopajo člani organov, za katere Komisija meni, da opravljajo podobne naloge; predstavnika imenuje Komisija, ki deluje na predlog ustreznega državnega odbora ali organa; |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik na državo članico iz državnih odborov ali organov, ustanovljenih z uradnim sklepom in posebej odgovornih za enake možnosti žensk in moških, ki zastopa zadevne sektorje; če obstaja več takih odborov ali organov, ki se ukvarjajo s temi zadevami v državi članici, Komisija določi, kateri organ je glede na svoje cilje, sestavo, zastopanost in stopnjo neodvisnosti najprimernejši za to, da ima predstavnika v odboru; države članice brez takšnih odborov zastopajo člani organov, za katere Komisija meni, da opravljajo podobne naloge; predstavnika imenuje Komisija, ki deluje na predlog ustreznega državnega odbora ali organa;

| (c) | sedem članov, ki zastopajo delodajalske organizacije na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

sedem članov, ki zastopajo delodajalske organizacije na ravni Skupnosti;

| (d) | sedem članov, ki zastopajo delojemalske organizacije na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

sedem članov, ki zastopajo delojemalske organizacije na ravni Skupnosti.

Predstavnike imenuje Komisija na predlog socialnih partnerjev na ravni Skupnosti.

2.   Dva predstavnika Evropskega ženskega lobija se udeležujeta sestankov odbora kot opazovalca.

3.   Status opazovalca lahko dobijo predstavniki mednarodnih in strokovnih organizacij ter drugih združenj, ki predložijo utemeljeno zahtevo Komisiji.

Člen 4

Za vsakega člana odbora je imenovan nadomestni član pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 3.

Brez poseganja v člen 7 se nadomestni član ne udeležuje sestankov odbora niti ne sodeluje pri njegovem delu, razen če je zadevnemu članu to preprečeno.

Člen 5

Mandatno obdobje članov odbora je tri leta in je obnovljivo.

Po koncu triletnega obdobja člani odbora ostanejo na položaju, dokler niso zamenjani ali ponovno imenovani.

Mandat člana se konča pred iztekom triletnega obdobja v primeru njegove odpovedi, prenehanja njegovega članstva v organizaciji, ki jo predstavlja, ali njegove smrti. Njegov mandat se lahko tudi konča, če organizacija, ki ga je imenovala, zahteva njegovo zamenjavo.

Za preostanek mandata je član zamenjan v skladu s postopkom, določenim v členu 4.

Za dolžnosti člana ni namenjeno nobeno plačilo; potne stroške in dnevnice za sestanke odbora in delovnih skupin, določenih po členu 8, krije Komisija v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.

Člen 6

Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika z enoletnim mandatom. Za izvolitev je potrebna dvotretjinska večina prisotnih članov, ki mora predstavljati najmanj polovico vseh glasov.

Z isto večino in pod enakimi pogoji sta izvoljena dva podpredsednika. Podpredsednika nadomeščata predsednika, kadar je ta odsoten. Predsednik in podpredsednika morajo biti iz različnih držav članic. Ti predstavljajo Urad odbora, ki se sestane pred vsakim zasedanjem odbora.

Komisija organizira delo odbora v tesnem sodelovanju s predsednikom. Osnutek dnevnega reda za zasedanja odbora pripravi Komisija v soglasju s predsednikom. Tajniške storitve za odbor opravlja Oddelek Komisije za enake možnosti. Zapisnik zasedanj odbora pripravi Komisija in ga predloži odboru v potrditev.

Člen 7

Predsednik lahko povabi katero koli osebo, ki je posebej usposobljena za določeno temo dnevnega reda, da sodeluje kot strokovnjak pri delu odbora.

Strokovnjaki sodelujejo samo pri delu v zvezi s posamezno temo, za katero se zaprosi za njihovo navzočnost.

Člen 8

1.   Odbor lahko ustanovi delovne skupine.

2.   Odbor lahko za pripravo svojih mnenj poročevalcu ali zunanjemu strokovnjaku da nalogo, da sestavi poročila v skladu s postopki, ki jih je treba določiti.

3.   Eden ali več članov odbora lahko sodelujejo kot opazovalci v dejavnostih drugih svetovalnih odborov Komisije in odbor o tem ustrezno obvestijo.

Člen 9

Ukrepi, sprejeti v skladu s členoma 7 in 8, ki so finančno pomembni za proračun Evropskih skupnosti, se predložijo Komisiji v predhodno odobritev in izvajajo v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.

Člen 10

Odbor skliče Komisija in se sestane v njenih prostorih. Sestane se najmanj dvakrat na leto.

Člen 11

Odbor obravnava zahteve za mnenje, ki mu jih predloži Komisija, ali mnenja, ki jih da odbor na lastno pobudo. O teh se ne glasuje.

Kadar Komisija zahteva mnenje odbora, lahko določi rok, v katerem mora biti mnenje dano.

Mnenja, ki jih izrazijo različni predstavniki v odboru, se beležijo v zapisniku, ki se predloži Komisiji.

Če se odbor soglasno sporazume o zahtevanem mnenju, pripravi skupne sklepe, ki se priložijo k zapisniku.

Člen 12

Brez poseganja v člen 287 Pogodbe se od članov odbora zahteva, da ne razkrivajo podatkov, do katerih so prišli med delom v odboru ali njegovih delovnih skupinah, če jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali postavljeno vprašanje zaupna zadeva.

V takšnih primerih se sestankov udeležijo samo člani odbora in predstavniki oddelkov Komisije.

Člen 13

Sklep 82/43/EGS se razveljavi.

Sklici na razveljavljeni sklep se upoštevajo kot sklici na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

V Bruslju, 16. junija 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 20, 28.1.1982, str. 35. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  Glej Prilogo I.

2

---

PRILOGA I

Razveljavljeni sklep s seznamom njegovih zaporednih sprememb

| Sklep Komisije 82/43/EGS
  (UL L 20, 28.1.1982, str. 35) | |
| --- | --- |
| Točka VIII.12. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1985
  (UL L 302, 15.11.1985, str. 209) | |
| Točka IV.C. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1994
  (UL C 241, 29.8.1994, str. 115) | |
| Sklep Komisije 95/420/ES
  (UL L 249, 17.10.1995, str. 43) | |
| Točka 11.4 Priloge II k Aktu o pristopu iz leta 2003
  (UL L 236, 23.9.2003, str. 585) | |
| Uredba Komisije (ES) št. 1792/2006
  (UL L 362, 20.12.2006, str. 1) | Samo kar zadeva sklicevanje na Sklep 82/43/EGS v šesti alinei člena 1(2) in točki 9.1 Priloge |

Sklep Komisije 82/43/EGS

(UL L 20, 28.1.1982, str. 35)

Točka VIII.12. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1985

(UL L 302, 15.11.1985, str. 209)

Točka IV.C. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1994

(UL C 241, 29.8.1994, str. 115)

Sklep Komisije 95/420/ES

(UL L 249, 17.10.1995, str. 43)

Točka 11.4 Priloge II k Aktu o pristopu iz leta 2003

(UL L 236, 23.9.2003, str. 585)

Uredba Komisije (ES) št. 1792/2006

(UL L 362, 20.12.2006, str. 1)

Samo kar zadeva sklicevanje na Sklep 82/43/EGS v šesti alinei člena 1(2) in točki 9.1 Priloge

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Sklep 82/43/EGS | Ta sklep |
| --- | --- |
| Člena 1 in 2 | Člena 1 in 2 |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a) | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b) | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), prva alinea | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), druga alinea | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (d) |
| Člen 3(1), drugi pododstavek | Člen 3(1), drugi pododstavek |
| Člen 3(2) in (3) | Člen 3(2) in (3) |
| Člen 4, prvi stavek | Člen 4, prvi pododstavek |
| Člen 4, drugi stavek | Člen 4, drugi pododstavek |
| Členi 5–12 | Členi 5–12 |
| Člen 13 | — |
| — | Člen 13 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Sklep 82/43/EGS

Ta sklep

Člena 1 in 2

Člena 1 in 2

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b)

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b)

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), prva alinea

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c)

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), druga alinea

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (d)

Člen 3(1), drugi pododstavek

Člen 3(1), drugi pododstavek

Člen 3(2) in (3)

Člen 3(2) in (3)

Člen 4, prvi stavek

Člen 4, prvi pododstavek

Člen 4, drugi stavek

Člen 4, drugi pododstavek

Členi 5–12

Členi 5–12

Člen 13

—

—

Člen 13

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/22

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. junija 2008

o posvetovalnem forumu o okoljsko primerni zasnovi

(Besedilo velja za EGP)

(2008/591/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), in zlasti člena 18 Direktive.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES mora Komisija zagotoviti, da se pri izvajanju njenih dejavnosti v zvezi z vsakim izvedbenim ukrepom upošteva uravnoteženo sodelovanje predstavnikov držav članic in zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES mora Komisija zagotoviti, da se pri izvajanju njenih dejavnosti v zvezi z vsakim izvedbenim ukrepom upošteva uravnoteženo sodelovanje predstavnikov držav članic in zainteresiranih strani.

| (2) | Direktiva 2005/32/ES predvideva, da se navedene strani sestanejo v posvetovalnem forumu. Zato je treba opredeliti naloge in strukturo navedenega posvetovalnega foruma. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2005/32/ES predvideva, da se navedene strani sestanejo v posvetovalnem forumu. Zato je treba opredeliti naloge in strukturo navedenega posvetovalnega foruma.

| (3) | Posvetovalni forum mora Komisiji pomagati izdelati delovni načrt, prispevati k določitvi in pregledu izvedbenih ukrepov, proučitvi učinkovitosti vzpostavljenih mehanizmov tržnega nadzora, in ocenjevanju prostovoljnih sporazumov ter drugih ukrepov za samoreguliranje. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovalni forum mora Komisiji pomagati izdelati delovni načrt, prispevati k določitvi in pregledu izvedbenih ukrepov, proučitvi učinkovitosti vzpostavljenih mehanizmov tržnega nadzora, in ocenjevanju prostovoljnih sporazumov ter drugih ukrepov za samoreguliranje.

| (4) | Posvetovalni forum morajo sestavljati predstavniki držav članic in zainteresirane stranke, ki jih določeni izdelek ali skupina izdelkov zadevajo, kot so industrija, vključno z MSP in obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvene skupine in organizacije potrošnikov. |
| --- | --- |

(4)

Posvetovalni forum morajo sestavljati predstavniki držav članic in zainteresirane stranke, ki jih določeni izdelek ali skupina izdelkov zadevajo, kot so industrija, vključno z MSP in obrtjo, sindikati, trgovci na debelo in drobno, uvozniki, okoljevarstvene skupine in organizacije potrošnikov.

| (5) | Za člane posvetovalnega foruma je treba določiti pravila o razkritju podatkov brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (2). |
| --- | --- |

(5)

Za člane posvetovalnega foruma je treba določiti pravila o razkritju podatkov brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (2).

| (6) | Osebne podatke v zvezi s člani posvetovalnega foruma je treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3) – |
| --- | --- |

(6)

Osebne podatke v zvezi s člani posvetovalnega foruma je treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3) –

SKLENILA:

Člen 1

Naloge

Nalogi članov posvetovalnega foruma o okoljsko primerni zasnovi (v nadaljnjem besedilu: forum) sta oblikovanje mnenj v zvezi s pripravo in spremembo delovnega načrta iz člena 16(1) Direktive 2005/32/ES in svetovanje Komisiji pri vprašanjih, povezanih z izvajanjem Direktive 2005/32/ES, kakor je določeno s členi 16(2), 18 in 23 Direktive.

