# Eiropas Savienības L 201/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 201 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 30. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 201

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 30. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 733/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par nosacījumiem, kas reglamentē trešo valstu izcelsmes lauksaimniecības produktu importu pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā (Kodificēta versija) | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 734/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 735/2008 (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 736/2008 (2008. gada 22. jūlijs) par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 737/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar ko izrauga Kopienas references laboratorijas vēžveidīgo slimību, trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā, nosaka papildu pienākumus un uzdevumus Kopienas references laboratorijām trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā un groza VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 882/2004 | 29 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 738/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar kuru divpadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu | 33 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 739/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu (izņemot Spāniju, Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti), zvejot sarkanās zobaines ICES VI, VII un VIII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 740/2008 (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro, eksportējot atkritumus uz dažām valstīm (
  1
  ) | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 741/2008 (2008. gada 29. jūlijs) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/97 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai | 45 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/81/EK (2008. gada 29. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu difenakumu (
  1
  ) | 46 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 742/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par Kopienas dalību pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis (
  1
  ) | 49 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 743/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus (
  1
  ) | 58 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 733/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par nosacījumiem, kas reglamentē trešo valstu izcelsmes lauksaimniecības produktu importu pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā (Kodificēta versija)

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 734/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 735/2008 (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 736/2008 (2008. gada 22. jūlijs) par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 737/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar ko izrauga Kopienas references laboratorijas vēžveidīgo slimību, trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā, nosaka papildu pienākumus un uzdevumus Kopienas references laboratorijām trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā un groza VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 882/2004

29

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 738/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar kuru divpadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu

ICTY

33

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 739/2008 (2008. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu (izņemot Spāniju, Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti), zvejot sarkanās zobaines ICES VI, VII un VIII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

ICES

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 740/2008 (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro, eksportējot atkritumus uz dažām valstīm (
  1
  )

1

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 741/2008 (2008. gada 29. jūlijs) par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/97 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai

45

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2008/81/EK (2008. gada 29. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu difenakumu (
  1
  )

1

46

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 742/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par Kopienas dalību pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis (
  1
  )

1

49

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 743/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus (
  1
  )

1

58

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/624/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļa aizstājējus no Francijas | 68 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 30. – Vienoti noteikumi pneimatisko riepu apstiprināšanai mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm | 70 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/624/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļa aizstājējus no Francijas

68

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 30. – Vienoti noteikumi pneimatisko riepu apstiprināšanai mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 733/2008

(2008. gada 15. jūlijs)

par nosacījumiem, kas reglamentē trešo valstu izcelsmes lauksaimniecības produktu importu pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā

(Kodificēta versija)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 737/90 (1990. gada 22. marts) par nosacījumiem, kas reglamentē trešo valstu izcelsmes lauksaimniecības produktu importu pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā (1), ir vairākkārt būtiski grozīta (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 737/90 (1990. gada 22. marts) par nosacījumiem, kas reglamentē trešo valstu izcelsmes lauksaimniecības produktu importu pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā (1), ir vairākkārt būtiski grozīta (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gada 26. aprīlī atmosfērā izplūda liels daudzums radioaktīvo elementu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gada 26. aprīlī atmosfērā izplūda liels daudzums radioaktīvo elementu.

| (3) | Neskarot iespēju turpmāk vajadzības gadījumā piemērot noteikumus Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87 (1987. gada 22. decembris) par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (3), Kopienā būtu jānodrošina tas, ka, ņemot vērā Černobiļas avārijas īpašās sekas, lauksaimniecības produktus un pārstrādātus lauksaimniecības produktus, kas paredzēti cilvēku uzturam un var būt piesārņoti, Kopienā importē vienīgi saskaņā ar kopējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Neskarot iespēju turpmāk vajadzības gadījumā piemērot noteikumus Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87 (1987. gada 22. decembris) par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (3), Kopienā būtu jānodrošina tas, ka, ņemot vērā Černobiļas avārijas īpašās sekas, lauksaimniecības produktus un pārstrādātus lauksaimniecības produktus, kas paredzēti cilvēku uzturam un var būt piesārņoti, Kopienā importē vienīgi saskaņā ar kopējiem noteikumiem.

| (4) | Ar minētajiem kopējiem noteikumiem būtu jānodrošina patērētāju veselības aizsardzība, jāsaglabā tirgus vienotība, neradot pārmērīgi nelabvēlīgas sekas attiecībā uz tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm, un jānovērš novirze tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(4)

Ar minētajiem kopējiem noteikumiem būtu jānodrošina patērētāju veselības aizsardzība, jāsaglabā tirgus vienotība, neradot pārmērīgi nelabvēlīgas sekas attiecībā uz tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm, un jānovērš novirze tirdzniecībā.

| (5) | Atbilstība maksimāli pieļaujamiem līmeņiem būtu attiecīgi jāpārbauda, neatbilstības gadījumā aizliedzot importu. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstība maksimāli pieļaujamiem līmeņiem būtu attiecīgi jāpārbauda, neatbilstības gadījumā aizliedzot importu.

| (6) | Radioaktīvais piesārņojums daudzos lauksaimniecības produktos ir samazinājies un turpinās samazināties līdz tādam līmenim, kāds bija pirms Černobiļas avārijas. Tāpēc būtu jāievieš procedūra, kas dod iespēju šo regulu neattiecināt uz minētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(6)

Radioaktīvais piesārņojums daudzos lauksaimniecības produktos ir samazinājies un turpinās samazināties līdz tādam līmenim, kāds bija pirms Černobiļas avārijas. Tāpēc būtu jāievieš procedūra, kas dod iespēju šo regulu neattiecināt uz minētajiem produktiem.

| (7) | Ņemot vērā to, ka šī regula attiecas uz visiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem, kas paredzēti cilvēku uzturam, šajā gadījumā nav jāpiemēro procedūra, kas minēta 14. pantā Padomes Direktīvā 2004/68/EK (2004. gada 26. aprīlis), ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu (4). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka šī regula attiecas uz visiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem, kas paredzēti cilvēku uzturam, šajā gadījumā nav jāpiemēro procedūra, kas minēta 14. pantā Padomes Direktīvā 2004/68/EK (2004. gada 26. aprīlis), ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu (4).

| (8) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izņemot I pielikumā uzskaitītos produktus, kas nav piemēroti cilvēku uzturam, un tos produktus, uz kuriem šo regulu varētu neattiecināt saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru, šo regulu piemēro trešo valstu izcelsmes produktiem, uz ko attiecas:

| a) | Līguma I pielikums; |
| --- | --- |

a)

Līguma I pielikums;

| b) | Padomes Regula (EK) Nr. 1667/2006 (2006. gada 7. novembris) par glikozi un laktozi (6); |
| --- | --- |

b)

Padomes Regula (EK) Nr. 1667/2006 (2006. gada 7. novembris) par glikozi un laktozi (6);

| c) | Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75 (1975. gada 29. oktobris) par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (7); |
| --- | --- |

c)

Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75 (1975. gada 29. oktobris) par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (7);

| d) | Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93 (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (8). |
| --- | --- |

d)

Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93 (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (8).

2. pants

1.   Neskarot citus spēkā esošos noteikumus, 1. pantā minētos produktus var laist brīvā apgrozībā tad, ja tie atbilst šā panta 2. punktā noteiktajiem maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem.

2.   Uzkrātais maksimālais radioaktivitātes līmenis cēzija–134 un cēzija–137 izteiksmē ir (9):

| a) | 370 Bq/kg pienam un piena produktiem, kas iekļauti II pielikumā, un pārtikas produktiem, kas paredzēti īpaši zīdaiņu barošanai pirmajos četros līdz sešos dzīves mēnešos un kas paši par sevi atbilst attiecīgās kategorijas personu uztura prasībām, un ko laiž mazumtirdzniecībā iepakojumā, kas ir skaidri identificēts un marķēts kā “pārtikas izstrādājums zīdaiņiem”; |
| --- | --- |

a)

370 Bq/kg pienam un piena produktiem, kas iekļauti II pielikumā, un pārtikas produktiem, kas paredzēti īpaši zīdaiņu barošanai pirmajos četros līdz sešos dzīves mēnešos un kas paši par sevi atbilst attiecīgās kategorijas personu uztura prasībām, un ko laiž mazumtirdzniecībā iepakojumā, kas ir skaidri identificēts un marķēts kā “pārtikas izstrādājums zīdaiņiem”;

| b) | 600 Bq/kg visiem pārējiem attiecīgiem produktiem. |
| --- | --- |

b)

600 Bq/kg visiem pārējiem attiecīgiem produktiem.

3. pants

1.   Dalībvalstis pārbauda atbilstību maksimāli pieļaujamiem līmeņiem, kas 2. panta 2. punktā noteikti attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem, ņemot vērā piesārņojuma līmeņus izcelsmes valstī.

Pārbaudē var iekļaut arī eksporta sertifikātu uzrādīšanu.

Atkarībā no pārbaužu rezultātiem dalībvalstis – katrā atsevišķā gadījumā vai vispārināti attiecībā uz noteiktu produktu – veic vajadzīgos pasākumus, lai piemērotu 2. panta 1. punktu, tostarp aizliedz laišanu brīvā apgrozībā.

2.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai visu informāciju par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par gadījumiem, kad nav atbilstības maksimāli pieļaujamiem līmeņiem.

Komisija šo informāciju dara zināmu pārējām dalībvalstīm.

3.   Ja ir reģistrēti gadījumi, kad atkārtoti nav atbilstības maksimāli pieļaujamiem līmeņiem, tad var veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru.

Šie pasākumi var ietvert pat aizliegumu importēt attiecīgās trešās valsts izcelsmes produktus.

4. pants

Noteikumus šīs regulas piemērošanai un visus grozījumus attiecībā uz produktiem I pielikumā, kā arī to produktu sarakstu, uz kuriem šo regulu neattiecina, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru.

5. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

6. pants

Padomes Regula (EEK) Nr. 737/90, kā tā grozīta ar III pielikumā uzskaitītajām regulām, tiek atcelta.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

7. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā zaudē spēku:

| a) | 2010. gada 31. martā, ja Padome līdz minētajai dienai nav pieņēmusi citu lēmumu, jo īpaši – ja 4. pantā minētajā izslēgto produktu sarakstā ir iekļauti visi lietošanai pārtikā derīgie produkti, uz kuriem attiecas šī regula; |
| --- | --- |

a)

2010. gada 31. martā, ja Padome līdz minētajai dienai nav pieņēmusi citu lēmumu, jo īpaši – ja 4. pantā minētajā izslēgto produktu sarakstā ir iekļauti visi lietošanai pārtikā derīgie produkti, uz kuriem attiecas šī regula;

| b) | stājoties spēkā Regulas (Euratom) Nr. 3954/87 2. panta 1. punktā minētajai Komisijas regulai, ja šāda stāšanās spēkā ir pirms 2010. gada 31. marta. |
| --- | --- |

b)

stājoties spēkā Regulas (Euratom) Nr. 3954/87 2. panta 1. punktā minētajai Komisijas regulai, ja šāda stāšanās spēkā ir pirms 2010. gada 31. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV L 82, 29.3.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  Sk. III pielikumu.

2

(3)  OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (Euratom) Nr. 2218/89 (OV L 211, 22.7.1989., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 312, 11.11.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.).

7

(8)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2580/2000 (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

8

(9)  Koncentrētiem vai žāvētiem produktiem piemērojamo līmeni aprēķina, pamatojoties uz atjaunotu, patēriņam gatavu produktu.

9

---

I PIELIKUMS

Produkti, kas nav piemēroti cilvēku uzturam

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0101 10 10
  ex 0101 90 19 | Sacīkšu zirgi |
| ex 0106 | Citi (dzīvi dzīvnieki, izņemot mājas trušus un baložus, kas nav paredzēti cilvēku uzturam) |
| 0301 10 | Dzīvas dekoratīvās zivis |
| 0408 11 20
  0408 19 20
  0408 91 20
  0408 99 20 | Olas, bez čaumalām, un olu dzeltenumi, kas nav piemēroti cilvēku uzturam (1) |
| ex 0504 00 00 | Neēdamas dzīvnieku (kas nav zivis) zarnas, pūšļi un kuņģi, veseli un to daļas |
| 0511 10 00
  ex 0511 91 90
  0511 99 | Dzīvnieku produkti, kas nav citur precizēti vai iekļauti, izņemot ēdamas dzīvnieku asinis; beigti dzīvnieki, kas nav piemēroti cilvēku uzturam un kas minēti 1. nodaļā vai 3. nodaļā |
| ex 0713 | Žāvēti pākšu dārzeņi, lobīti, mizoti vai nemizoti, šķelti vai nešķelti sēšanai |
| 1001 90 10 | Plēkšņu kvieši sēšanai (1) |
| 1005 10 11
  1005 10 13
  1005 10 15
  1005 10 19 | Hibrīdkukurūza sēšanai (1) |
| 1006 10 10 | Rīsi sēšanai (1) |
| 1007 00 10 | Hibrīdsorgo sēšanai (1) |
| 1201 00 10
  1202 10 10
  1204 00 10
  1205 10 10
  1206 00 10
  1207 20 10
  1207 40 10
  1207 50 10
  1207 91 10
  1207 99 15 | Eļļas sēklas un eļļas augu augļi, veseli vai šķelti, sēšanai (1) |
| 1209 | Sēklas, augļi un sporas, kas izmantojamas sēšanai |
| 1501 00 11 | Kausēti cūku tauki un citi cūku tauki rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1502 00 10 | Liellopu, aitu vai kazu, tauki, kas nav 1503. pozīcijā norādītie, rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1503 00 11 | Cūku tauku stearīns un oleostearīns rūpnieciskai izmantošanai (1) |
| 1503 00 30 | Taleļļa rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1505 00 | Vilnas tauki un no tiem iegūtas taukvielas (to skaitā lanolīns) |
| 1507 10 10
  1507 90 10 | Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1508 10 10
  1508 90 10 | Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1511 10 10 | Nepārstrādāta palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1511 90 91
  1512 11 10
  1512 19 10
  1512 21 10
  1512 29 10
  1513 11 10
  1513 19 30
  1513 21 10
  1513 29 30
  1514 11 10
  1514 19 10
  1514 91 10
  1514 99 10
  1515 19 10
  1515 21 10
  1515 29 10
  1515 50 11
  1515 50 91
  1515 90 21
  1515 90 31
  1515 90 40
  1515 90 60
  1516 20 95 | Citas eļļas tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 1515 30 10 | Rīcineļļa un tās frakcijas aminoundekānskābes ražošanai, ko izmanto sintētisko tekstilšķiedru vai mākslīgo plastikas materiālu ražošanā (1) |
| 1515 90 11 | Tungas koku eļļa; jojoba un oitisiku eļļa; miršu vasks; sumahu vasks; to frakcijas |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Negaistošas augu eļļas, šķidras, jauktas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1) |
| 2207 20 00 | Etilspirts un citi spirti; denaturēti, jebkuras koncentrācijas |
| 3824 10 00 | Gatavas saistvielas liešanas veidnēm vai serdēm |
| 4501 | Dabīgs korķis, neapstrādāts vai vienkārši apstrādāts; korķa atkritumi, sasmalcināta korķa granulas vai samalts korķis |
| 5301 10 00
  5301 21 00
  5301 29 00 | Lini, neapstrādāti vai apstrādāti, bet nesavērpti |
| 5302 | Kaņepāji (Cannabis sativa L.), neapstrādāti vai apstrādāti, bet nesavērpti; kaņepāju virves un atlikas (to skaitā pavedienu atlikas un irdinātās šķiedras) |
| ex 6. nodaļa | Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un līdzīgi, griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi, izņemot cigoriņu augus un saknes, kas iekļautas apakšpozīcijā 0601 20 10 |

KN kods

Apraksts

ex 0101 10 10

ex 0101 90 19

Sacīkšu zirgi

ex 0106

Citi (dzīvi dzīvnieki, izņemot mājas trušus un baložus, kas nav paredzēti cilvēku uzturam)

0301 10

Dzīvas dekoratīvās zivis

0408 11 20

0408 19 20

0408 91 20

0408 99 20

Olas, bez čaumalām, un olu dzeltenumi, kas nav piemēroti cilvēku uzturam (1)

ex 0504 00 00

Neēdamas dzīvnieku (kas nav zivis) zarnas, pūšļi un kuņģi, veseli un to daļas

0511 10 00

ex 0511 91 90

0511 99

Dzīvnieku produkti, kas nav citur precizēti vai iekļauti, izņemot ēdamas dzīvnieku asinis; beigti dzīvnieki, kas nav piemēroti cilvēku uzturam un kas minēti 1. nodaļā vai 3. nodaļā

ex 0713

Žāvēti pākšu dārzeņi, lobīti, mizoti vai nemizoti, šķelti vai nešķelti sēšanai

1001 90 10

Plēkšņu kvieši sēšanai (1)

1005 10 11

1005 10 13

1005 10 15

1005 10 19

Hibrīdkukurūza sēšanai (1)

1006 10 10

Rīsi sēšanai (1)

1007 00 10

Hibrīdsorgo sēšanai (1)

1201 00 10

1202 10 10

1204 00 10

1205 10 10

1206 00 10

1207 20 10

1207 40 10

1207 50 10

1207 91 10

1207 99 15

Eļļas sēklas un eļļas augu augļi, veseli vai šķelti, sēšanai (1)

1209

Sēklas, augļi un sporas, kas izmantojamas sēšanai

1501 00 11

Kausēti cūku tauki un citi cūku tauki rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1502 00 10

Liellopu, aitu vai kazu, tauki, kas nav 1503. pozīcijā norādītie, rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1503 00 11

Cūku tauku stearīns un oleostearīns rūpnieciskai izmantošanai (1)

1503 00 30

Taleļļa rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1505 00

Vilnas tauki un no tiem iegūtas taukvielas (to skaitā lanolīns)

1507 10 10

1507 90 10

Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1508 10 10

1508 90 10

Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1511 10 10

Nepārstrādāta palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nemodificētas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1511 90 91

1512 11 10

1512 19 10

1512 21 10

1512 29 10

1513 11 10

1513 19 30

1513 21 10

1513 29 30

1514 11 10

1514 19 10

1514 91 10

1514 99 10

1515 19 10

1515 21 10

1515 29 10

1515 50 11

1515 50 91

1515 90 21

1515 90 31

1515 90 40

1515 90 60

1516 20 95

Citas eļļas tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

1515 30 10

Rīcineļļa un tās frakcijas aminoundekānskābes ražošanai, ko izmanto sintētisko tekstilšķiedru vai mākslīgo plastikas materiālu ražošanā (1)

1515 90 11

Tungas koku eļļa; jojoba un oitisiku eļļa; miršu vasks; sumahu vasks; to frakcijas

1518 00 31

1518 00 39

Negaistošas augu eļļas, šķidras, jauktas, tehniskai vai rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu ražošana cilvēku uzturam (1)

2207 20 00

Etilspirts un citi spirti; denaturēti, jebkuras koncentrācijas

3824 10 00

Gatavas saistvielas liešanas veidnēm vai serdēm

4501

Dabīgs korķis, neapstrādāts vai vienkārši apstrādāts; korķa atkritumi, sasmalcināta korķa granulas vai samalts korķis

5301 10 00

5301 21 00

5301 29 00

Lini, neapstrādāti vai apstrādāti, bet nesavērpti

5302

Kaņepāji (Cannabis sativa L.), neapstrādāti vai apstrādāti, bet nesavērpti; kaņepāju virves un atlikas (to skaitā pavedienu atlikas un irdinātās šķiedras)

ex 6. nodaļa

Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un līdzīgi, griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi, izņemot cigoriņu augus un saknes, kas iekļautas apakšpozīcijā 0601 20 10

---

(1)  Ierakstīšana šajā apakšpozīcijā pakļauta attiecīgo Kopienas noteikumu nosacījumiem.