Člen 2

Posvetovanje

Komisija se lahko posvetuje s forumom o vseh zadevah v zvezi z izvajanjem Direktive 2005/32/ES.

Člen 3

Članstvo

1.   Člane foruma imenuje Komisija med zainteresiranimi strankami, ki jih zadeva določen izdelek ali skupina izdelkov in ki so se odzvale na razpis za prošnje.

2.   Forum sestavlja največ 60 članov v naslednji sestavi:

| (a) | en predstavnik iz vsake države članice; |
| --- | --- |

(a)

en predstavnik iz vsake države članice;

| (b) | en predstavnik iz vsake države članice Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik iz vsake države članice Evropskega gospodarskega prostora;

| (c) | do 30 predstavnikov zainteresiranih strank iz člena 18 Direktive 2005/32/ES. |
| --- | --- |

(c)

do 30 predstavnikov zainteresiranih strank iz člena 18 Direktive 2005/32/ES.

3.   Vsak član določi svojega zastopnika, ki ga predstavlja na sejah foruma, na podlagi njegovih usposobljenosti in izkušenj na obravnavanem področju.

4.   Člani foruma so imenovani za mandat treh let z možnostjo podaljšanja in opravljajo svoje dolžnosti do zamenjave v skladu z odstavkom 3 ali do izteka mandata.

5.   Člane je mogoče do izteka mandata zamenjati v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar član da odpoved; |
| --- | --- |

(a)

kadar član da odpoved;

| (b) | kadar član ne more več učinkovito prispevati k razpravam foruma; |
| --- | --- |

(b)

kadar član ne more več učinkovito prispevati k razpravam foruma;

| (c) | kadar član ne ravna v skladu s členom 287 Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

kadar član ne ravna v skladu s členom 287 Pogodbe.

6.   Seznam članov in vse nadaljnje spremembe tega seznama se objavijo na spletnih straneh Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo, Generalnega direktorata za promet in energetiko ter v registru skupin strokovnjakov Komisije.

Člen 4

Delovanje

1.   Forumu predseduje predstavnik Komisije.

2.   V dogovoru s predsednikom se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi forum. Take podskupine se razpustijo takoj po opravljeni nalogi.

3.   Predsednik lahko povabi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah foruma ali podskupine, če je to koristno ali potrebno.

4.   Člani ne smejo razkriti podatkov, do katerih imajo dostop med sodelovanjem v razpravah foruma ali podskupine, če se po mnenju Komisije navedeni podatki nanašajo na zaupne zadeve.

5.   Forum in njegove podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi administrativne storitve. Sej foruma in njegovih podskupin se lahko udeležujejo tudi drugi zainteresirani uradniki Komisije.

6.   Poslovnik foruma je določen v Prilogi.

7.   Komisija lahko objavi, tudi na internetu, vsak povzetek, sklep, delni sklep ali delovni dokument foruma v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta.

Člen 5

Povračilo stroškov

Komisija povrne potne stroške in, kadar je primerno, dnevnice po enemu predstavniku iz vsake države članice ter povabljenim tehničnim strokovnjakom iz člena 4(3) v zvezi z dejavnostmi foruma v skladu s pravili Komisije o nadomestilu za zunanje strokovnjake.

Člani foruma, strokovnjaki in opazovalci za svoje storitve niso plačani.

Stroški sej se povrnejo v mejah letnih proračunskih sredstev, ki jih forumu dodeli pristojni oddelek Komisije.

V Bruslju, 30. junija 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/28/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 48).

1

(2)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/548/ES, Euratom (UL L 215, 5.8.2006, str. 38).

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

---

PRILOGA

Poslovnik Posvetovalnega foruma o okoljsko primerni zasnovi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES in zlasti člena 18 Direktive

ob upoštevanju standardnega poslovnika, ki ga je objavila Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI POSLOVNIK:

Člen 1

Sklic seje

1.   Seje foruma sklicuje predsednik.

2.   Za reševanje vprašanj, ki so v skupni pristojnosti foruma in drugih skupin, se lahko skličejo skupne seje.

Člen 2

Dnevni red

1.   Predsednik pripravi dnevni red in ga predloži forumu.

2.   V dnevnem redu se ločijo:

| (a) | posvetovanje zainteresiranih strank v forumu o:






  — | pripravi in spremembi delovnega načrta v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/32/ES, |
| --- | --- | --- |

(a)

posvetovanje zainteresiranih strank v forumu o:

—

pripravi in spremembi delovnega načrta v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/32/ES,

| — | opredelitvi in pregledu izvedbenih ukrepov v skladu s členoma 16(2) in 18 Direktive 2005/32/ES, |
| --- | --- |

—

opredelitvi in pregledu izvedbenih ukrepov v skladu s členoma 16(2) in 18 Direktive 2005/32/ES,

| — | preverjanju učinkovitosti vzpostavljenih mehanizmov tržnega nadzora v skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES, |
| --- | --- |

—

preverjanju učinkovitosti vzpostavljenih mehanizmov tržnega nadzora v skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES,

| — | oceni prostovoljnih sporazumov in drugih ukrepov za samoreguliranje v skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES, |
| --- | --- |

—

oceni prostovoljnih sporazumov in drugih ukrepov za samoreguliranje v skladu s členom 18 Direktive 2005/32/ES,

| — | pregledu učinkovitosti Direktive in njenih izvedbenih ukrepov, pragu za izvedbene ukrepe, mehanizmih tržnega nadzora in vseh ustreznih spodbujenih samoregulativnih mehanizmih v skladu s členom 23 Direktive 2005/32/ES; |
| --- | --- |

—

pregledu učinkovitosti Direktive in njenih izvedbenih ukrepov, pragu za izvedbene ukrepe, mehanizmih tržnega nadzora in vseh ustreznih spodbujenih samoregulativnih mehanizmih v skladu s členom 23 Direktive 2005/32/ES;

| (b) | druge zadeve, predložene forumu v vednost, ali samo izmenjava mnenj na pobudo predsednika ali na pisno zahtevo člana foruma ob predsednikovi odobritvi. |
| --- | --- |

(b)

druge zadeve, predložene forumu v vednost, ali samo izmenjava mnenj na pobudo predsednika ali na pisno zahtevo člana foruma ob predsednikovi odobritvi.

3.   Forum sprejme dnevni red na začetku seje.

Člen 3

Pošiljanje dokumentov članom foruma

1.   Predsednik v skladu s členom 12(2) najpozneje en mesec pred datumom seje članom foruma pošlje vabilo na sejo, dnevni red in delovne dokumente, ki jih upoštevajo zainteresirane stranke v forumu, ter katere koli druge delovne dokumente.

2.   Člani foruma lahko predsedniku predložijo dopolnilne delovne dokumente in pisne izjave najpozneje en teden pred datumom seje. Take dokumente se da na razpolago članom foruma ob prejetju.

3.   V nujnih primerih lahko predsednik na zahtevo člana foruma ali na lastno pobudo skrajša rok za pošiljanje dokumentov iz odstavkov 1 in 2 na pet koledarskih dni pred datumom seje.

4.   Predsednik se lahko odloči, da dokumente, ki so jih pripravile in poslale zainteresirane stranke nečlanice, da na razpolago forumu kot delovne dokumente.

Člen 4

Mnenja v forumu

1.   Predsednik evidentira mnenja predstavnikov držav članic in drugih zainteresiranih strank v forumu.

2.   Mnenja predstavnikov držav članic in zainteresiranih strank se lahko v skladu s členom 3 predložijo tudi pisno.

3.   Dopolnilne pisne izjave po razpravah v forumu se lahko predložijo do tri tedne po datumu seje.

4.   Če je potrebno, se lahko uporabi pisni postopek iz člena 8.

Člen 5

Zastopanje

1.   Za zagotovitev uravnoteženega sodelovanja ustreznih interesnih skupin v zvezi z vsako obravnavano skupino izdelkov lahko predsednik povabi zainteresirane stranke nečlanice, da na nekaterih sejah razpravljajo o posebnih zadevah na dnevnem redu.

2.   Vsak član foruma imenuje svojega zastopnika, ki ga predstavlja na sejah foruma, in o tem obvesti predsednika. S privolitvijo predsednika lahko imenovane zastopnike spremljajo strokovnjaki, in sicer na stroške članov. Člani o strokovnjakih, za katere želijo, da spremljajo njihove zastopnike, predhodno obvestijo predsednika, in sicer najpozneje dva tedna pred datumom seje. Če predsednik najpozneje en teden pred datumom seje ne nasprotuje udeležbi strokovnjaka, se šteje, da je privolitev odobrena.

3.   Član lahko zastopa druge člane. Član zastopnik pred sejo predsedniku predloži pisne dokaze o strinjanju zastopanih članov.

4.   Člani zagotovijo, da so interesne skupine, ki jih zastopajo, pravočasno obveščene o razpravah v forumu.

5.   Člani zagotovijo ustrezno posvetovanje z interesnimi skupinami, ki jih zastopajo, in sprejmejo reprezentativna mnenja.

Člen 6

Podskupine

Predsednik lahko za proučitev posebnih vprašanj ustanovi podskupine. Podskupinam predseduje predstavnik Komisije. Podskupine poročajo forumu. V ta namen lahko imenujejo poročevalca.

Člen 7

Vključitev tretjih strank

Predsednik lahko na sejo povabi tretje stranke ter strokovnjake, da izrazijo mnenje o posebnih zadevah.

Člen 8

Pisni postopek

1.   Po potrebi se lahko mnenja držav članic in interesnih skupin v forumu predložijo pisno. V ta namen predsednik pošlje članom foruma v skladu s členom 12(2) delovne dokumente, o katerih morajo države članice in interesne skupine foruma podati mnenja. Rok za predložitev mnenj ne sme biti krajši od 14 koledarskih dni in ne daljši od 1 meseca.

2.   V nujnih primerih se uporablja rok iz člena 3(3).

Člen 9

Tajništvo

Tajniške storitve za forum zagotovi Komisija.

Člen 10

Zapisniki sej

1.   Zapisnik vsake seje se pripravi pod okriljem predsednika in vsebuje zlasti mnenja o delovnih dokumentih, ki jih pripravijo službe Komisije, izražena na sejah, iz člena 2 (2)(a), in če je treba, mnenja o zadevah iz člena 2(2)(b). Referenčni seznam ustreznih pisnih izjav, predloženih v skladu s členom 4, se navede v ločeni prilogi. Zapisnik se v enem mesecu pošlje članom foruma in nečlanom udeležencem seje.

2.   Člani foruma v dveh tednih sporočijo predsedniku kakršne koli pripombe, ki jih imajo na zapisnik. Forum je obveščen o navedenih pripombah. Ob kakršnem koli nesoglasju forum razpravlja o predlagani spremembi. Če se nesoglasje ne odpravi, se spremembe priložijo zapisniku.

Člen 11

Seznam prisotnih

Predsednik na vsaki seji pripravi seznam prisotnih, v katerem so navedena imena udeležencev, organizacij, ki jim pripadajo, in kadar je primerno, interesne skupine, ki jih ti zastopajo.

Člen 12

Dopisovanje

1.   Dopisovanje v zvezi s forumom se naslovi na Komisijo v elektronski obliki v vednost predsednika.

2.   Dopisovanje za člane foruma se naslovi na člane v elektronski obliki. Člani določijo kontaktne osebe, s katerimi poteka dopisovanje, in o tem pisno obvestijo predsednika.