---

II PIELIKUMS

Piens un piena produkti, kam piemēro 370 Bq/kg maksimālo pieļauto līmeni

| KN kodi: | 0401 |
| --- | --- |
| 0402 |
| 0403 10 11 līdz 39 |
| 0403 90 11 līdz 69 |
| 0404 |

KN kodi:

0401

0402

0403 10 11 līdz 39

0403 90 11 līdz 69

0404

---

III PIELIKUMS

Atceltā regula ar turpmāko grozījumu sarakstu

| Padomes Regula (EEK) Nr. 737/90
  (OV L 82, 29.3.1990., 1. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 686/95
  (OV L 71, 31.3.1995., 15. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 616/2000
  (OV L 75, 24.3.2000., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 806/2003
  (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.) | vienīgi III pielikuma 7. punkts |

Padomes Regula (EEK) Nr. 737/90

(OV L 82, 29.3.1990., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 686/95

(OV L 71, 31.3.1995., 15. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 616/2000

(OV L 75, 24.3.2000., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 806/2003

(OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.)

vienīgi III pielikuma 7. punkts

---

IV PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EEK) Nr. 737/90 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta ievadfrāze | 1. panta ievadfrāze |
| 1. panta pirmais ievilkums | 1. panta a) punkts |
| 1. panta otrais ievilkums | 1. panta b) punkts |
| 1. panta trešais ievilkums | 1. panta c) punkts |
| 1. panta ceturtais ievilkums | 1. panta d) punkts |
| 1. panta piektais ievilkums | — |
| 2. pants | 2. panta 1. punkts |
| 3. panta pirmais ievadteikums | — |
| 3. panta otrais ievadteikums | 2. panta 2. punkta ievadteikums |
| 3. panta pirmais un otrais ievilkums | 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta pirmais, otrais un trešais teikums | 3. panta 1. punkta pirmā, otrā un trešā daļa |
| 4. panta 2. punkta pirmais un otrais teikums | 3. panta 2. punkta pirmā un otrā daļa |
| 5. panta pirmais un otrais teikums | 3. panta 3. punkta pirmā un otrā daļa |
| 6. pants | 4. pants |
| 7. panta 1. un 2. punkts | 5. panta 1. un 2. punkts |
| 7. panta 3. punkts | — |
| — | 6. pants |
| 8. panta pirmā daļa | 7. panta pirmā daļa |
| 8. panta otrās daļas ievadfrāze | 7. panta otrās daļas ievadfrāze |
| 8. panta otrās daļas 1. punkts | 7. panta otrās daļas a) punkts |
| 8. panta otrās daļas 2. punkts | 7. panta otrās daļas b) punkts |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| — | III pielikums |
| — | IV pielikums |

Regula (EEK) Nr. 737/90

Šī regula

1. panta ievadfrāze

1. panta ievadfrāze

1. panta pirmais ievilkums

1. panta a) punkts

1. panta otrais ievilkums

1. panta b) punkts

1. panta trešais ievilkums

1. panta c) punkts

1. panta ceturtais ievilkums

1. panta d) punkts

1. panta piektais ievilkums

—

2. pants

2. panta 1. punkts

3. panta pirmais ievadteikums

—

3. panta otrais ievadteikums

2. panta 2. punkta ievadteikums

3. panta pirmais un otrais ievilkums

2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

4. panta 1. punkta pirmais, otrais un trešais teikums

3. panta 1. punkta pirmā, otrā un trešā daļa

4. panta 2. punkta pirmais un otrais teikums

3. panta 2. punkta pirmā un otrā daļa

5. panta pirmais un otrais teikums

3. panta 3. punkta pirmā un otrā daļa

6. pants

4. pants

7. panta 1. un 2. punkts

5. panta 1. un 2. punkts

7. panta 3. punkts

—

—

6. pants

8. panta pirmā daļa

7. panta pirmā daļa

8. panta otrās daļas ievadfrāze

7. panta otrās daļas ievadfrāze

8. panta otrās daļas 1. punkts

7. panta otrās daļas a) punkts

8. panta otrās daļas 2. punkts

7. panta otrās daļas b) punkts

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/8

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 734/2008

(2008. gada 15. jūlijs)

par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Kopiena ir Līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai un 1982. gada 10. decembra Nolīgumam par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālu zivju krājumu un tālu migrējošu zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību. Ar minētajiem starptautiskajiem instrumentiem valstīm ir uzlikts pienākums sadarboties atklātās jūras dzīvo resursu saglabāšanā, un noteikts, ka valstis tādu sadarbību īsteno tieši vai arī ar attiecīgu apakšreģionālu vai reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju vai mehānismu starpniecību. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena ir Līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai un 1982. gada 10. decembra Nolīgumam par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālu zivju krājumu un tālu migrējošu zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību. Ar minētajiem starptautiskajiem instrumentiem valstīm ir uzlikts pienākums sadarboties atklātās jūras dzīvo resursu saglabāšanā, un noteikts, ka valstis tādu sadarbību īsteno tieši vai arī ar attiecīgu apakšreģionālu vai reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju vai mehānismu starpniecību.

| (2) | Ja nav izveidota reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija vai mehānisms, tas neatbrīvo valstis no jūras tiesību uzliktā pienākuma attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem pieņemt tādus pasākumus, kas var būt vajadzīgi starptautisko ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai, tostarp jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret zvejas darbību kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(2)

Ja nav izveidota reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija vai mehānisms, tas neatbrīvo valstis no jūras tiesību uzliktā pienākuma attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem pieņemt tādus pasākumus, kas var būt vajadzīgi starptautisko ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai, tostarp jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret zvejas darbību kaitīgo ietekmi.

| (3) | Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2), konkrēti – tās 2. pantā, ir paredzēts, ka, veicot pasākumus kopējā zivsaimniecības politikā, pieejai ir jābūt piesardzīgai, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Tās pašas regulas 7. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var pieņemt lēmumus par ārkārtējiem pasākumiem, ja ir pierādījumi, ka zvejas darbības rada nopietnus draudus ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai vai jūras ekosistēmai, un tie prasa tūlītēju rīcību. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2), konkrēti – tās 2. pantā, ir paredzēts, ka, veicot pasākumus kopējā zivsaimniecības politikā, pieejai ir jābūt piesardzīgai, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Tās pašas regulas 7. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var pieņemt lēmumus par ārkārtējiem pasākumiem, ja ir pierādījumi, ka zvejas darbības rada nopietnus draudus ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai vai jūras ekosistēmai, un tie prasa tūlītēju rīcību.

| (4) | Kopiena ir uzņēmusies saistības saglabāt jūras ekosistēmas, piemēram, rifus, jūras pacēlumus, dziļūdens koraļļus, hidrotermālos avotus un sūkļu kolonijas. Plaša zinātniska informācija liecina, ka minēto ekosistēmu integritāti apdraud zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus. Kopiena jau ir pieņēmusi pasākumus, lai grunts zvejai slēgtu Kopienas ūdeņu apgabalus, kuros atrodas tādas ekosistēmas. Tā ir palīdzējusi pieņemt līdzīgus pasākumus atklātās jūras apgabalos, kas ir visu to pastāvošo reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju kompetencē, kuras ir pilnvarotas reglamentēt grunts zveju. Turklāt tā ir aktīvi piedalījusies jaunu organizāciju vai mehānismu izveidē, lai panāktu to, ka uz visiem pasaules okeāna ūdeņiem attiecas piemēroti reģionāli zvejniecības saglabāšanas un pārvaldības mehānismi. Tomēr atklātajā jūrā ir daži apgabali, kuros tādas struktūras izveidē sastopas ar nopietnām grūtībām. |
| --- | --- |

(4)

Kopiena ir uzņēmusies saistības saglabāt jūras ekosistēmas, piemēram, rifus, jūras pacēlumus, dziļūdens koraļļus, hidrotermālos avotus un sūkļu kolonijas. Plaša zinātniska informācija liecina, ka minēto ekosistēmu integritāti apdraud zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus. Kopiena jau ir pieņēmusi pasākumus, lai grunts zvejai slēgtu Kopienas ūdeņu apgabalus, kuros atrodas tādas ekosistēmas. Tā ir palīdzējusi pieņemt līdzīgus pasākumus atklātās jūras apgabalos, kas ir visu to pastāvošo reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju kompetencē, kuras ir pilnvarotas reglamentēt grunts zveju. Turklāt tā ir aktīvi piedalījusies jaunu organizāciju vai mehānismu izveidē, lai panāktu to, ka uz visiem pasaules okeāna ūdeņiem attiecas piemēroti reģionāli zvejniecības saglabāšanas un pārvaldības mehānismi. Tomēr atklātajā jūrā ir daži apgabali, kuros tādas struktūras izveidē sastopas ar nopietnām grūtībām.

| (5) | Ar 2006. gada 8. decembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 61/105 starptautiskā sabiedrība ir apliecinājusi vienprātību, ka ir radusies akūta vajadzība pieņemt pasākumus jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret grunts zvejas darbību kaitīgo ietekmi, tādas darbības stingri reglamentējot ar reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju vai mehānismu starpniecību vai arī attiecīgās valstīs tās reglamentējot kuģiem, kas brauc ar to karogu un darbojas apgabalos, kur tādu organizāciju vai mehānismu nav.
  Ģenerālā asambleja ir devusi norādījumus, kādi pasākumi tālab būtu jāparedz. Ļoti svarīgs ir Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO) sāktais darbs – attīstīt starptautiskas pamatnostādnes tādu zvejas darbību regulācijai saskaņā ar Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, kā arī izstrādāt un paredzēt tādus pasākumus un tos īstenot dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2006. gada 8. decembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 61/105 starptautiskā sabiedrība ir apliecinājusi vienprātību, ka ir radusies akūta vajadzība pieņemt pasākumus jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret grunts zvejas darbību kaitīgo ietekmi, tādas darbības stingri reglamentējot ar reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju vai mehānismu starpniecību vai arī attiecīgās valstīs tās reglamentējot kuģiem, kas brauc ar to karogu un darbojas apgabalos, kur tādu organizāciju vai mehānismu nav.

Ģenerālā asambleja ir devusi norādījumus, kādi pasākumi tālab būtu jāparedz. Ļoti svarīgs ir Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO) sāktais darbs – attīstīt starptautiskas pamatnostādnes tādu zvejas darbību regulācijai saskaņā ar Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, kā arī izstrādāt un paredzēt tādus pasākumus un tos īstenot dalībvalstīs.

| (6) | Kopienai ir liela flote, kas veic grunts zvejas darbības apgabalos, kur zveju nereglamentē reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas vai mehānismi, kas būtu kompetenti reglamentēt tādas zvejas darbības un kuriem drīzumā nevar tikt izveidota tāda organizācija vai mehānisms. Neskarot pastāvīgos centienus labot atlikušās teritoriālās nepilnības starptautiskajā zvejas pārvaldības sistēmā, Kopienai saskaņā ar jūras tiesībām ir jāpilda jūras dzīvo organismu saglabāšanas saistības attiecīgajos apgabalos un tādēļ ir jāparedz attiecīgi pasākumi minētajām flotēm. To darot, Kopienai ir jāievēro norādījumi, ko Ģenerālā asambleja ir iekļāvusi Rezolūcijā 61/105. |
| --- | --- |

(6)

Kopienai ir liela flote, kas veic grunts zvejas darbības apgabalos, kur zveju nereglamentē reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas vai mehānismi, kas būtu kompetenti reglamentēt tādas zvejas darbības un kuriem drīzumā nevar tikt izveidota tāda organizācija vai mehānisms. Neskarot pastāvīgos centienus labot atlikušās teritoriālās nepilnības starptautiskajā zvejas pārvaldības sistēmā, Kopienai saskaņā ar jūras tiesībām ir jāpilda jūras dzīvo organismu saglabāšanas saistības attiecīgajos apgabalos un tādēļ ir jāparedz attiecīgi pasākumi minētajām flotēm. To darot, Kopienai ir jāievēro norādījumi, ko Ģenerālā asambleja ir iekļāvusi Rezolūcijā 61/105.

| (7) | Ģenerālās asamblejas ieteikumos ir īpaši uzsvērts, ka jāveic pasākumi “... lai, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju, izvērtētu, vai konkrētām grunts zvejas darbībām var būt būtiska negatīva ietekme uz jutīgām jūras ekosistēmām, un nodrošinātu – ja izvērtējumā būtu konstatēts, ka minētajām darbībām ir nopietna negatīva ietekme, zvejas darbības tiktu pārvaldītas, lai tādu ietekmi novērstu, vai aizliegtas turpināt”. |
| --- | --- |

(7)

Ģenerālās asamblejas ieteikumos ir īpaši uzsvērts, ka jāveic pasākumi “... lai, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju, izvērtētu, vai konkrētām grunts zvejas darbībām var būt būtiska negatīva ietekme uz jutīgām jūras ekosistēmām, un nodrošinātu – ja izvērtējumā būtu konstatēts, ka minētajām darbībām ir nopietna negatīva ietekme, zvejas darbības tiktu pārvaldītas, lai tādu ietekmi novērstu, vai aizliegtas turpināt”.

| (8) | Īstenojot minēto ieteikumu, ir paredzēts, ka attiecīgiem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot, ja tiem ir īpaša zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (3), un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2943/95 (1995. gada 20. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1627/94 piemērošanai (4). Turklāt saistībā ar tādu atļauju izdošanu un derīgumu ir jāparedz īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu, ka atļauto zvejas darbību ietekme ir pareizi izvērtēta un zvejas darbības notiek saskaņā ar attiecīgo izvērtējumu. |
| --- | --- |

(8)

Īstenojot minēto ieteikumu, ir paredzēts, ka attiecīgiem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot, ja tiem ir īpaša zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (3), un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2943/95 (1995. gada 20. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1627/94 piemērošanai (4). Turklāt saistībā ar tādu atļauju izdošanu un derīgumu ir jāparedz īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu, ka atļauto zvejas darbību ietekme ir pareizi izvērtēta un zvejas darbības notiek saskaņā ar attiecīgo izvērtējumu.

| (9) | Ģenerālās asamblejas ieteikumu īstenošanai ir vajadzīgi arī attiecīgi pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, saskaņā ar kuriem izdod atļaujas. Tie ietver novērotāju klātbūtni uz kuģiem un īpašus nosacījumus par kuģu satelītnovērošanas sistēmu darbību, lai paredzētu to, kā rīkoties tehnisku kļūmju gadījumos vai tad, ja sistēmas nedarbojas, papildus nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (5). |
| --- | --- |

(9)

Ģenerālās asamblejas ieteikumu īstenošanai ir vajadzīgi arī attiecīgi pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, saskaņā ar kuriem izdod atļaujas. Tie ietver novērotāju klātbūtni uz kuģiem un īpašus nosacījumus par kuģu satelītnovērošanas sistēmu darbību, lai paredzētu to, kā rīkoties tehnisku kļūmju gadījumos vai tad, ja sistēmas nedarbojas, papildus nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (5).

| (10) | Patlaban notiek jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, ko neregulē neviena reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija, un pagaidām šajā jomā ir samērā ierobežota zinātniska informācija. Tādēļ ir obligāti jāaizliedz grunts zvejas rīku izmantošana apgabalos, kuros vēl nav veikts atbilstošs zinātnisks novērtējums par nopietnas negatīvas ietekmes risku, ko šādas zvejas darbības varētu nodarīt jutīgām jūras ekosistēmām. |
| --- | --- |

(10)

Patlaban notiek jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, ko neregulē neviena reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija, un pagaidām šajā jomā ir samērā ierobežota zinātniska informācija. Tādēļ ir obligāti jāaizliedz grunts zvejas rīku izmantošana apgabalos, kuros vēl nav veikts atbilstošs zinātnisks novērtējums par nopietnas negatīvas ietekmes risku, ko šādas zvejas darbības varētu nodarīt jutīgām jūras ekosistēmām.

| (11) | Konkrētu nosacījumu pārkāpšana, piemēram, tādu, kas ir saistīti ar nenovērtētiem apgabaliem, kuģu satelītnovērošanas sistēmas darbību un zvejas darbību vietas maiņu gadījumā, ja negaidīti ir konstatēta jutīga jūras ekosistēma, tādām ekosistēmām var nodarīt neatgriezeniskus bojājumus, un tāpēc tādi pārkāpumi ir jāiekļauj nopietno pārkāpumu sarakstā, kas ir ietverts Padomes Regulā (EK) Nr. 1447/1999 (1999. gada 24. jūnijs), ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus (6). |
| --- | --- |

(11)

Konkrētu nosacījumu pārkāpšana, piemēram, tādu, kas ir saistīti ar nenovērtētiem apgabaliem, kuģu satelītnovērošanas sistēmas darbību un zvejas darbību vietas maiņu gadījumā, ja negaidīti ir konstatēta jutīga jūras ekosistēma, tādām ekosistēmām var nodarīt neatgriezeniskus bojājumus, un tāpēc tādi pārkāpumi ir jāiekļauj nopietno pārkāpumu sarakstā, kas ir ietverts Padomes Regulā (EK) Nr. 1447/1999 (1999. gada 24. jūnijs), ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus (6).

| (12) | Fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7), kuru pilnībā piemēro personas datu apstrādei šīs regulas nolūkos, jo īpaši attiecībā uz tādām datu subjektu tiesībām attiecībā uz piekļuvi, labošanu, bloķēšanu un dzēšanu, un paziņošanu trešajām personām, kuras turpmāk šajā regulā nav īpaši norādītas, |
| --- | --- |

(12)

Fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7), kuru pilnībā piemēro personas datu apstrādei šīs regulas nolūkos, jo īpaši attiecībā uz tādām datu subjektu tiesībām attiecībā uz piekļuvi, labošanu, bloķēšanu un dzēšanu, un paziņošanu trešajām personām, kuras turpmāk šajā regulā nav īpaši norādītas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kas atklātajā jūrā veic zvejas darbības ar grunts zvejas rīkiem.

2.   Šo regulu nepiemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuri darbojas šādos apgabalos:

| a) | apgabalos, kas ir reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārziņā vai kam ir izveidots mehānisms, kurš ir kompetents reglamentēt tādas zvejas darbības; |
| --- | --- |

a)

apgabalos, kas ir reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārziņā vai kam ir izveidots mehānisms, kurš ir kompetents reglamentēt tādas zvejas darbības;

| b) | apgabalos, kam patlaban veido reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju; ja procesa dalībnieki ir vienojušies par pagaidu pasākumiem jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret kaitīgo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīku izmantošana. |
| --- | --- |

b)

apgabalos, kam patlaban veido reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju; ja procesa dalībnieki ir vienojušies par pagaidu pasākumiem jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai pret kaitīgo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīku izmantošana.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “jūras ekosistēma” ir dinamisks komplekss, ko, savstarpēji mijdarbojoties, par funkcionālu vienību padara augu, dzīvnieku un mikroorganismu kopienas un to nedzīvā vide; |
| --- | --- |

a)

“jūras ekosistēma” ir dinamisks komplekss, ko, savstarpēji mijdarbojoties, par funkcionālu vienību padara augu, dzīvnieku un mikroorganismu kopienas un to nedzīvā vide;

| b) | “jutīga jūras ekosistēma” ir jebkura jūras ekosistēma, par ko ir paredzams, ka tās integritāti (proti, ekosistēmas struktūru un funkcijas) saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu apdraudēs būtiska negatīva ietekme, ko parastu zvejas darbību laikā rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, inter alia, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermāli avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas. Visjutīgākās ekosistēmas ir tās, kurām ir viegli nodarīt kaitējumu un kuras turklāt ļoti lēni atjaunojas vai arī neatjaunojas pavisam; |
| --- | --- |

b)