Člen 13

Varstvo osebnih podatkov

Obdelava vseh osebnih podatkov za namene tega poslovnika je v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. julija 2008

o spremembi Odločbe 2000/572/ES o določanju pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravstvom ter izdajanjem veterinarskih spričeval za uvoz mletega mesa in mesnih pripravkov iz tretjih držav

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3301)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/592/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

op upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti člena 8(1) in (4) ter člena 9(2)(b), 9(4)(b) in (c) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in zlasti člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4), in zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2000/572/ES (5) določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravstvom ter izdajanjem veterinarskih spričeval za uvoz mletega mesa in mesnih pripravkov iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2000/572/ES (5) določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravstvom ter izdajanjem veterinarskih spričeval za uvoz mletega mesa in mesnih pripravkov iz tretjih držav.

| (2) | Po začetku uporabe uredb (ES) št. 852/2004, 853/2004 in 854/2004 ter Uredbe Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor Trihinel v mesu (6) je treba za namen uvedbe pravilnih sklicevanj na novo zakonodajo spremeniti in posodobiti pogoje Skupnosti v zvezi z zdravstvenim varstvom in zahteve za izdajanje spričeval za uvoz mesnih pripravkov v Skupnost. |
| --- | --- |

(2)

Po začetku uporabe uredb (ES) št. 852/2004, 853/2004 in 854/2004 ter Uredbe Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor Trihinel v mesu (6) je treba za namen uvedbe pravilnih sklicevanj na novo zakonodajo spremeniti in posodobiti pogoje Skupnosti v zvezi z zdravstvenim varstvom in zahteve za izdajanje spričeval za uvoz mesnih pripravkov v Skupnost.

| (3) | Sistem TRACES (Trade Control and Expert System) je celovit računalniški veterinarski sistem, ki je bil uveden z Odločbo Komisije 2004/292/ES z dne 30. marca 2004 o uvedbi sistema Traces in spremembah Odločbe 92/486/EGS (7). Standardizacija zdravstvenih spričeval je bistvenega pomena za učinkovito računalniško obdelavo spričeval v sistemu TRACES. |
| --- | --- |

(3)

Sistem TRACES (Trade Control and Expert System) je celovit računalniški veterinarski sistem, ki je bil uveden z Odločbo Komisije 2004/292/ES z dne 30. marca 2004 o uvedbi sistema Traces in spremembah Odločbe 92/486/EGS (7). Standardizacija zdravstvenih spričeval je bistvenega pomena za učinkovito računalniško obdelavo spričeval v sistemu TRACES.

| (4) | Odločba Komisije 2007/240/ES z dne 16. aprila 2007 o določitvi novih veterinarskih spričeval za uvoz živih živali, semena, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost v okviru odločb 79/542/EGS, 92/260/EGS, 93/195/EGS, 93/196/EGS, 93/197/EGS, 95/328/ES, 96/333/ES, 96/539/ES, 96/540/ES, 2000/572/ES, 2000/585/ES, 2000/666/ES, 2002/613/ES, 2003/56/ES, 2003/779/ES, 2003/804/ES, 2003/858/ES, 2003/863/ES, 2003/881/ES, 2004/407/ES, 2004/438/ES, 2004/595/ES, 2004/639/ES in 2006/168/ES (8) določa, da morajo veterinarska in zdravstvena spričevala za uvoz živih živali, semena, zarodkov, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost ter spričeval za tranzit proizvodov živalskega izvora skozi Skupnost temeljiti na standardnih vzorcih veterinarskih spričeval iz Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2007/240/ES z dne 16. aprila 2007 o določitvi novih veterinarskih spričeval za uvoz živih živali, semena, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost v okviru odločb 79/542/EGS, 92/260/EGS, 93/195/EGS, 93/196/EGS, 93/197/EGS, 95/328/ES, 96/333/ES, 96/539/ES, 96/540/ES, 2000/572/ES, 2000/585/ES, 2000/666/ES, 2002/613/ES, 2003/56/ES, 2003/779/ES, 2003/804/ES, 2003/858/ES, 2003/863/ES, 2003/881/ES, 2004/407/ES, 2004/438/ES, 2004/595/ES, 2004/639/ES in 2006/168/ES (8) določa, da morajo veterinarska in zdravstvena spričevala za uvoz živih živali, semena, zarodkov, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost ter spričeval za tranzit proizvodov živalskega izvora skozi Skupnost temeljiti na standardnih vzorcih veterinarskih spričeval iz Priloge I k navedeni odločbi.

| (5) | V skladu s tem je treba vzorce spričeval iz prilog II in III k Odločbi 2000/572/ES nadomestiti z novimi vzorci, da bi se zagotovila skladnost s sistemom TRACES. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s tem je treba vzorce spričeval iz prilog II in III k Odločbi 2000/572/ES nadomestiti z novimi vzorci, da bi se zagotovila skladnost s sistemom TRACES.

| (6) | Da bi se izognili oviranju trgovine, je treba uporabo spričeval, ki so bila v skladu z Odločbo 2000/572/ES izdana pred uvedbo sprememb iz te odločbe, odobriti za šestmesečno obdobje po datumu začetka uporabe te odločbe. Navedena spričevala je treba sprejeti za namen uvoza v Skupnost za obdobje 10 mesecev po začetku uporabe te odločbe. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili oviranju trgovine, je treba uporabo spričeval, ki so bila v skladu z Odločbo 2000/572/ES izdana pred uvedbo sprememb iz te odločbe, odobriti za šestmesečno obdobje po datumu začetka uporabe te odločbe. Navedena spričevala je treba sprejeti za namen uvoza v Skupnost za obdobje 10 mesecev po začetku uporabe te odločbe.

| (7) | Odločbo 2000/572/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2000/572/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2000/572/ES se spremeni:

| 1. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Za uvožene mesne pripravke veljajo naslednji pogoji:






  1. | proizvedeni so v skladu z ustreznimi zahtevami, določenimi v uredbah (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (9), (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10), (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (12), in kot je določeno v zdravstvenem spričevalu iz člena 4(2) te odločbe; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Za uvožene mesne pripravke veljajo naslednji pogoji:

1.

proizvedeni so v skladu z ustreznimi zahtevami, določenimi v uredbah (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (9), (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10), (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (12), in kot je določeno v zdravstvenem spričevalu iz člena 4(2) te odločbe;

| 2. | prihajajo iz obrata ali obratov, ki izvajajo program na podlagi načel analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004; |
| --- | --- |

2.

prihajajo iz obrata ali obratov, ki izvajajo program na podlagi načel analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004;

| 3. | zamrznjeni so bili pri notranji temperaturi največ –18 °C v proizvodnem obratu ali obratih izvora. |
| --- | --- |

3.

zamrznjeni so bili pri notranji temperaturi največ –18 °C v proizvodnem obratu ali obratih izvora.

| 2. | člen 4a se spremeni:






  (a) | v točki (a) se besedilo „Odločba 94/984/ES“ nadomesti z „Odločba Komisije 2006/696/ES (13) |
| --- | --- | --- |

2.

člen 4a se spremeni:

(a)

v točki (a) se besedilo „Odločba 94/984/ES“ nadomesti z „Odločba Komisije 2006/696/ES (13)

| (b) | v točki (b) se besedilo „Odločba 94/984/ES“ nadomesti z „Odločba 2006/696/ES“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se besedilo „Odločba 94/984/ES“ nadomesti z „Odločba 2006/696/ES“;

| 3. | prilogi II in III se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

3.

prilogi II in III se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. julija 2008.

Vendar pa se pošiljke mesnih pripravkov, za katere so bila spričevala v skladu z vzorcem iz Odločbe 2000/572/ES izdana pred uvedbo sprememb iz te odločbe in z datumom izdaje pred 31. decembrom 2008, odobrijo za uvoz v Skupnost do 1. aprila 2009.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. julija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 18, 23.1.2002, str. 11.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1243/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 8).

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 179/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 240, 23.9.2000, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/437/ES (UL L 154, 30.4.2004, str. 65).

5

(6)  UL L 338, 22.12.2005, str. 60. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1245/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 19).

6

(7)  UL L 94, 31.3.2004, str. 63. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/515/ES (UL L 187, 19.7.2005, str. 29).

7

(8)  UL L 104, 21.4.2007, str. 37.

8

(9)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

9

(10)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

10

(11)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

11

(12)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.“;

12

(13)  UL L 295, 25.10.2006, str. 1“;

13

---

PRILOGA

PRILOGA II

Vzorec veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti za mesne pripravke, namenjene pošiljanju v Evropsko skupnost iz tretjih držav

Image

Image

Image

Image

PRILOGA III

(TRANZIT IN/ALI SKLADIŠČENJE)

Image

Image

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/35

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 11. julija 2008

o spremembi Sklepa 2007/60/ES glede prilagoditve nalog in obdobja delovanja Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje

(2008/593/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (v nadaljnjem besedilu „agencija“) je bila ustanovljena s Sklepom Komisije 2007/60/ES (2), da bi upravljala ukrepe Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja do 31. decembra 2008 za izvajanje nalog v zvezi z dodeljevanjem finančne pomoči Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (3). Mnogo projektov se bo nadaljevalo še dolgo po 31. decembru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (v nadaljnjem besedilu „agencija“) je bila ustanovljena s Sklepom Komisije 2007/60/ES (2), da bi upravljala ukrepe Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja do 31. decembra 2008 za izvajanje nalog v zvezi z dodeljevanjem finančne pomoči Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (3). Mnogo projektov se bo nadaljevalo še dolgo po 31. decembru 2008.

| (2) | Agencija mora biti pristojna tudi za projekte, ki finančno pomoč prejemajo na podlagi Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4), saj se s to uredbo še naprej financirajo ukrepi za vseevropsko prometno omrežje, ki so podobni ukrepom, ki se financirajo na podlagi Uredbe (ES) št. 2236/95 in za katere je bila pristojnost že prenesena na agencijo. |
| --- | --- |

(2)

Agencija mora biti pristojna tudi za projekte, ki finančno pomoč prejemajo na podlagi Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4), saj se s to uredbo še naprej financirajo ukrepi za vseevropsko prometno omrežje, ki so podobni ukrepom, ki se financirajo na podlagi Uredbe (ES) št. 2236/95 in za katere je bila pristojnost že prenesena na agencijo.

| (3) | Agencija ne sme biti pristojna za sprejem posameznih odločitev za dodelitev finančne pomoči Skupnosti. Da pa bi Komisija dodatno izboljšala učinkovitost in uspešnost izvajanja programov, se lahko odloči, da bo na agencijo prenesla pristojnost za sprejemanje sprememb takšnih odločitev. |
| --- | --- |

(3)

Agencija ne sme biti pristojna za sprejem posameznih odločitev za dodelitev finančne pomoči Skupnosti. Da pa bi Komisija dodatno izboljšala učinkovitost in uspešnost izvajanja programov, se lahko odloči, da bo na agencijo prenesla pristojnost za sprejemanje sprememb takšnih odločitev.

| (4) | Agencija mora biti pristojna zlasti za dejavnosti, povezane s projekti, neodvisno od oblike in metode finančne pomoči Skupnosti, opredeljene v členu 6 Uredbe (ES) št. 680/2007. Vse dejavnosti, povezane s programi, na primer nadzor in oblikovanje politike, morajo biti izvzete in ostati v pristojnosti Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Agencija mora biti pristojna zlasti za dejavnosti, povezane s projekti, neodvisno od oblike in metode finančne pomoči Skupnosti, opredeljene v členu 6 Uredbe (ES) št. 680/2007. Vse dejavnosti, povezane s programi, na primer nadzor in oblikovanje politike, morajo biti izvzete in ostati v pristojnosti Komisije.