“jutīga jūras ekosistēma” ir jebkura jūras ekosistēma, par ko ir paredzams, ka tās integritāti (proti, ekosistēmas struktūru un funkcijas) saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu apdraudēs būtiska negatīva ietekme, ko parastu zvejas darbību laikā rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, inter alia, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermāli avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas. Visjutīgākās ekosistēmas ir tās, kurām ir viegli nodarīt kaitējumu un kuras turklāt ļoti lēni atjaunojas vai arī neatjaunojas pavisam;

| c) | “būtiska negatīva ietekme” ir ietekme (izvērtējot atsevišķus gadījumus, to kompleksu vai kopējo gadījumu radīto ietekmi), kas kaitē ekosistēmas integritātei, traucējot skarto populāciju spējas atjaunoties, un kas mazina dzīvotņu dabisko produktivitāti ilgtermiņā vai rada ievērojamu kaitējumu sugu dažādības, dzīvotņu vai kopienu veidiem, kurš saglabājas ilgtermiņā; |
| --- | --- |

c)

“būtiska negatīva ietekme” ir ietekme (izvērtējot atsevišķus gadījumus, to kompleksu vai kopējo gadījumu radīto ietekmi), kas kaitē ekosistēmas integritātei, traucējot skarto populāciju spējas atjaunoties, un kas mazina dzīvotņu dabisko produktivitāti ilgtermiņā vai rada ievērojamu kaitējumu sugu dažādības, dzīvotņu vai kopienu veidiem, kurš saglabājas ilgtermiņā;

| d) | “grunts zvejas rīki” ir zvejas rīki, kas parastu zvejas darbību laikā nonāk kontaktā ar jūras gultni, un pie tiem pieder grunts traļi, dragas, uz grunts nostiprināti žaunu tīkli, uz grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un zivju krātiņveida lamatas. |
| --- | --- |

d)

“grunts zvejas rīki” ir zvejas rīki, kas parastu zvejas darbību laikā nonāk kontaktā ar jūras gultni, un pie tiem pieder grunts traļi, dragas, uz grunts nostiprināti žaunu tīkli, uz grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un zivju krātiņveida lamatas.

3. pants

Īpaša zvejas atļauja

1.   Kopienas zvejas kuģiem ir vajadzīga īpaša zvejas atļauja 1. panta 1. punktā minētajām zvejas darbībām.

2.   Īpašo zvejas atļauju izdod saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94 un ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus.

4. pants

Atļauju izdošanas nosacījumi

1.   Šīs regulas 3. panta 1. punktā paredzēto īpašo zvejas atļauju pieprasījumiem pievieno sīki izstrādātu zvejas plānu, kurā īpaši norāda:

| a) | paredzēto zvejas darbību vietu; |
| --- | --- |

a)

paredzēto zvejas darbību vietu;

| b) | mērķsugas; |
| --- | --- |

b)

mērķsugas;

| c) | zvejas rīku veidu, kā arī dziļumu, kādā tos lietos; un |
| --- | --- |

c)

zvejas rīku veidu, kā arī dziļumu, kādā tos lietos; un

| d) | jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju iecerētajā zvejas vietā, ja attiecīgās karoga valsts kompetentām iestādēm tāda informācija iepriekš nav pieejama. |
| --- | --- |

d)

jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju iecerētajā zvejas vietā, ja attiecīgās karoga valsts kompetentām iestādēm tāda informācija iepriekš nav pieejama.

2.   Kompetentās iestādes izdod īpašo zvejas atļauju pēc tam, kad tās ir izvērtējušas paredzēto kuģa zvejas darbību iespējamo ietekmi un secinājušas – nav paredzams, ka tādas darbības, visticamāk, radīs būtisku negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām.

3.   Lai veiktu 2. punktā minēto izvērtējumu, kompetentās iestādes izmanto pilnīgāko pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju par jutīgu jūras ekosistēmu atrašanos apgabalos, kuros paredzēta attiecīgo zvejas kuģu darbība. Minētajā informācijā, ja šādi dati ir pieejami, ietver zinātniskus datus, ko izmanto par pamatu, izvērtējot ekosistēmu sastopamību. Izvērtēšanas procesā ietver atbilstīgus neatkarīgas zinātniskas salīdzinošas pārskatīšanas elementus.

4.   Vērtējot būtiskas negatīvas ietekmes apdraudējumu attiecībā uz jutīgām jūras ekosistēmām saskaņā ar 2. punktā minēto izvērtējumu, attiecīgā gadījumā ņem vērā atšķirīgus apstākļus apgabalos, kuros bieži notiek zvejas darbības ar grunts rīkiem, un apgabalos, kuros tādas zvejas darbības nav veiktas vai notiek reti.

5.   Veicot 2. punktā minēto izvērtējumu, kompetentās iestādes piemēro piesardzības kritērijus. Ja rodas šaubas par to, vai negatīvā ietekme ir būtiska, iestādes uzskata, ka iespējamā negatīvā ietekme, kas norādīta zinātniskajā ieteikumā, ir būtiska.

6.   Ja izvērtējumā secina, ka saskaņā ar iesniegto zvejas plānu veicamās darbības var radīt būtisku negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām, kompetentas iestādes konkretizē izvērtētos apdraudējumus un ļauj atļaujas pieteikuma iesniedzējiem mainīt zvejas plānu, lai izvairītos no jutīgām jūras ekosistēmām. Ja tādus grozījumus neveic, kompetentās iestādes lūgto īpašo zvejas atļauju neizdod.

5. pants

Derīguma nosacījumi

1.   Īpašajā zvejas atļaujā, kas paredzēta 3. panta 1. punktā, skaidri norāda, ka zvejas darbībās, ko veic, izmantojot attiecīgo atļauju, vienmēr jāievēro saskaņā ar 4. panta 1. punktu iesniegtais zvejas plāns.

2.   Ja apstākļi, ko nevar kontrolēt par kuģa darbībām atbildīga persona, rada vajadzību mainīt iesniegtos plānus, par kuģa darbībām atbildīgā persona tūlīt informē kompetentas iestādes, norādot, kādi grozījumi ir paredzēti sākotnējā plānā. Kompetentās iestādes izskata grozījumus un tos neapstiprina, ja grozījumos paredzēts mainīt kuģa darbību vietu, pārceļot to uz apgabaliem, kuros ir jutīgas jūras ekosistēmas vai tādas varētu būt sastopamas.

3.   Ja 4. panta 1. punktā minētais zvejas plāns nav ievērots tādos apstākļos, kas nav šā panta 2. punktā norādītie apstākļi, karoga valsts atsauc attiecīgam zvejas kuģim izdoto īpašo zvejas atļauju.

6. pants

Nenovērtēti apgabali

1.   Apgabalos, par kuriem nav veikts pienācīgs zinātnisks novērtējums un tas nav pieejams, grunts zvejas rīkus ir aizliegts izmantot. Uz šo aizliegumu attiecas šīs regulas 13. pantā paredzētā regulas pārskatīšana.

2.   Grunts zvejas darbības ļauj veikt atbilstoši šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, ja zinātnisks novērtējums liecina, ka jutīgas jūras ekosistēmas netiks pakļautas riskam.

7. pants

Neparedzēta saskare ar jutīgām jūras ekosistēmām

1.   Ja, veicot zvejas darbības, notiek saskare ar jutīgu jūras ekosistēmu, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju attiecīgā vietā vai zveju nesāk. Tas atsāk darbības tikai tad, kad ir sasniegta alternatīva vieta vismaz 5 jūras jūdžu attālumā no saskares vietas – apgabalā, kas ir paredzēts 4. panta 1. punktā minētajā zvejas plānā.

2.   Ja arī 1. punktā minētajā alternatīvajā vietā notiek saskare ar citu jutīgu jūras ekosistēmu, kuģis turpina mainīt atrašanās vietu saskaņā ar minētajā punktā izklāstītajiem noteikumiem, līdz tas sasniedz vietu, kur nav jutīgu jūras ekosistēmu.

3.   Par katru saskares gadījumu, zvejas kuģis par to tūlīt ziņo kompetentām iestādēm, sniedzot precīzu informāciju par to, kā notikusi saskare, saskares atrašanās vietu, laiku un citiem būtiskiem apstākļiem.

8. pants

Apgabalu slēgšana zvejai

1.   Apgabalus, ko slēdz zvejai ar grunts zvejas rīkiem, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju par to, vai jutīgas jūras ekosistēmas ir vai varētu būt sastopamas reģionā, kurā darbojas to zvejas kuģi. Dalībvalstis bez kavēšanās slēdz apgabalus saviem kuģiem un tūlīt dara Komisijai zināmu, ka tie ir slēgti. Komisija bez kavēšanās izsūta paziņojumu visām dalībvalstīm.

2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. pantu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Padomei priekšlikumus saskaņā ar Līguma 37. pantu, lai pieņemtu Kopienas pasākumus ar mērķi slēgt konkrētus apgabalus, pamatojoties uz dalībvalstu paziņotu informāciju vai pašas Komisijas iniciatīvu.

9. pants

Kuģu satelītnovērošanas sistēma

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2244/2003 11. panta 1. punkta, uz zvejas kuģa izvietotās satelītnovērošanas iekārtas tehnisku kļūmju gadījumos vai ja sistēmas nedarbojas, kuģa kapteinis reizi divās stundās karoga dalībvalstij dara zināmu kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu.

2.   Atgriezies no jūras reisa, kuģis atkal atstāj ostu tikai tad, kad satelītnovērošanas iekārta darbojas saskaņā ar kompetentu iestāžu prasībām.

10. pants

Nopietni pārkāpumi

1.   Visas zvejas darbības, kas veiktas pēc tam, kad kuģis ir atkāpies no zvejas plāniem tādos apstākļos, kas nav 5. panta 2. punktā norādītie apstākļi, uzskata par zveju bez zvejas atļaujas un tālab – par tādu rīcību, ar kuru ir nopietni pārkāpti kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi.

2.   Šīs regulas 6., 7. un 9. pantā paredzēto pienākumu atkārtota neievērošana ir uzskatāma par rīcību, ar ko ir nopietni pārkāpti kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi.

11. pants

Novērotāji

1.   Novērotāji atrodas uz visiem kuģiem, kam ir izdota 3. panta 1. punktā paredzētā īpašā zvejas atļauja. Novērotāji novēro kuģa zvejas darbības visā 4. panta 1. punktā paredzētā zvejas plāna izpildes laikā.

To novērotāju skaitu, kas pārrauga zvejas darbības zvejas apgabalos, pārskata 2009. gada 30. jūlijā.

2.   Novērotājs:

| a) | izmantojot zvejas žurnālā lietoto formātu, neatkarīgi reģistrē informāciju par nozveju, kā paredzēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (8), 6. pantā; |
| --- | --- |

a)

izmantojot zvejas žurnālā lietoto formātu, neatkarīgi reģistrē informāciju par nozveju, kā paredzēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (8), 6. pantā;

| b) | reģistrē visas novirzes no zvejas plāna, kā minēts 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

reģistrē visas novirzes no zvejas plāna, kā minēts 5. panta 2. punktā;

| c) | dokumentē visus gadījumus, kad neparedzēti ir skartas jutīgas jūras ekosistēmas, kā minēts 7. pantā, tostarp vāc informāciju, kas var būt noderīga saistībā ar konkrētas vietas aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

dokumentē visus gadījumus, kad neparedzēti ir skartas jutīgas jūras ekosistēmas, kā minēts 7. pantā, tostarp vāc informāciju, kas var būt noderīga saistībā ar konkrētas vietas aizsardzību;

| d) | reģistrē zvejas rīku izvietošanas dziļumu; |
| --- | --- |

d)

reģistrē zvejas rīku izvietošanas dziļumu;

| e) | 20 dienu laikā pēc novērošanas posma beigām iesniedz ziņojumu attiecīgas dalībvalsts kompetentām iestādēm. Minētā ziņojuma kopiju nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

e)

20 dienu laikā pēc novērošanas posma beigām iesniedz ziņojumu attiecīgas dalībvalsts kompetentām iestādēm. Minētā ziņojuma kopiju nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas.

3.   Novērotāja statusā nedarbojas šādas personas:

| a) | tā kuģa kapteiņa vai cita virsnieka radinieks, uz ko norīko novērotāju; |
| --- | --- |

a)

tā kuģa kapteiņa vai cita virsnieka radinieks, uz ko norīko novērotāju;

| b) | persona, ko nodarbina tā kuģa kapteinis, uz kuru norīko novērotāju; |
| --- | --- |

b)

persona, ko nodarbina tā kuģa kapteinis, uz kuru norīko novērotāju;

| c) | persona, ko nodarbina kuģa kapteiņa pārstāvis; |
| --- | --- |

c)

persona, ko nodarbina kuģa kapteiņa pārstāvis;

| d) | tāda uzņēmuma darbinieks, kuru kontrolē kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis; |
| --- | --- |

d)

tāda uzņēmuma darbinieks, kuru kontrolē kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis;

| e) | kapteiņa pārstāvja radinieks. |
| --- | --- |

e)

kapteiņa pārstāvja radinieks.

12. pants

Informēšana

1.   Ciktāl šī regula attiecas uz zvejas kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, par katru kalendāro pusgadu trīs mēnešu laikā pēc minētā kalendārā pusgada beigām attiecīgās dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu:

| a) | papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 18. pantā noteiktajām prasībām ziņo par nozveju, ko veikuši 1. pantā minētie kuģi; tādu ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz zvejas žurnālos reģistrēto informāciju, un tajā iekļauj visus ierakstus par zvejas dienām, kas pavadītas ārpus ostas, kā arī novērotāju sniegtos ziņojumus, atsevišķi informējot par gada ceturkšņiem, zvejas rīku veidiem un sugām; |
| --- | --- |

a)

papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 18. pantā noteiktajām prasībām ziņo par nozveju, ko veikuši 1. pantā minētie kuģi; tādu ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz zvejas žurnālos reģistrēto informāciju, un tajā iekļauj visus ierakstus par zvejas dienām, kas pavadītas ārpus ostas, kā arī novērotāju sniegtos ziņojumus, atsevišķi informējot par gada ceturkšņiem, zvejas rīku veidiem un sugām;

| b) | par to, kā 1. panta 1. punktā minētie zvejas kuģi ievēro zvejas plānu un 6., 7. un 8. pantā paredzētās prasības, un par pasākumiem, kas veikti, lai 10. pantā minēto prasību neievērošanas un nopietno pārkāpumu gadījumā labotu stāvokli un uzliktu sodus; |
| --- | --- |

b)

par to, kā 1. panta 1. punktā minētie zvejas kuģi ievēro zvejas plānu un 6., 7. un 8. pantā paredzētās prasības, un par pasākumiem, kas veikti, lai 10. pantā minēto prasību neievērošanas un nopietno pārkāpumu gadījumā labotu stāvokli un uzliktu sodus;

| c) | par 8. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

par 8. panta īstenošanu.

2.   Saskaņā ar 1. punktu sniegtajiem ziņojumiem pievieno ietekmes novērtējumus, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi atbilstīgi 4. panta 2. punktam sešu mēnešu laikā, uz ko attiecas konkrētais ziņojums.

3.   Saskaņā ar 1. un 2. punktu saņemto informāciju Komisija publisko, inter alia izmantojot FAO, un bez kavēšanās ziņojumā ietverto informāciju pārsūta attiecīgām zinātniskām struktūrām, kā arī dalībvalstīm, kas to lūdz.

13. pants

Pārskatīšana

Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus šīs regulas grozījumiem.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  2008. gada 4. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

3

(4)  OV L 308, 21.12.1995., 15. lpp.

4

(5)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

5

(6)  OV L 167, 2.7.1999., 5. lpp.

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

7

(8)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.), Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

8

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 735/2008

(2008. gada 29. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 30. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 28,9 |
| TR | 74,2 |
| XS | 29,6 |
| ZZ | 44,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 66,8 |
| 0709 90 70 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 84,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 73,9 |
| 0806 10 10 | CL | 58,0 |
| EG | 144,2 |
| IL | 145,6 |
| TR | 123,9 |
| ZZ | 117,9 |
| 0808 10 80 | AR | 95,1 |
| BR | 101,6 |
| CL | 97,9 |
| CN | 87,4 |
| NZ | 115,6 |
| US | 107,9 |
| ZA | 88,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 67,9 |
| CL | 88,3 |
| NZ | 97,1 |
| TR | 156,5 |
| ZA | 100,6 |
| ZZ | 102,1 |
| 0809 10 00 | TR | 172,1 |
| US | 186,2 |
| ZZ | 179,2 |
| 0809 20 95 | CA | 388,4 |
| TR | 449,8 |
| US | 433,2 |
| ZZ | 423,8 |
| 0809 30 | TR | 143,6 |
| ZZ | 143,6 |
| 0809 40 05 | BA | 82,7 |
| IL | 116,4 |
| TR | 115,5 |
| XS | 66,2 |
| ZZ | 95,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

28,9

TR

74,2

XS

29,6

ZZ

44,2

0707 00 05

MK

27,4

TR

106,2

ZZ

66,8

0709 90 70

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

84,2

US

62,5

UY

59,6

ZA

89,4

ZZ

73,9

0806 10 10

CL

58,0

EG

144,2

IL

145,6

TR

123,9

ZZ

117,9

0808 10 80

AR

95,1

BR

101,6

CL

97,9

CN

87,4

NZ

115,6

US

107,9

ZA

88,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

67,9

CL

88,3

NZ

97,1

TR

156,5

ZA

100,6

ZZ

102,1

0809 10 00

TR

172,1

US

186,2

ZZ

179,2

0809 20 95

CA

388,4

TR

449,8

US

433,2

ZZ

423,8

0809 30

TR

143,6

ZZ

143,6

0809 40 05

BA

82,7

IL

116,4

TR

115,5

XS

66,2

ZZ

95,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 736/2008

(2008. gada 22. jūlijs)

par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu,

publicējusi šīs regulas projektu (2),

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 994/98 Komisija saskaņā ar Līguma 87. pantu ir pilnvarota paziņot, ka ar konkrētiem nosacījumiem atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir saderīgs ar kopējo tirgu un uz to neattiecas prasība par paziņošanu, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 994/98 Komisija saskaņā ar Līguma 87. pantu ir pilnvarota paziņot, ka ar konkrētiem nosacījumiem atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir saderīgs ar kopējo tirgu un uz to neattiecas prasība par paziņošanu, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā.

| (2) | Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (3), nepiemēro pasākumiem, kas ir saistīti ar zvejniecības un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi vai tirdzniecību, jo uz tiem attiecas Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (3), nepiemēro pasākumiem, kas ir saistīti ar zvejniecības un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi vai tirdzniecību, jo uz tiem attiecas Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (4).

| (3) | Komisija ir piemērojusi Līguma 87. un 88. pantu vairākos lēmumos attiecībā uz MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, un turklāt ir noteikusi savu politiku jaunākajās Pamatnostādnēs valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (5) (turpmāk – “zivsaimniecības pamatnostādnes”). Ņemot vērā Komisijas ievērojamo pieredzi šo pantu piemērošanā MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, un mērķi nodrošināt efektīvu pārraudzību un vienkāršot pārvaldību, nevājinot Komisijas kontroli, Komisijai ir lietderīgi izmantot Regulā (EK) Nr. 994/98 paredzētās pilnvaras arī attiecībā uz MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, ciktāl Līguma 89. pants ir atzīts par piemērojamu šādiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir piemērojusi Līguma 87. un 88. pantu vairākos lēmumos attiecībā uz MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, un turklāt ir noteikusi savu politiku jaunākajās Pamatnostādnēs valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (5) (turpmāk – “zivsaimniecības pamatnostādnes”). Ņemot vērā Komisijas ievērojamo pieredzi šo pantu piemērošanā MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, un mērķi nodrošināt efektīvu pārraudzību un vienkāršot pārvaldību, nevājinot Komisijas kontroli, Komisijai ir lietderīgi izmantot Regulā (EK) Nr. 994/98 paredzētās pilnvaras arī attiecībā uz MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, ciktāl Līguma 89. pants ir atzīts par piemērojamu šādiem produktiem.