| (5) | Zlasti mora biti agencija pristojna tudi za spremljajoče ukrepe za večjo učinkovitost in uspešnost programa TEN T, da bi kar najbolj povečala njegovo dodano evropsko vrednost, tudi s spodbujanjem programa TEN T pri vseh sodelujočih straneh in prizadevanjem za njegovo večjo razpoznavnost pri širši javnosti v državah članicah in tretjih državah, ki mejijo nanje. Takšni ukrepi bi bili lahko ciljno usmerjene kampanje za ozaveščanje in spodbujanje, tudi organizacija dni, delavnic in konferenc o TEN T, obveščanje o rezultatih in najboljših praksah ter njihovo razširjanje z zadostnimi objavami, vključno z uporabo elektronskih medijev, na primer s pripravo sporočil za javnost, smernic za možne prosilce, brošur o uspešnih zgodbah in letnih poročil ter organiziranjem udeležbe predstavnikov agencije in/ali Komisije na ustreznih dogodkih, kot je slovesno odprtje prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

(5)

Zlasti mora biti agencija pristojna tudi za spremljajoče ukrepe za večjo učinkovitost in uspešnost programa TEN T, da bi kar najbolj povečala njegovo dodano evropsko vrednost, tudi s spodbujanjem programa TEN T pri vseh sodelujočih straneh in prizadevanjem za njegovo večjo razpoznavnost pri širši javnosti v državah članicah in tretjih državah, ki mejijo nanje. Takšni ukrepi bi bili lahko ciljno usmerjene kampanje za ozaveščanje in spodbujanje, tudi organizacija dni, delavnic in konferenc o TEN T, obveščanje o rezultatih in najboljših praksah ter njihovo razširjanje z zadostnimi objavami, vključno z uporabo elektronskih medijev, na primer s pripravo sporočil za javnost, smernic za možne prosilce, brošur o uspešnih zgodbah in letnih poročil ter organiziranjem udeležbe predstavnikov agencije in/ali Komisije na ustreznih dogodkih, kot je slovesno odprtje prometne infrastrukture.

| (6) | Zunanji svetovalci so pripravili posodobljeno analizo stroškov in koristi, na podlagi katere je razvidno, da sedanja agencija potrebuje znatno večje upravne vire, zlasti osebje. Agencija bi bila še naprej stroškovno najučinkovitejša možnost. |
| --- | --- |

(6)

Zunanji svetovalci so pripravili posodobljeno analizo stroškov in koristi, na podlagi katere je razvidno, da sedanja agencija potrebuje znatno večje upravne vire, zlasti osebje. Agencija bi bila še naprej stroškovno najučinkovitejša možnost.

| (7) | Sklep 2007/60/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Sklep 2007/60/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Določbe, predvidene s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Regulativnega odbora za izvajalske agencije – |
| --- | --- |

(8)

Določbe, predvidene s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Regulativnega odbora za izvajalske agencije –

SKLENILA:

Edini člen

Sklep 2007/60/ES se spremeni:

| 1. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Trajanje
  Agencija je ustanovljena za obdobje, ki se začne 1. novembra 2006 in konča 31. decembra 2015.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Trajanje

Agencija je ustanovljena za obdobje, ki se začne 1. novembra 2006 in konča 31. decembra 2015.“

| 2. | V členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Agencija je v okviru ukrepov Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja pristojna za izvajanje nalog v zvezi z dodeljevanjem finančne pomoči Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95 (5) in Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), razen za naloge, pri katerih so za uresničitev političnih odločitev potrebna neomejena pooblastila, na primer načrtovanje, določanje prednostnih nalog, izbira projektov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 680/2007, ocenjevanje programa in zakonodajno spremljanje. Pristojna je zlasti za naslednje naloge:






  (a) | pomoč Komisiji v fazi načrtovanja in izbire ter upravljanje faze spremljanja finančne pomoči, dodeljene projektom skupnega interesa iz proračuna za vseevropsko prometno omrežje, kot tudi potrebni nadzor v zvezi s tem s sprejemanjem ustreznih odločitev na podlagi pooblastil, ki jih je agenciji dodelila Komisija; |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Agencija je v okviru ukrepov Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja pristojna za izvajanje nalog v zvezi z dodeljevanjem finančne pomoči Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95 (5) in Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), razen za naloge, pri katerih so za uresničitev političnih odločitev potrebna neomejena pooblastila, na primer načrtovanje, določanje prednostnih nalog, izbira projektov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 680/2007, ocenjevanje programa in zakonodajno spremljanje. Pristojna je zlasti za naslednje naloge:

(a)

pomoč Komisiji v fazi načrtovanja in izbire ter upravljanje faze spremljanja finančne pomoči, dodeljene projektom skupnega interesa iz proračuna za vseevropsko prometno omrežje, kot tudi potrebni nadzor v zvezi s tem s sprejemanjem ustreznih odločitev na podlagi pooblastil, ki jih je agenciji dodelila Komisija;

| (b) | usklajevanje z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti, zlasti z zagotavljanjem usklajenosti dodeljevanja finančne pomoči, ves čas trajanja vseh projektov skupnega interesa, ki so upravičeni tudi do financiranja v okviru strukturnih skladov, Kohezijskega sklada in Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti, zlasti z zagotavljanjem usklajenosti dodeljevanja finančne pomoči, ves čas trajanja vseh projektov skupnega interesa, ki so upravičeni tudi do financiranja v okviru strukturnih skladov, Kohezijskega sklada in Evropske investicijske banke;

| (c) | tehnična pomoč za spodbujevalce projektov v zvezi s finančnim inženiringom projektov in razvoj skupnih metod za ocenjevanje; |
| --- | --- |

(c)

tehnična pomoč za spodbujevalce projektov v zvezi s finančnim inženiringom projektov in razvoj skupnih metod za ocenjevanje;

| (d) | sprejemanje aktov o izvrševanju proračuna v zvezi s prihodki in odhodki ter izvrševanju na podlagi pooblastila Komisije vseh operacij, potrebnih za upravljanje ukrepov Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja, predvidenih v Uredbi (ES) št. 2236/95 in Uredbi (ES) št. 680/2007; |
| --- | --- |

(d)

sprejemanje aktov o izvrševanju proračuna v zvezi s prihodki in odhodki ter izvrševanju na podlagi pooblastila Komisije vseh operacij, potrebnih za upravljanje ukrepov Skupnosti na področju vseevropskega prometnega omrežja, predvidenih v Uredbi (ES) št. 2236/95 in Uredbi (ES) št. 680/2007;

| (e) | zbiranje, analiza in pošiljanje Komisiji vseh informacij, potrebnih za izvajanje vseevropskega omrežja; |
| --- | --- |

(e)

zbiranje, analiza in pošiljanje Komisiji vseh informacij, potrebnih za izvajanje vseevropskega omrežja;

| (f) | spremljajoči ukrepi za večjo učinkovitost in uspešnost programa TEN T, da bi se kar najbolj povečala njegova dodana evropska vrednost, tudi s spodbujanjem programa TEN T pri vseh sodelujočih straneh in prizadevanjem za njegovo večjo razpoznavnost pri širši javnosti v državah članicah in tretjih državah, ki mejijo nanje; |
| --- | --- |

(f)

spremljajoči ukrepi za večjo učinkovitost in uspešnost programa TEN T, da bi se kar najbolj povečala njegova dodana evropska vrednost, tudi s spodbujanjem programa TEN T pri vseh sodelujočih straneh in prizadevanjem za njegovo večjo razpoznavnost pri širši javnosti v državah članicah in tretjih državah, ki mejijo nanje;

| (g) | zagotavljanje tehnične in upravne podpore, ki jo zahteva Komisija. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje tehnične in upravne podpore, ki jo zahteva Komisija.

V Bruslju, 11. julija 2008

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 32, 6.2.2007, str. 88.

2

(3)  UL L 228, 23.9.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1159/2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 16).

3

(4)  UL L 162, 22.6.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 228, 23.9.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1159/2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 16).

5

(6)  UL L 162, 22.6.2007, str. 1.“

6

---

PRIPOROČILA

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/37

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 2. julija 2008

o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282)

(2008/594/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Strateška pobuda i2010, ki je pobuda za rast in zaposlitev – temelji na politiki informacijskih in komunikacijskih tehnologij, razvoju in inovacijah, da bi pripomogla k doseganju ciljev Lizbonske strategije. Pobuda i2010 spodbuja vzpostavitev evropske informacijske družbe in zagotavljanje boljših javnih storitev, vključno z e-zdravjem. |
| --- | --- |

(1)

Strateška pobuda i2010, ki je pobuda za rast in zaposlitev – temelji na politiki informacijskih in komunikacijskih tehnologij, razvoju in inovacijah, da bi pripomogla k doseganju ciljev Lizbonske strategije. Pobuda i2010 spodbuja vzpostavitev evropske informacijske družbe in zagotavljanje boljših javnih storitev, vključno z e-zdravjem.

| (2) | Rešitev obstoječih in prihodnjih izzivov, povezanih z evropskimi sistemi zdravstvenega varstva je vsaj delno možna z uporabo preverjenih rešitev, ki jih nudijo informacijske in komunikacijske tehnologije (e-zdravje). Glavni pogoj za to, da bi od e-zdravja imeli koristi, je boljše sodelovanje na področju medobratovalnosti sistemov in njegova uporaba v državah članicah. Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov predstavljajo temelj sistemov e-zdravja. |
| --- | --- |

(2)

Rešitev obstoječih in prihodnjih izzivov, povezanih z evropskimi sistemi zdravstvenega varstva je vsaj delno možna z uporabo preverjenih rešitev, ki jih nudijo informacijske in komunikacijske tehnologije (e-zdravje). Glavni pogoj za to, da bi od e-zdravja imeli koristi, je boljše sodelovanje na področju medobratovalnosti sistemov in njegova uporaba v državah članicah. Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov predstavljajo temelj sistemov e-zdravja.

| (3) | Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov imajo potencial, da povečajo kakovost in varnost zdravstvenih podatkov bolj kot tradicionalne oblike zdravstvenih zapisov. Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov naj bi olajšala dostop in povečala kakovost ter varnost oskrbe pacientov v vsej Skupnosti tako, da bi upoštevala najvišje standarde varstva osebnih podatkov in zaupnosti ter pacientom in zdravstvenim delavcem hkrati zagotavljala pomembne in ažurirane podatke. Večje čezmejno sodelovanje na področju e-zdravja predpostavlja sodelovanje med dobavitelji, kupci in regulatorji zdravstvenih storitev v različnih državah članicah. Hkrati pa vsak ukrep, katerega namen je izboljšati medobratovalnost, ne zahteva nujno usklajevanje zakonov in drugih predpisov o organizaciji in izvajanja zdravstvenega varstva v državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov imajo potencial, da povečajo kakovost in varnost zdravstvenih podatkov bolj kot tradicionalne oblike zdravstvenih zapisov. Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov naj bi olajšala dostop in povečala kakovost ter varnost oskrbe pacientov v vsej Skupnosti tako, da bi upoštevala najvišje standarde varstva osebnih podatkov in zaupnosti ter pacientom in zdravstvenim delavcem hkrati zagotavljala pomembne in ažurirane podatke. Večje čezmejno sodelovanje na področju e-zdravja predpostavlja sodelovanje med dobavitelji, kupci in regulatorji zdravstvenih storitev v različnih državah članicah. Hkrati pa vsak ukrep, katerega namen je izboljšati medobratovalnost, ne zahteva nujno usklajevanje zakonov in drugih predpisov o organizaciji in izvajanja zdravstvenega varstva v državah članicah.