| (4) | Komisijai jānovērtē zivsaimniecības nozarē piešķirtā valsts atbalsta saderība, pamatojoties uz konkurences politikas un kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai jānovērtē zivsaimniecības nozarē piešķirtā valsts atbalsta saderība, pamatojoties uz konkurences politikas un kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem.

| (5) | Šī regula ir jāpiemēro tāda veida atbalstam, ko piešķir zivsaimniecības nozarē un ko Komisija sistemātiski ir apstiprinājusi jau gadiem ilgi. Komisijai šā atbalsta saderība ar kopējo tirgu nav jānovērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ja atbalsts ir saderīgs ar nosacījumiem, kas paredzēti Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (6) un Komisijas 2007. gada 26. marta Regulā (EK) Nr. 498/2007, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (7), un ar dažiem citiem nosacījumiem. Lai gan Regula (EK) Nr. 1198/2006 ir spēkā tikai kopš 2006. gada 4. septembra, Komisija uz spēkā esošo zivsaimniecības pamatnostādņu pamata ir guvusi pietiekamu pieredzi līdzīgu nosacījumu piemērošanā attiecīgā veida pasākumiem, lai būtu iespējams konstatēt to, ka minētās regulas nosacījumi ir pietiekami precīzi, un tāpēc ir pamatoti neparedzēt katra gadījuma atsevišķu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Šī regula ir jāpiemēro tāda veida atbalstam, ko piešķir zivsaimniecības nozarē un ko Komisija sistemātiski ir apstiprinājusi jau gadiem ilgi. Komisijai šā atbalsta saderība ar kopējo tirgu nav jānovērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ja atbalsts ir saderīgs ar nosacījumiem, kas paredzēti Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (6) un Komisijas 2007. gada 26. marta Regulā (EK) Nr. 498/2007, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (7), un ar dažiem citiem nosacījumiem. Lai gan Regula (EK) Nr. 1198/2006 ir spēkā tikai kopš 2006. gada 4. septembra, Komisija uz spēkā esošo zivsaimniecības pamatnostādņu pamata ir guvusi pietiekamu pieredzi līdzīgu nosacījumu piemērošanā attiecīgā veida pasākumiem, lai būtu iespējams konstatēt to, ka minētās regulas nosacījumi ir pietiekami precīzi, un tāpēc ir pamatoti neparedzēt katra gadījuma atsevišķu novērtēšanu.

| (6) | Šī regula neskar dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību. Komisijai jāizvērtē šādi paziņojumi, ņemot vērā šo regulu un pamatojoties uz zivsaimniecības pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neskar dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu MVU, kas nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību. Komisijai jāizvērtē šādi paziņojumi, ņemot vērā šo regulu un pamatojoties uz zivsaimniecības pamatnostādnēm.

| (7) | Līguma 88. panta 3. punktā paredzētā prasība par paziņošanu arī turpmāk jāpiemēro atbalstam, ko dalībvalstis plāno piešķirt zivsaimniecības nozarē, taču uz ko neattiecas šī regula vai citas regulas, kuras pieņemtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu. Šādu atbalstu izvērtēs, ņemot vērā šo regulu un zivsaimniecības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(7)

Līguma 88. panta 3. punktā paredzētā prasība par paziņošanu arī turpmāk jāpiemēro atbalstam, ko dalībvalstis plāno piešķirt zivsaimniecības nozarē, taču uz ko neattiecas šī regula vai citas regulas, kuras pieņemtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu. Šādu atbalstu izvērtēs, ņemot vērā šo regulu un zivsaimniecības pamatnostādnes.

| (8) | Šajā regulā jāparedz atbrīvojums tādam atbalstam, kas atbilst visām šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī atbalsta shēmām, ar nosacījumu, ka jebkurš atbalsts, ko varētu piešķirt saskaņā ar šādām shēmām, atbilst visām šīs regulas attiecīgajām prasībām. Piemērojot individuālu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmām, un individuālu ad hoc atbalstu, ir jānorāda skaidra atsauce uz šo regulu. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā jāparedz atbrīvojums tādam atbalstam, kas atbilst visām šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī atbalsta shēmām, ar nosacījumu, ka jebkurš atbalsts, ko varētu piešķirt saskaņā ar šādām shēmām, atbilst visām šīs regulas attiecīgajām prasībām. Piemērojot individuālu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmām, un individuālu ad hoc atbalstu, ir jānorāda skaidra atsauce uz šo regulu.

| (9) | Lai nodrošinātu saskanību ar Kopienas finansētiem atbalsta pasākumiem, tā atbalsta maksimālajam apjomam, uz ko attiecas šī regula, jābūt vienādam ar maksimālo apjomu, kas tāda paša veida atbalstam noteikts Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu saskanību ar Kopienas finansētiem atbalsta pasākumiem, tā atbalsta maksimālajam apjomam, uz ko attiecas šī regula, jābūt vienādam ar maksimālo apjomu, kas tāda paša veida atbalstam noteikts Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

| (10) | Ir svarīgi, lai atbalstu nepiešķirtu apstākļos, kad nav ievēroti Kopienas tiesību akti un jo īpaši kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Tāpēc dalībvalsts var piešķirt atbalstu zivsaimniecības nozarē tikai tad, ja finansētie pasākumi un to rezultāti ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalstīm ir jāpārliecinās, ka valsts atbalsta saņēmēji ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi, lai atbalstu nepiešķirtu apstākļos, kad nav ievēroti Kopienas tiesību akti un jo īpaši kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Tāpēc dalībvalsts var piešķirt atbalstu zivsaimniecības nozarē tikai tad, ja finansētie pasākumi un to rezultāti ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalstīm ir jāpārliecinās, ka valsts atbalsta saņēmēji ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka atbalsts ir samērīgs un nepārsniedz nepieciešamo summu, robežvērtības, ja vien iespējams, izsaka kā atbalsta intensitāti attiecībā pret atbalstāmo izmaksu kopumu. Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti, atbalstu, ko maksā vairākos daļu maksājumos, diskontē atbilstīgi tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Kā procentu likme diskontēšanai un tā atbalsta summas aprēķināšanai, kas nav dotācija, jāizmanto atsauces likme, kura piemērojama dotācijas piešķiršanas dienā, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (8). |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka atbalsts ir samērīgs un nepārsniedz nepieciešamo summu, robežvērtības, ja vien iespējams, izsaka kā atbalsta intensitāti attiecībā pret atbalstāmo izmaksu kopumu. Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti, atbalstu, ko maksā vairākos daļu maksājumos, diskontē atbilstīgi tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Kā procentu likme diskontēšanai un tā atbalsta summas aprēķināšanai, kas nav dotācija, jāizmanto atsauces likme, kura piemērojama dotācijas piešķiršanas dienā, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (8).

| (12) | Ņemot vērā vajadzību panākt pienācīgu līdzsvaru starp minimāliem konkurences kropļojumiem atbalstāmajā nozarē un šīs regulas mērķiem, nedrīkst piešķirt atbrīvojumu individuālām dotācijām, kas pārsniedz noteiktu maksimālo summu, neatkarīgi no tā, vai dotācijas piešķir vai nepiešķir saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai paredzēts atbrīvojums šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā vajadzību panākt pienācīgu līdzsvaru starp minimāliem konkurences kropļojumiem atbalstāmajā nozarē un šīs regulas mērķiem, nedrīkst piešķirt atbrīvojumu individuālām dotācijām, kas pārsniedz noteiktu maksimālo summu, neatkarīgi no tā, vai dotācijas piešķir vai nepiešķir saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai paredzēts atbrīvojums šajā regulā.

| (13) | Šo regulu nedrīkst piemērot atbalstam ar eksportu saistītiem pasākumiem vai atbalstam par labu vietējiem produktiem attiecībā pret importētiem produktiem. Turklāt to nedrīkst piemērot atbalstam izplatīšanas tīkla izveides un darbības finansēšanai citās valstīs. Atbalstu par izdevumiem dalībai tirdzniecības izstādēs vai pētījumu vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai laistu jaunu vai esošu produktu jaunā tirgū, parasti nevajadzētu uzskatīt par atbalstu eksportam. |
| --- | --- |

(13)

Šo regulu nedrīkst piemērot atbalstam ar eksportu saistītiem pasākumiem vai atbalstam par labu vietējiem produktiem attiecībā pret importētiem produktiem. Turklāt to nedrīkst piemērot atbalstam izplatīšanas tīkla izveides un darbības finansēšanai citās valstīs. Atbalstu par izdevumiem dalībai tirdzniecības izstādēs vai pētījumu vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai laistu jaunu vai esošu produktu jaunā tirgū, parasti nevajadzētu uzskatīt par atbalstu eksportam.

| (14) | Atbalsts, kas piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9) nozīmē, jāizvērtē saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, lai izvairītos no to apiešanas. Atbalstam šādiem uzņēmumiem vajadzētu būt ārpus šīs regulas darbības jomas. Lai samazinātu dalībvalstu administratīvo slogu, piešķirot atbalstu, uz kuru attiecas šī regula, definīcija par to, kas uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ir jāvienkāršo salīdzinājumā ar minētajās pamatnostādnēs lietoto definīciju. Turklāt šajā regulā MVU, kuri ir dibināti ne agrāk kā pirms trīs gadiem, šajā periodā neuzskata par grūtībās esošiem uzņēmumiem, izņemot ja atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem tiem ir piemērojama kopīga maksātnespējas procedūra. Šie vienkāršojumi nedrīkst skart minētajās pamatnostādnēs paredzēto MVU kvalifikāciju saistībā ar atbalstu, uz kuru neattiecas šī regula; uz to arī turpmāk attiecas pilnīgais formulējums, kas sniegts minētajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(14)