| (4) | Premajhna medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov je ena od večjih preprek pri doseganju socialnih in ekonomskih koristi e-zdravja v Skupnosti. Razdrobljenost trga e-zdravja se povečuje zaradi pomanjkanja tehnične in semantične medobratovalnosti. Zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi in standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, so velikokrat nezdružljivi in ne omogočajo dostopa do pomembnih podatkov, ki bi zagotovili varno in visokokakovostno zdravstveno varstvo v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Premajhna medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov je ena od večjih preprek pri doseganju socialnih in ekonomskih koristi e-zdravja v Skupnosti. Razdrobljenost trga e-zdravja se povečuje zaradi pomanjkanja tehnične in semantične medobratovalnosti. Zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi in standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, so velikokrat nezdružljivi in ne omogočajo dostopa do pomembnih podatkov, ki bi zagotovili varno in visokokakovostno zdravstveno varstvo v različnih državah članicah.

| (5) | V sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru ter Odboru regij z naslovom „e-zdravje – zagotavljanje boljšega zdravstvenega varstva evropskim državljanom: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“, predloženo 30. aprila 2004 (1), je poudarjen potencial sistemov e-zdravja in glavne težave pri njegovem širšem razvoju. Akcijski načrt, opisan v tem sporočilu, poziva k skupnemu ukrepanju Skupnosti in držav članic na področju medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |
| --- | --- |

(5)

V sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru ter Odboru regij z naslovom „e-zdravje – zagotavljanje boljšega zdravstvenega varstva evropskim državljanom: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“, predloženo 30. aprila 2004 (1), je poudarjen potencial sistemov e-zdravja in glavne težave pri njegovem širšem razvoju. Akcijski načrt, opisan v tem sporočilu, poziva k skupnemu ukrepanju Skupnosti in držav članic na področju medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

| (6) | V izjavi, podani na konferenci na visoki ravni o e-zdravju leta 2007, je poudarjeno, da je pomembno, da države članice začnejo izvajati skupne pobude tako, da krepijo dejavnosti, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |
| --- | --- |

(6)

V izjavi, podani na konferenci na visoki ravni o e-zdravju leta 2007, je poudarjeno, da je pomembno, da države članice začnejo izvajati skupne pobude tako, da krepijo dejavnosti, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

| (7) | Komisija je odgovorila na poročilo neodvisne skupine strokovnjakov „Ustvarjanje inovativne Evrope“ s sporočilom „Vodilna tržna pobuda za Evropo“ (2), ki se osredotoča na ustvarjanje in trženje inovativnih izdelkov in storitev na vodilnih industrijskih in socialnih področjih, vključno z e-zdravjem. Eden od glavnih ciljev predlaganih pobud je dvig medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, saj so zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi ter standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, pogosto nezdružljivi in zato predstavljajo oviro pri iskanju stroškovno učinkovitih in inovativnih informacijskih tehnoloških rešitev za zdravstvo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je odgovorila na poročilo neodvisne skupine strokovnjakov „Ustvarjanje inovativne Evrope“ s sporočilom „Vodilna tržna pobuda za Evropo“ (2), ki se osredotoča na ustvarjanje in trženje inovativnih izdelkov in storitev na vodilnih industrijskih in socialnih področjih, vključno z e-zdravjem. Eden od glavnih ciljev predlaganih pobud je dvig medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, saj so zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi ter standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, pogosto nezdružljivi in zato predstavljajo oviro pri iskanju stroškovno učinkovitih in inovativnih informacijskih tehnoloških rešitev za zdravstvo.

| (8) | Evropski parlament je 23. maja 2007 sprejel resolucijo o vplivu in posledicah izključitve zdravstvenih storitev iz Direktive o storitvah na notranjem trgu (3). V resoluciji Komisijo poziva, da spodbuja države članice, naj aktivno podpirajo vzpostavitev e-zdravja in telemedicine, zlasti z razvojem medobratovalnih sistemov, ki omogočajo izmenjavo pacientovih podatkov med ponudniki zdravstvenih storitev v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Evropski parlament je 23. maja 2007 sprejel resolucijo o vplivu in posledicah izključitve zdravstvenih storitev iz Direktive o storitvah na notranjem trgu (3). V resoluciji Komisijo poziva, da spodbuja države članice, naj aktivno podpirajo vzpostavitev e-zdravja in telemedicine, zlasti z razvojem medobratovalnih sistemov, ki omogočajo izmenjavo pacientovih podatkov med ponudniki zdravstvenih storitev v različnih državah članicah.

| (9) | Namen priporočila je prispevati k razvoju splošne evropske medobratovalnosti e-zdravja do konca leta 2015. |
| --- | --- |

(9)

Namen priporočila je prispevati k razvoju splošne evropske medobratovalnosti e-zdravja do konca leta 2015.

| (10) | Priporočilo upošteva in spoštuje načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti člena 7 glede pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in člena 8 glede pravice vsakega posameznika do varstva njegovih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(10)

Priporočilo upošteva in spoštuje načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti člena 7 glede pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in člena 8 glede pravice vsakega posameznika do varstva njegovih osebnih podatkov.

| (11) | Zdravstveni zapisi so med najobčutljivejšimi zapisi, saj vsebujejo podatke o posamezniku. Nepooblaščeno razkritje zdravstvenega stanja ali diagnoze lahko negativno vpliva na zasebno in poslovno življenje posameznika. Vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov povečuje tveganje, da bi lahko bili pacientovi podatki po pomoti dostopni ali posredovani nepooblaščenim strankam. |
| --- | --- |

(11)

Zdravstveni zapisi so med najobčutljivejšimi zapisi, saj vsebujejo podatke o posamezniku. Nepooblaščeno razkritje zdravstvenega stanja ali diagnoze lahko negativno vpliva na zasebno in poslovno življenje posameznika. Vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov povečuje tveganje, da bi lahko bili pacientovi podatki po pomoti dostopni ali posredovani nepooblaščenim strankam.

| (12) | Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vključuje prenos osebnih podatkov o zdravstvenem stanju pacienta. Ti podatki morajo prosto krožiti od ene države članice do druge, hkrati pa je treba zaščititi temeljne pravice posameznika. To priporočilo zato ne sme posegati v določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4), in v Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). |
| --- | --- |

(12)

Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vključuje prenos osebnih podatkov o zdravstvenem stanju pacienta. Ti podatki morajo prosto krožiti od ene države članice do druge, hkrati pa je treba zaščititi temeljne pravice posameznika. To priporočilo zato ne sme posegati v določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4), in v Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5).

| (13) | Komisija meni, da je treba razvijati tehnologije za varovanje zasebnosti (PET) ter jih širše uporabljati na področjih, kjer se osebni podatki obdelujejo v mrežah IKT na pomembnih področjih, kot npr. na področju e-zdravja (6). |
| --- | --- |

(13)

Komisija meni, da je treba razvijati tehnologije za varovanje zasebnosti (PET) ter jih širše uporabljati na področjih, kjer se osebni podatki obdelujejo v mrežah IKT na pomembnih področjih, kot npr. na področju e-zdravja (6).

PRIPOROČA:

1.   To priporočilo vsebuje sklop smernic za razvoj in vzpostavitev sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter omogoča čezmejno izmenjavo pacientovih podatkov znotraj Skupnosti, kolikor je to potrebno za zakonite zdravstvene namene. Taki sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov morajo ponudnikom zdravstvenega varstva zagotavljati, da pacient dobi boljšo in učinkovitejšo oskrbo s pomočjo pravočasnega in varnega dostopa do osnovnih in pomembnih podatkov o zdravstvenem stanju, če je to potrebno, pri tem pa se upoštevajo pacientove temeljne pravice o zasebnosti in varstvu podatkov.

2.   To priporočilo vsebuje smernice za medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, vključno s povzetkom pacientovih podatkov in sklopom podatkov za nujni primer ter zapisi o zdravilih, ki olajšujejo izdajo e-receptov.

3.   Posamezne opredelitve, uporabljene v tem priporočilu, imajo naslednji pomen:

| (a) | „pacient“ pomeni katero koli fizično osebo, ki dobi ali želi dobiti zdravstveno oskrbo v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

„pacient“ pomeni katero koli fizično osebo, ki dobi ali želi dobiti zdravstveno oskrbo v državi članici;

| (b) | „zdravstveni delavec“ pomeni doktorja splošne medicine ali medicinsko sestro ali zobozdravnika, babico ali farmacevta v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (7) ali katerega koli drugega strokovnjaka, ki izvaja dejavnosti v zdravstvenem sektorju, ki so omejene na normativni poklic, kot je to določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES; |
| --- | --- |

(b)

„zdravstveni delavec“ pomeni doktorja splošne medicine ali medicinsko sestro ali zobozdravnika, babico ali farmacevta v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (7) ali katerega koli drugega strokovnjaka, ki izvaja dejavnosti v zdravstvenem sektorju, ki so omejene na normativni poklic, kot je to določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES;

| (c) | „elektronski zdravstveni zapis“ pomeni obsežen zdravstveni zapis ali podobno dokumentacijo preteklega in sedanjega fizičnega ter psihičnega zdravstvenega stanja posameznika v elektronski obliki, katere podatki so na voljo za zdravniško zdravljenje in za druge z njim tesno povezane namene; |
| --- | --- |

(c)

„elektronski zdravstveni zapis“ pomeni obsežen zdravstveni zapis ali podobno dokumentacijo preteklega in sedanjega fizičnega ter psihičnega zdravstvenega stanja posameznika v elektronski obliki, katere podatki so na voljo za zdravniško zdravljenje in za druge z njim tesno povezane namene;

| (d) | „sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni sistem shranjevanja, ažuriranja in upravljanja podatkov iz elektronskega zdravstvenega zapisa; |
| --- | --- |

(d)

„sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni sistem shranjevanja, ažuriranja in upravljanja podatkov iz elektronskega zdravstvenega zapisa;

| (e) | „povzetek pacientovih podatkov, sklop podatkov za nujni primer, zapisi o zdravilih“ pomenijo svežnje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vsebujejo podatke za posebno uporabo ali poseben namen uporabe, kot je nenapovedana oskrba ali e-recept; |
| --- | --- |

(e)

„povzetek pacientovih podatkov, sklop podatkov za nujni primer, zapisi o zdravilih“ pomenijo svežnje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vsebujejo podatke za posebno uporabo ali poseben namen uporabe, kot je nenapovedana oskrba ali e-recept;

| (f) | „e-recept“ pomeni zdravniški recept, kot je opredeljen v členu 1(19) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), izdan in poslan v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(f)

„e-recept“ pomeni zdravniški recept, kot je opredeljen v členu 1(19) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), izdan in poslan v elektronski obliki;

| (g) | „medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni zmožnost dveh ali več sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki omogočajo izmenjavo računalniških berljivih podatkov in človeku razumljivih podatkov in znanj; |
| --- | --- |

(g)

„medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni zmožnost dveh ali več sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki omogočajo izmenjavo računalniških berljivih podatkov in človeku razumljivih podatkov in znanj;

| (h) | „čezmejna medobratovalnost“ pomeni medobratovalnost med sosednjimi in nesosednjimi državami članicami in njihovimi celotnimi ozemlji; |
| --- | --- |

(h)

„čezmejna medobratovalnost“ pomeni medobratovalnost med sosednjimi in nesosednjimi državami članicami in njihovimi celotnimi ozemlji;

| (i) | „semantična medobratovalnost“ pomeni zagotavljanje, da kateri koli sistem ali aplikacija, ki načeloma ni razvita za ta namen, razume natančen pomen izmenjanih podatkov. |
| --- | --- |

(i)

„semantična medobratovalnost“ pomeni zagotavljanje, da kateri koli sistem ali aplikacija, ki načeloma ni razvita za ta namen, razume natančen pomen izmenjanih podatkov.

4.   Doseganje in ohranjanje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vključuje upravljanje neprekinjenega procesa spreminjanja in prilagoditve množice elementov in vprašanj znotraj elektronske infrastrukture v državah članicah in med njimi. Te elektronske infrastrukture so pomembne za izmenjavo podatkov ter medsebojno komunikacijo, katerih namen je pacientom zagotoviti najvišjo možno kakovost in varnost zdravstvene oskrbe. Pri izvajanju medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov bo potreben kompleksen sveženj okvirnih pogojev, organizacijskih struktur in postopkov izvajanja, ki vključujejo vse pomembne interesne skupine.

| (a) | Da bi države članice ta cilj lahko dosegle, so pozvane, da začnejo izvajati ukrepe na petih ravneh, tj. na splošni politični, organizacijski, tehnični, semantični ravni in na ravni izobraževanja in spodbujanja ozaveščenosti. |
| --- | --- |

(a)

Da bi države članice ta cilj lahko dosegle, so pozvane, da začnejo izvajati ukrepe na petih ravneh, tj. na splošni politični, organizacijski, tehnični, semantični ravni in na ravni izobraževanja in spodbujanja ozaveščenosti.

| (b) | Spodbujanje teh dejavnosti poteka v skladu z nacionalnimi pravnimi instrumenti kot tudi v skladu s pravnimi instrumenti Skupnosti, zlasti za varstvo osebnih podatkov ter zaupnostjo in varnostjo podatkov. Treba je zagotoviti potrebne pravne nadzorne ukrepe, pri čemer je treba ukrepe za varstvo podatkov vključiti v oblikovanje in uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Nujno je treba razvijati mehanizme za izobraževanje pacientov kot tudi zdravstvenih delavcev ter mehanizme za vrednotenje in spremljanje dejavnosti, potrebnih za dosego medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |
| --- | --- |

(b)

Spodbujanje teh dejavnosti poteka v skladu z nacionalnimi pravnimi instrumenti kot tudi v skladu s pravnimi instrumenti Skupnosti, zlasti za varstvo osebnih podatkov ter zaupnostjo in varnostjo podatkov. Treba je zagotoviti potrebne pravne nadzorne ukrepe, pri čemer je treba ukrepe za varstvo podatkov vključiti v oblikovanje in uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Nujno je treba razvijati mehanizme za izobraževanje pacientov kot tudi zdravstvenih delavcev ter mehanizme za vrednotenje in spremljanje dejavnosti, potrebnih za dosego medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Politična raven medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

5.   Zaradi politične izvedljivosti in obvez za dosego medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov naj države članice:

| (a) | se politično in strateško zavežejo k uporabi sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki omogočajo medobratovalnost s sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

se politično in strateško zavežejo k uporabi sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki omogočajo medobratovalnost s sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v drugih državah članicah;

| (b) | aktivno sodelujejo z drugimi državami članicami in pomembnimi interesnimi skupinami, da bi lahko sprejeli in izvajali standarde, ki zagotavljajo čezmejno medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovo varnost; |
| --- | --- |

(b)

aktivno sodelujejo z drugimi državami članicami in pomembnimi interesnimi skupinami, da bi lahko sprejeli in izvajali standarde, ki zagotavljajo čezmejno medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovo varnost;

| (c) | izvajajo medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov kot sestavni del regionalnih in nacionalnih strategij e-zdravja; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov kot sestavni del regionalnih in nacionalnih strategij e-zdravja;

| (d) | preučijo vključenost e-zdravja v nacionalne in regionalne strategije za teritorialno kohezijo in razvoj ter analizirajo rezultate že uvedenih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v okviru politike e-zdravja in glede na finančna sredstva. Za obdobje 2007–2013 je v okviru kohezijske politike zagotovljena podpora za razvoj medobratovalnosti e-zdravja s pomočjo naložb v dejavnosti e-zdravja ter transnacionalne in čezmejne aktivnosti; |
| --- | --- |

(d)

preučijo vključenost e-zdravja v nacionalne in regionalne strategije za teritorialno kohezijo in razvoj ter analizirajo rezultate že uvedenih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v okviru politike e-zdravja in glede na finančna sredstva. Za obdobje 2007–2013 je v okviru kohezijske politike zagotovljena podpora za razvoj medobratovalnosti e-zdravja s pomočjo naložb v dejavnosti e-zdravja ter transnacionalne in čezmejne aktivnosti;

| (e) | analizirajo tveganja, prepreke ali manjkajoče elemente pri doseganju čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter določijo potrebne predpogoje in pomembne pobude za rešitev težav; |
| --- | --- |

(e)

analizirajo tveganja, prepreke ali manjkajoče elemente pri doseganju čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter določijo potrebne predpogoje in pomembne pobude za rešitev težav;

| (f) | na primer z neposrednimi pobudami predvidijo ustrezna sredstva za naložbe v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(f)

na primer z neposrednimi pobudami predvidijo ustrezna sredstva za naložbe v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (g) | se zavedajo kratkoročnih koristi naložb v tehnično in tudi semantično medobratovalnost ter izvajajo pristop korak-za-korakom in primere najboljše prakse ter uporabljajo prednostne naloge, izkušnje in znanje držav članic; |
| --- | --- |

(g)

se zavedajo kratkoročnih koristi naložb v tehnično in tudi semantično medobratovalnost ter izvajajo pristop korak-za-korakom in primere najboljše prakse ter uporabljajo prednostne naloge, izkušnje in znanje držav članic;

| (h) | preučijo uvedbo drugih finančnih posrednih mehanizmov, ki bi omogočili sprejetje, pridobivanje in modernizacijo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(h)

preučijo uvedbo drugih finančnih posrednih mehanizmov, ki bi omogočili sprejetje, pridobivanje in modernizacijo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (i) | načrtujejo dejavnosti, katerih namen je zagotoviti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vsaj za naslednjih pet let. Taka časovna lestvica se šteje kot ustrezna za zagotavljanje doslednosti politike, kar je pogosto predpogoj za povečanje naložb in inovacij; |
| --- | --- |

(i)

načrtujejo dejavnosti, katerih namen je zagotoviti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vsaj za naslednjih pet let. Taka časovna lestvica se šteje kot ustrezna za zagotavljanje doslednosti politike, kar je pogosto predpogoj za povečanje naložb in inovacij;

| (j) | zagotovijo, da pri izvajanju sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v upravo, upravljanje, javno-zasebna partnerstva, javna naročila, načrtovanje, izvajanje, vrednotenje, usposabljanje, obveščanje in izobraževanje vključijo uporabnike in druge interesne skupine; |
| --- | --- |

(j)

zagotovijo, da pri izvajanju sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v upravo, upravljanje, javno-zasebna partnerstva, javna naročila, načrtovanje, izvajanje, vrednotenje, usposabljanje, obveščanje in izobraževanje vključijo uporabnike in druge interesne skupine;

| (k) | ozaveščajo pomembne interesne skupine, kot so lokalni in regionalni organi, zdravstveni delavci, pacienti in industrija, o koristih in potrebi po medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |
| --- | --- |

(k)

ozaveščajo pomembne interesne skupine, kot so lokalni in regionalni organi, zdravstveni delavci, pacienti in industrija, o koristih in potrebi po medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Organizacijska raven čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

6.   Nujno je ustvariti organizacijski okvir in postopek, ki bo zagotovil medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Ta mora biti osnovan na časovnem načrtu, ki ga razvijejo države članice, obsegati pa mora petletno obdobje in zagotavljati natančne podatke o naslednjih mejnikih:

| (a) | strinjanje glede evropskega upravnega procesa osnovanja smernic za razvoj, izvajanje in vzdrževanje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vključujejo upravne postopke za zanesljivo identifikacijo pacientov, avtentifikacijo zdravstvenih delavcev ter druga vprašanja, opisana v točkah 7, 8, 9 in 14; |
| --- | --- |

(a)

strinjanje glede evropskega upravnega procesa osnovanja smernic za razvoj, izvajanje in vzdrževanje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vključujejo upravne postopke za zanesljivo identifikacijo pacientov, avtentifikacijo zdravstvenih delavcev ter druga vprašanja, opisana v točkah 7, 8, 9 in 14;

| (b) | preučevanje politik in pobud za povečanje povpraševanja po storitvah e-zdravja, katerih namen je omogočiti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(b)

preučevanje politik in pobud za povečanje povpraševanja po storitvah e-zdravja, katerih namen je omogočiti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (c) | analiza dejavnikov, zaradi katerih je standardizacijski postopek za povečanje medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov tako dolg, zapleten in drag, in oblikovanje ukrepov za hitrejši potek teh postopkov; |
| --- | --- |

(c)

analiza dejavnikov, zaradi katerih je standardizacijski postopek za povečanje medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov tako dolg, zapleten in drag, in oblikovanje ukrepov za hitrejši potek teh postopkov;

Tehnična medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

7.   Tehnična združljivost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov je osnovni predpogoj za medobratovalne sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Države članice morajo:

| (a) | obsežno raziskati že obstoječe tehnične standarde in infrastrukturo, ki lahko olajšajo izvajanje sistemov, spodbujajo čezmejno zdravstvo in opravljanje zdravstvenih storitev po vsej Skupnosti, zlasti tistih, povezanih z elektronskimi zdravstvenimi zapisi in izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

obsežno raziskati že obstoječe tehnične standarde in infrastrukturo, ki lahko olajšajo izvajanje sistemov, spodbujajo čezmejno zdravstvo in opravljanje zdravstvenih storitev po vsej Skupnosti, zlasti tistih, povezanih z elektronskimi zdravstvenimi zapisi in izmenjavo podatkov;

| (b) | analizirati uporabo standardiziranih podatkovnih modelov in standardnih profilov pri razvijanju in uporabi medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in rešitev za storitve. Proučiti, ali bi standardizirane podatkovne modele in profile, ki temeljijo na standardih, šteli za del nacionalnih ali regionalnih posebnih specifikacij za medobratovalnost. Če je to potrebno, je treba pri omenjenih podatkovnih modelih in profilih upoštevati obstoječe evropske in mednarodne standarde, temeljiti pa morajo na pristopih in dosežkih pomembnih industrijskih pobud; |
| --- | --- |

(b)

analizirati uporabo standardiziranih podatkovnih modelov in standardnih profilov pri razvijanju in uporabi medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in rešitev za storitve. Proučiti, ali bi standardizirane podatkovne modele in profile, ki temeljijo na standardih, šteli za del nacionalnih ali regionalnih posebnih specifikacij za medobratovalnost. Če je to potrebno, je treba pri omenjenih podatkovnih modelih in profilih upoštevati obstoječe evropske in mednarodne standarde, temeljiti pa morajo na pristopih in dosežkih pomembnih industrijskih pobud;

| (c) | si prizadevati, da se skupaj z evropskimi in mednarodnimi organi za standardizacijo na vseh pomembnih področjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, pripravijo vsi potrebni dodatni standardi, če je mogoče, v svetovnem obsegu; |
| --- | --- |

(c)

si prizadevati, da se skupaj z evropskimi in mednarodnimi organi za standardizacijo na vseh pomembnih področjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, pripravijo vsi potrebni dodatni standardi, če je mogoče, v svetovnem obsegu;

| (d) | analizirati dosežke mandata M 403: „Mandat evropskim organizacijam za standardizacijo CEN, CENELEC in ETSI na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo v domeni e-zdravja“, čigar namen je bil zagotoviti najboljše tehnične temelje, infrastrukturo ter varnostno in normativno integracijo v Evropi in na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

(d)

analizirati dosežke mandata M 403: „Mandat evropskim organizacijam za standardizacijo CEN, CENELEC in ETSI na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo v domeni e-zdravja“, čigar namen je bil zagotoviti najboljše tehnične temelje, infrastrukturo ter varnostno in normativno integracijo v Evropi in na svetovnih trgih.

Semantična medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

8.   Semantična medobratovalnost je glavni dejavnik pri doseganju koristi elektronskih zdravstvenih zapisov ter s tem izboljšanja kakovosti in varnosti oskrbe pacienta, javnega zdravstva, kliničnih raziskav in upravljanja zdravstvenih storitev. Države članice morajo:

| (a) | v sodelovanju z ustreznimi organizacijami za standardizacijo, Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo vzpostaviti primeren mehanizem, s katerim bodo nacionalne raziskovalne centre, pomembna podjetja in interesne skupine vključile v razvoj zdravstvene semantike ter tako pospešile izvajanje medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(a)

v sodelovanju z ustreznimi organizacijami za standardizacijo, Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo vzpostaviti primeren mehanizem, s katerim bodo nacionalne raziskovalne centre, pomembna podjetja in interesne skupine vključile v razvoj zdravstvene semantike ter tako pospešile izvajanje medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (b) | če je mogoče, preveriti primernost mednarodnih medicinsko-kliničnih terminologij, nomenklatur in klasifikacij bolezni, vključno s terminologijo s področja farmakovigilance ter kliničnih raziskav; treba je spodbujati ustanavljanje pristojnih centrov za večjezično in multikulturno prilagoditev mednarodnih klasifikacij in terminologij; |
| --- | --- |

(b)

če je mogoče, preveriti primernost mednarodnih medicinsko-kliničnih terminologij, nomenklatur in klasifikacij bolezni, vključno s terminologijo s področja farmakovigilance ter kliničnih raziskav; treba je spodbujati ustanavljanje pristojnih centrov za večjezično in multikulturno prilagoditev mednarodnih klasifikacij in terminologij;

| (c) | sporazumeti se o standardih za semantično medobratovalnost, katerih namen je predstaviti pomembne zdravstvene podatke za posebno uporabo s pomočjo podatkovnih struktur (kot so arhetipi in predloge) ter terminoloških podsistemov in ontologij, ki se odzivajo na potrebe lokalnega uporabnika; |
| --- | --- |

(c)

sporazumeti se o standardih za semantično medobratovalnost, katerih namen je predstaviti pomembne zdravstvene podatke za posebno uporabo s pomočjo podatkovnih struktur (kot so arhetipi in predloge) ter terminoloških podsistemov in ontologij, ki se odzivajo na potrebe lokalnega uporabnika;

| (d) | preučiti potrebo po trajnostnem referenčnem sistemu pojmov (ontologija) kot osnovi za načrtovanje multilingvističnih leksikonov, ki upoštevajo razliko med jeziki zdravstvenih delavcev, vzpostavljajo terminologije in tradicionalne kodne sheme; |
| --- | --- |

(d)

preučiti potrebo po trajnostnem referenčnem sistemu pojmov (ontologija) kot osnovi za načrtovanje multilingvističnih leksikonov, ki upoštevajo razliko med jeziki zdravstvenih delavcev, vzpostavljajo terminologije in tradicionalne kodne sheme;

| (e) | podpirati širšo dostopnost metodologij in orodij za vključevanje semantične vsebine v praktične aplikacije kot tudi razvoj pomembnih človeških zmogljivosti in sposobnosti v tej domeni; |
| --- | --- |

(e)

podpirati širšo dostopnost metodologij in orodij za vključevanje semantične vsebine v praktične aplikacije kot tudi razvoj pomembnih človeških zmogljivosti in sposobnosti v tej domeni;

| (f) | na podlagi dobrega strokovnega vrednotenja in ocenjevanja prikazati koristi in pomanjkanja trenutnih in prihodnjih sistemov. |
| --- | --- |

(f)

na podlagi dobrega strokovnega vrednotenja in ocenjevanja prikazati koristi in pomanjkanja trenutnih in prihodnjih sistemov.

Certificiranje sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov

9.   Potrebni so vzajemno priznani testni postopki za ugotavljanje skladnosti, ki so veljavni po vsej Skupnosti oziroma so podlaga za postopke certificiranja v vsaki državi članici. Zato morajo države članice:

| (a) | pravilno uporabljati že obstoječe standarde in profile e-zdravja, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, da se poveča zaupanje uporabnikov v navedene standarde; |
| --- | --- |

(a)

pravilno uporabljati že obstoječe standarde in profile e-zdravja, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, da se poveča zaupanje uporabnikov v navedene standarde;

| (b) | uvesti skupno ali vzajemno priznane mehanizme za ugotavljanje skladnosti in certifikacijo medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter drugih aplikacij e-zdravja, kot so tehnike in metodologije, ki jih nudijo razni industrijski konzorciji; |
| --- | --- |

(b)

uvesti skupno ali vzajemno priznane mehanizme za ugotavljanje skladnosti in certifikacijo medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter drugih aplikacij e-zdravja, kot so tehnike in metodologije, ki jih nudijo razni industrijski konzorciji;

| (c) | preučiti samocertifikacijo industrije in testne dejavnosti za ugotavljanje skladnosti kot mehanizma, ki bo zmanjšal zamude pri zagotavljanju medobratovalnih rešitev e-zdravja na trgu; |
| --- | --- |

(c)

preučiti samocertifikacijo industrije in testne dejavnosti za ugotavljanje skladnosti kot mehanizma, ki bo zmanjšal zamude pri zagotavljanju medobratovalnih rešitev e-zdravja na trgu;

| (d) | upoštevati nacionalne in mednarodne prakse, vključno s tistimi izven Evrope. |
| --- | --- |

(d)

upoštevati nacionalne in mednarodne prakse, vključno s tistimi izven Evrope.

Varstvo osebnih podatkov

10.   Države članice morajo zagotoviti, da se temeljna pravica do varstva osebnih podatkov v medobratovalnih sistemih e-zdravja, zlasti v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, izvaja popolnoma in učinkovito v skladu z določbami Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.

11.   Obdelava osebnih podatkov pri izvajanju tega priporočila spada v področje uporabe Direktive 95/46/ES. Obdelava osebnih podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih in njihovih sistemih je še zlasti občutljiva in je zato podvržena določenim pravilom o posebnem varstvu pri obdelavi občutljivih podatkov. Člen 8 Direktive 95/46/ES načeloma prepoveduje obdelavo občutljivih zdravstvenih podatkov. Nekatere izjeme od navedenega načela prepovedi so določene v direktivi, zlasti pri obdelavi podatkov v posebne medicinske in zdravstvene namene.

12.   Države članice se morajo zavedati, da medobratovalni sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov povečujejo tveganje, da bi lahko bili osebni zdravstveni podatki nenamerno izpostavljeni ali poslani nepooblaščenim strankam, saj omogočajo boljši dostop do zbirk osebnih zdravstvenih podatkov iz različnih virov in za celo življenje.

13.   Države članice morajo slediti smernicam za sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki jih je zagotovila delovna skupina, ustanovljena na podlagi člena 29 direktive 95/46/ES (9).

14.   Države članice morajo določiti obsežen pravni okvir za medobratovalne sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Tak pravni okvir mora priznavati in obravnavati občutljivo naravo osebnih zdravstvenih podatkov in določati posebne in ustrezne nadzorne ukrepe za varstvo temeljne pravice do varstva osebnih podatkov posameznika.

Ta pravni okvir mora zlasti:

| (a) | analizirati različne vplive varstva osebnih podatkov organizacijskih alternativ za hranjenje osebnih zdravstvenih podatkov in določiti organizacijske strukture za sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zaradi posebnih tveganj pri pravicah in svoboščinah oseb, na katere se podatki nanašajo, ki najbolje odražajo nacionalne, regionalne in lokalne specifikacije in prakse. |
| --- | --- |

(a)

analizirati različne vplive varstva osebnih podatkov organizacijskih alternativ za hranjenje osebnih zdravstvenih podatkov in določiti organizacijske strukture za sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zaradi posebnih tveganj pri pravicah in svoboščinah oseb, na katere se podatki nanašajo, ki najbolje odražajo nacionalne, regionalne in lokalne specifikacije in prakse.

| (b) | zagotavljati samoodločanje pacienta tako, da se zagotovi, da se ta s pomočjo uporabnikom prijaznih tehnologij avtonomno in svobodno odloča o tem, kateri osebni zdravstveni podatki iz elektronskega zdravstvenega zapisa bodo shranjeni in komu bodo razkriti, razen če nacionalna zakonodaja zahteva drugače. Ta odločitev ne posega v možnost zadevnega zdravstvenega organa ali zdravnika, da omenjene podatke shrani za namene zdravljenja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati samoodločanje pacienta tako, da se zagotovi, da se ta s pomočjo uporabnikom prijaznih tehnologij avtonomno in svobodno odloča o tem, kateri osebni zdravstveni podatki iz elektronskega zdravstvenega zapisa bodo shranjeni in komu bodo razkriti, razen če nacionalna zakonodaja zahteva drugače. Ta odločitev ne posega v možnost zadevnega zdravstvenega organa ali zdravnika, da omenjene podatke shrani za namene zdravljenja;

| (c) | doseči, da so sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zasnovani in izbrani z namenom čim manj ali brez zbiranja, obdelave ali uporabe neosebnih podatkov. Če je mogoče in če vloženi trud ni prevelik glede na želeno raven zaščite, je treba uporabljati tudi možnosti za psevdomizacijo ali anonimnost oseb; |
| --- | --- |

(c)

doseči, da so sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zasnovani in izbrani z namenom čim manj ali brez zbiranja, obdelave ali uporabe neosebnih podatkov. Če je mogoče in če vloženi trud ni prevelik glede na želeno raven zaščite, je treba uporabljati tudi možnosti za psevdomizacijo ali anonimnost oseb;

| (d) | predvideti, da se pred uporabo sistema za vodenje elektronskih zdravstvenih podatkov oceni tveganje za zaščito podatkov in vpliv varstva osebnih podatkov z namenom upoštevanja posebnih tveganj za pravice in svoboščine oseb, na katere se podatki nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

predvideti, da se pred uporabo sistema za vodenje elektronskih zdravstvenih podatkov oceni tveganje za zaščito podatkov in vpliv varstva osebnih podatkov z namenom upoštevanja posebnih tveganj za pravice in svoboščine oseb, na katere se podatki nanašajo;

| (e) | razjasniti, do kakšne mere bodo kategorije osebnih zdravstvenih podatkov dostopne elektronsko ali online. Zlasti nekatere kategorije osebnih zdravstvenih podatkov, kot so genetski ali psihiatrični podatki, bi bilo morda treba popolnoma izključiti iz online obdelave ali zanje predvideti zelo strogo kontrolo pri dostopu; |
| --- | --- |

(e)

razjasniti, do kakšne mere bodo kategorije osebnih zdravstvenih podatkov dostopne elektronsko ali online. Zlasti nekatere kategorije osebnih zdravstvenih podatkov, kot so genetski ali psihiatrični podatki, bi bilo morda treba popolnoma izključiti iz online obdelave ali zanje predvideti zelo strogo kontrolo pri dostopu;

| (f) | predpisati, da obdelavo podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih in njihovih sistemih lahko zahteva in izvaja samo subjekt, ki je strokovni zdravstveni delavec in deluje v okviru nacionalne zakonodaje ali pravil, ki jih določijo nacionalni pristojni organi, in je pod prisego strokovne molčečnosti, ali katera koli druga oseba, ki je pod enako prisego molčečnosti; zagotoviti zanesljivo identifikacijo pacientov in zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

(f)

predpisati, da obdelavo podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih in njihovih sistemih lahko zahteva in izvaja samo subjekt, ki je strokovni zdravstveni delavec in deluje v okviru nacionalne zakonodaje ali pravil, ki jih določijo nacionalni pristojni organi, in je pod prisego strokovne molčečnosti, ali katera koli druga oseba, ki je pod enako prisego molčečnosti; zagotoviti zanesljivo identifikacijo pacientov in zdravstvenih delavcev;

| (g) | določiti pogoje, pod katerimi je dostop do podatkov v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, zakonsko mogoč za druge osebe, ki niso zadevne osebe ter katere osebe jih lahko obdelujejo za katere zdravstvene namene, vključno z varnostjo, ki jo je treba zagotavljati med obdelavo podatkov o zdravju; določiti ta vprašanja kot politike, ki jih praktično in tehnično lahko izvajajo tudi nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(g)

določiti pogoje, pod katerimi je dostop do podatkov v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, zakonsko mogoč za druge osebe, ki niso zadevne osebe ter katere osebe jih lahko obdelujejo za katere zdravstvene namene, vključno z varnostjo, ki jo je treba zagotavljati med obdelavo podatkov o zdravju; določiti ta vprašanja kot politike, ki jih praktično in tehnično lahko izvajajo tudi nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov;

| (h) | zagotoviti, da so pacienti popolnoma obveščeni o naravi podatkov in strukturi elektronskih zdravstvenih zapisov, ki te podatke vsebuje. Pacienti morajo še vedno imeti možnost alternativnega (konvencionalnega) načina za dostop do svojih osebnih zdravstvenih podatkov. Pri tem je pomembno zagotoviti, da so podatki, ki so posredovani osebam, na katere se nanašajo, napisani razumljivo in na način, ki je razumljiv ljudem s posebnimi potrebami (npr. otroci ali starejše osebe). |
| --- | --- |

(h)

zagotoviti, da so pacienti popolnoma obveščeni o naravi podatkov in strukturi elektronskih zdravstvenih zapisov, ki te podatke vsebuje. Pacienti morajo še vedno imeti možnost alternativnega (konvencionalnega) načina za dostop do svojih osebnih zdravstvenih podatkov. Pri tem je pomembno zagotoviti, da so podatki, ki so posredovani osebam, na katere se nanašajo, napisani razumljivo in na način, ki je razumljiv ljudem s posebnimi potrebami (npr. otroci ali starejše osebe).

| (i) | določiti posebne ukrepe, s katerimi se prepreči nezakonito zavajanje pacientov, da razkrijejo svoje osebne podatke, ki jih vsebujejo elektronski zdravstveni zapisi; |
| --- | --- |

(i)

določiti posebne ukrepe, s katerimi se prepreči nezakonito zavajanje pacientov, da razkrijejo svoje osebne podatke, ki jih vsebujejo elektronski zdravstveni zapisi;

| (j) | zagotoviti, da se kakršna koli obdelava, zlasti hranjenje, osebnih podatkov v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov izvaja v jurisdikciji Direktive 95/46/ES ali v skladu z drugim enakovrednim varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(j)

zagotoviti, da se kakršna koli obdelava, zlasti hranjenje, osebnih podatkov v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov izvaja v jurisdikciji Direktive 95/46/ES ali v skladu z drugim enakovrednim varstvom osebnih podatkov;

| (k) | določiti natančne zahteve glede presoje za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi glede varstva podatkov, kot so zanesljiv sistem elektronske identifikacije ali avtentizacije, prijava pri dostopu do podatkov, dokumentiranje vseh korakov obdelave, trajanje vzdrževanja nadzorovanih podatkov, učinkoviti sistemi podpore in obnove ter izvajati sprejetje teh zahtev ali rešitev v skladu z najboljšo prakso za upravljanje podatkov; |
| --- | --- |

(k)

določiti natančne zahteve glede presoje za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi glede varstva podatkov, kot so zanesljiv sistem elektronske identifikacije ali avtentizacije, prijava pri dostopu do podatkov, dokumentiranje vseh korakov obdelave, trajanje vzdrževanja nadzorovanih podatkov, učinkoviti sistemi podpore in obnove ter izvajati sprejetje teh zahtev ali rešitev v skladu z najboljšo prakso za upravljanje podatkov;

| (l) | zagotavljati zaupnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in določiti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, npr. pravila o naključnem odkritju in postopkih upravljanja za primere kršenja varnosti ali mehanizmov identitete, ki vodijo do naključnega ali nezakonitega uničenja, izgube, spremembe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa do osebnih podatkov, ki so bili preneseni, shranjeni ali kako drugače obdelani v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Incidente ali kršitve je treba pravilno in učinkovito identificirati ter izvesti ukrepe ali rešitve za obvladovanje tovrstnih incidentov, vključno z obveščanjem in vključevanjem zadevnih posameznikov, nacionalnih organov za nadzor varstva podatkov ter drugih zadevnih interesnih skupin. |
| --- | --- |

(l)

zagotavljati zaupnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in določiti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, npr. pravila o naključnem odkritju in postopkih upravljanja za primere kršenja varnosti ali mehanizmov identitete, ki vodijo do naključnega ali nezakonitega uničenja, izgube, spremembe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa do osebnih podatkov, ki so bili preneseni, shranjeni ali kako drugače obdelani v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Incidente ali kršitve je treba pravilno in učinkovito identificirati ter izvesti ukrepe ali rešitve za obvladovanje tovrstnih incidentov, vključno z obveščanjem in vključevanjem zadevnih posameznikov, nacionalnih organov za nadzor varstva podatkov ter drugih zadevnih interesnih skupin.

15.   Države članice morajo:

| (a) | spodbujati razvoj izdelkov, procesov in storitev za povečanje varnosti ter se bojevati proti kraji identitete in drugim vsiljivim napadom na zasebnost; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati razvoj izdelkov, procesov in storitev za povečanje varnosti ter se bojevati proti kraji identitete in drugim vsiljivim napadom na zasebnost;

| (b) | zagotoviti, da so nadzorni ukrepi za zaščito podatkov vključeni v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, vključno s pomočjo najširše uporabe tehnologij za varovanje zasebnosti (PET) pri njihovem oblikovanju in uporabi. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da so nadzorni ukrepi za zaščito podatkov vključeni v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, vključno s pomočjo najširše uporabe tehnologij za varovanje zasebnosti (PET) pri njihovem oblikovanju in uporabi.

Spremljanje in vrednotenje

16.   Da bi države članice zagotovile spremljanje in vrednotenje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, morajo:

| (a) | preučiti možnosti vzpostavitve nadzorne opazovalne skupine za medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v Skupnosti za spremljanje, primerjalno analizo in oceno napredka tehnične in semantične medobratovalnosti za uspešno uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(a)

preučiti možnosti vzpostavitve nadzorne opazovalne skupine za medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v Skupnosti za spremljanje, primerjalno analizo in oceno napredka tehnične in semantične medobratovalnosti za uspešno uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (b) | izvesti določeno število ocenjevanj. Ta lahko vključujejo določanje kvantitativnih in kvalitativnih kriterijev za merjenje potencialnih koristi in tveganj (vključno z ekonomskimi koristmi in stroškovno učinkovitostjo) pri medobratovalnih sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter oceno koristi in tveganj sistemov in storitev, ki so bili razviti v okviru praktičnih predstavitvenih projektov, kot so širši pilotni projekti („pilotni ukrepi A“), ki so vključeni v program za konkurenco in inovacije programa v podporo politikam IKT. |
| --- | --- |

(b)

izvesti določeno število ocenjevanj. Ta lahko vključujejo določanje kvantitativnih in kvalitativnih kriterijev za merjenje potencialnih koristi in tveganj (vključno z ekonomskimi koristmi in stroškovno učinkovitostjo) pri medobratovalnih sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter oceno koristi in tveganj sistemov in storitev, ki so bili razviti v okviru praktičnih predstavitvenih projektov, kot so širši pilotni projekti („pilotni ukrepi A“), ki so vključeni v program za konkurenco in inovacije programa v podporo politikam IKT.

Izobraževanje in ozaveščanje

17.   Glede izobraževanja, usposabljanja in ozaveščanja morajo države članice:

| (a) | proizvajalce in prodajalce informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ponudnike zdravstvenega varstva, javne zdravstvene ustanove, zavarovalnice in druge interesne skupine ozaveščati o koristih in potrebah ter standardih v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovi medobratovalnosti; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalce in prodajalce informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ponudnike zdravstvenega varstva, javne zdravstvene ustanove, zavarovalnice in druge interesne skupine ozaveščati o koristih in potrebah ter standardih v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovi medobratovalnosti;

| (b) | preučiti zahteve za izobraževanje in usposabljanje oblikovalcev politike e-zdravja in zdravstvene delavce na visoki ravni; |
| --- | --- |

(b)

preučiti zahteve za izobraževanje in usposabljanje oblikovalcev politike e-zdravja in zdravstvene delavce na visoki ravni;

| (c) | posebno pozornost nameniti izobraževanju, usposabljanju in širjenju dobrih praks o elektronskem zapisovanju, shranjevanju in obdelovanju kliničnih podatkov ter o ozaveščanju pacienta ter zakonitem širjenju podatkov ter razumevanja zahtev glede upravljanja podatkov; |
| --- | --- |

(c)

posebno pozornost nameniti izobraževanju, usposabljanju in širjenju dobrih praks o elektronskem zapisovanju, shranjevanju in obdelovanju kliničnih podatkov ter o ozaveščanju pacienta ter zakonitem širjenju podatkov ter razumevanja zahtev glede upravljanja podatkov;

| (d) | zagotoviti vzporedne informacije in usposabljanje, vključno z ozaveščanjem vseh posameznikov, zlasti pacientov. Tak pristop bi pripeljal do bolj učinkovite rabe zdravstvenih podatkov, saj pacienti prejemajo zdravstveno varstvo od različnih ponudnikov, ter dobijo zdravljenje, nego in podatke na dom. |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti vzporedne informacije in usposabljanje, vključno z ozaveščanjem vseh posameznikov, zlasti pacientov. Tak pristop bi pripeljal do bolj učinkovite rabe zdravstvenih podatkov, saj pacienti prejemajo zdravstveno varstvo od različnih ponudnikov, ter dobijo zdravljenje, nego in podatke na dom.

18.   Države članice morajo vsako leto poročati Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi z izvajanjem čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Prvo poročilo morajo države članice predstaviti eno leto po objavi tega priporočila.

19.   To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 2. julija 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  COM(2004) 356 konč.

1

(2)  COM(2007) 860 konč.

2

(3)  (2006/2275(INI)).

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/24/ES (UL L 105, 13.4.2006, str. 54).

5

(6)  COM(2007) 228 konč.

6

(7)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1430/2007 (UL L 320, 6.12.2007, str. 3).

7

(8)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/29/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 51).

8

(9)  Glej trenutni delovni dokument 131 z dne 15. februarja 2007 o obdelavi osebnih zdravstvenih podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih.

9

---

Popravki

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/44

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 677/2008 z dne 16. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

(
  Uradni list Evropske unije L 189 z dne 17. julija 2008
  )

Stran 22, Priloga, „št. skupine 8“:

besedilo:

| Št. skupine | Zap. št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008
  (%) | Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| „8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600“ |

Št. skupine

Zap. št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008

(%)

Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

„8

09.4218

(1)

6 807 600“

se glasi:

| Št. skupine | Zap. št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008
  (%) | Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| „8 | 09.4218 | (4) | 6 807 600“ |

Št. skupine

Zap. št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008

(%)

Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

„8

09.4218

(4)

6 807 600“

---

(1)  Ni uporabe: Komisiji ni bil predložen noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

1

(2)  Ni uporabe: zahtevki zajemajo količine, ki so manjše od razpoložljivih količin.

2

(3)  Ni uporabe: Komisiji ni bil predložen noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

3

(4)  Ni uporabe: zahtevki zajemajo količine, ki so manjše od razpoložljivih količin.

4

---