Atbalsts, kas piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9) nozīmē, jāizvērtē saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, lai izvairītos no to apiešanas. Atbalstam šādiem uzņēmumiem vajadzētu būt ārpus šīs regulas darbības jomas. Lai samazinātu dalībvalstu administratīvo slogu, piešķirot atbalstu, uz kuru attiecas šī regula, definīcija par to, kas uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ir jāvienkāršo salīdzinājumā ar minētajās pamatnostādnēs lietoto definīciju. Turklāt šajā regulā MVU, kuri ir dibināti ne agrāk kā pirms trīs gadiem, šajā periodā neuzskata par grūtībās esošiem uzņēmumiem, izņemot ja atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem tiem ir piemērojama kopīga maksātnespējas procedūra. Šie vienkāršojumi nedrīkst skart minētajās pamatnostādnēs paredzēto MVU kvalifikāciju saistībā ar atbalstu, uz kuru neattiecas šī regula; uz to arī turpmāk attiecas pilnīgais formulējums, kas sniegts minētajās pamatnostādnēs.

| (15) | Komisijai jānodrošina, ka atļautais atbalsts nerada tādas izmaiņas tirdzniecības nosacījumos, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Tāpēc atbalsts par labu saņēmējam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Tādējādi katram ad hoc atbalstam, kas izmaksāts šādam saņēmējam, un katrai atbalsta shēmai, kas nesatur noteikumu, ar kuru īpaši izslēdz šādus saņēmējus, arī turpmāk piemēro Līguma 88. panta 3. punktā noteikto prasību par paziņošanu. Šāds noteikums nedrīkst ietekmēt atbalsta shēmu saņēmēju tiesisko paļāvību, ja attiecībā uz šiem saņēmējiem nav izdots līdzekļu atgūšanas rīkojums. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai jānodrošina, ka atļautais atbalsts nerada tādas izmaiņas tirdzniecības nosacījumos, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Tāpēc atbalsts par labu saņēmējam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Tādējādi katram ad hoc atbalstam, kas izmaksāts šādam saņēmējam, un katrai atbalsta shēmai, kas nesatur noteikumu, ar kuru īpaši izslēdz šādus saņēmējus, arī turpmāk piemēro Līguma 88. panta 3. punktā noteikto prasību par paziņošanu. Šāds noteikums nedrīkst ietekmēt atbalsta shēmu saņēmēju tiesisko paļāvību, ja attiecībā uz šiem saņēmējiem nav izdots līdzekļu atgūšanas rīkojums.

| (16) | Lai novērstu atšķirības, kas varētu radīt konkurences kropļojumus, un palīdzētu koordinēt dažādas Kopienas un valsts iniciatīvas attiecībā uz MVU, šajā regulā jāizmanto “mazo un vidējo uzņēmumu” definīcija, kura noteikta Regulas (EK) Nr. 70/2001 I pielikumā. |
| --- | --- |

(16)

Lai novērstu atšķirības, kas varētu radīt konkurences kropļojumus, un palīdzētu koordinēt dažādas Kopienas un valsts iniciatīvas attiecībā uz MVU, šajā regulā jāizmanto “mazo un vidējo uzņēmumu” definīcija, kura noteikta Regulas (EK) Nr. 70/2001 I pielikumā.

| (17) | Pārredzamības, vienādas attieksmes un efektīvas uzraudzības labad šī regula ir jāpiemēro tikai tādam atbalstam, kas ir pārredzams. Pārredzams atbalsts ir tāds atbalsts, kuram ir iespējams ex ante precīzi aprēķināt bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu. Atbalsts, ko veido aizdevumi, jo īpaši jāuzskata par pārredzamu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz atsauces likmi, kas ir spēkā dotācijas piešķiršanas laikā, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (10). Atbalstu, ko veido fiskālie pasākumi, uzskata par pārredzamu, ja pasākumos ir paredzēts ierobežojums, kas nodrošina to, ka piemērojamais limits netiek pārsniegts. |
| --- | --- |

(17)

Pārredzamības, vienādas attieksmes un efektīvas uzraudzības labad šī regula ir jāpiemēro tikai tādam atbalstam, kas ir pārredzams. Pārredzams atbalsts ir tāds atbalsts, kuram ir iespējams ex ante precīzi aprēķināt bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu. Atbalsts, ko veido aizdevumi, jo īpaši jāuzskata par pārredzamu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz atsauces likmi, kas ir spēkā dotācijas piešķiršanas laikā, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (10). Atbalstu, ko veido fiskālie pasākumi, uzskata par pārredzamu, ja pasākumos ir paredzēts ierobežojums, kas nodrošina to, ka piemērojamais limits netiek pārsniegts.

| (18) | Atbalstu, kas iekļauts garantiju shēmās, uzskata par pārredzamu, ja bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metode ir paziņota Komisijai un apstiprināta. Komisija pārbaudīs šādus paziņojumus, pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (11). Atbalsts, kas iekļauts garantiju shēmās, arī jāuzskata par pārredzamu, ja saņēmējs ir MVU un ja bruto dotācijas ekvivalents aprēķināts, balstoties uz drošās zonas prēmijām, kas paredzētas minētā paziņojuma 3.3. un 3.5. iedaļā. |
| --- | --- |

(18)

Atbalstu, kas iekļauts garantiju shēmās, uzskata par pārredzamu, ja bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metode ir paziņota Komisijai un apstiprināta. Komisija pārbaudīs šādus paziņojumus, pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (11). Atbalsts, kas iekļauts garantiju shēmās, arī jāuzskata par pārredzamu, ja saņēmējs ir MVU un ja bruto dotācijas ekvivalents aprēķināts, balstoties uz drošās zonas prēmijām, kas paredzētas minētā paziņojuma 3.3. un 3.5. iedaļā.

| (19) | Ņemot vērā, cik sarežģīta ir dotācijas ekvivalenta aprēķināšana atbalstam, kas piešķirts atmaksājamu avansa maksājumu veidā, šādam atbalstam šo regulu piemēro tikai tādā gadījumā, ja atmaksājamo avansa maksājumu kopējā summa ir mazāka par paziņošanas prasībai piemērojamo individuālo robežvērtību un atbalsta maksimālo intensitāti saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā, cik sarežģīta ir dotācijas ekvivalenta aprēķināšana atbalstam, kas piešķirts atmaksājamu avansa maksājumu veidā, šādam atbalstam šo regulu piemēro tikai tādā gadījumā, ja atmaksājamo avansa maksājumu kopējā summa ir mazāka par paziņošanas prasībai piemērojamo individuālo robežvērtību un atbalsta maksimālo intensitāti saskaņā ar šo regulu.

| (20) | Ņemot vērā Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, atbalsta vienīgais mērķis parasti nedrīkst būt tādu saimnieciskās darbības izmaksu pastāvīga vai periodiska samazināšana, kuras jāsedz saņēmējam, un atbalstam ir jābūt samērīgam attiecībā pret šķēršļiem, kas jāpārvar, lai nodrošinātu sociālekonomiskās priekšrocības, kuras uzskata par atbilstīgām Kopienas interesēm. Tādus valsts atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir tikai uzlabot ražotāju finansiālo stāvokli, nevis veicināt nozares attīstību, un jo īpaši atbalstu, ko piešķir, pamatojoties tikai uz cenu, daudzumu, ražošanas vienību vai ražošanas līdzekļu vienību, uzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt šāds atbalsts var nelabvēlīgi ietekmēt tirgu kopīgo organizāciju mehānismus. Tāpēc ir lietderīgi attiecināt šo regulu vienīgi uz atbalstu ieguldījumiem, kā arī uz atbalstu atsevišķiem sociālekonomiskiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, atbalsta vienīgais mērķis parasti nedrīkst būt tādu saimnieciskās darbības izmaksu pastāvīga vai periodiska samazināšana, kuras jāsedz saņēmējam, un atbalstam ir jābūt samērīgam attiecībā pret šķēršļiem, kas jāpārvar, lai nodrošinātu sociālekonomiskās priekšrocības, kuras uzskata par atbilstīgām Kopienas interesēm. Tādus valsts atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir tikai uzlabot ražotāju finansiālo stāvokli, nevis veicināt nozares attīstību, un jo īpaši atbalstu, ko piešķir, pamatojoties tikai uz cenu, daudzumu, ražošanas vienību vai ražošanas līdzekļu vienību, uzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt šāds atbalsts var nelabvēlīgi ietekmēt tirgu kopīgo organizāciju mehānismus. Tāpēc ir lietderīgi attiecināt šo regulu vienīgi uz atbalstu ieguldījumiem, kā arī uz atbalstu atsevišķiem sociālekonomiskiem pasākumiem.

| (21) | Lai nodrošinātu to, ka atbalsts ir nepieciešams un rada stimulu konkrētu pasākumu izstrādei, šo regulu nedrīkst piemērot tādu pasākumu atbalstam, kurus saņēmējs patstāvīgi uzsāktu arī tirgus apstākļos. Uzskata, ka šāds stimuls pastāv, ja saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu dalībvalstij, pirms ir uzsāktas darbības, kas saistītas ar atbalstīto projektu vai darbību īstenošanu. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu to, ka atbalsts ir nepieciešams un rada stimulu konkrētu pasākumu izstrādei, šo regulu nedrīkst piemērot tādu pasākumu atbalstam, kurus saņēmējs patstāvīgi uzsāktu arī tirgus apstākļos. Uzskata, ka šāds stimuls pastāv, ja saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu dalībvalstij, pirms ir uzsāktas darbības, kas saistītas ar atbalstīto projektu vai darbību īstenošanu.

| (22) | Lai noteiktu to, vai ir ievērotas šajā regulā noteiktās atsevišķās robežvērtības prasībai par paziņošanu un maksimālā atbalsta intensitāte, jāņem vērā publiskā atbalsta kopējā summa atbalstītajai darbībai vai projektam neatkarīgi no tā, vai palīdzība ir finansēta ar vietējiem, reģionāliem, valsts vai Kopienas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(22)

Lai noteiktu to, vai ir ievērotas šajā regulā noteiktās atsevišķās robežvērtības prasībai par paziņošanu un maksimālā atbalsta intensitāte, jāņem vērā publiskā atbalsta kopējā summa atbalstītajai darbībai vai projektam neatkarīgi no tā, vai palīdzība ir finansēta ar vietējiem, reģionāliem, valsts vai Kopienas līdzekļiem.

| (23) | Šī regula jāpiemēro šādam atbalstam: atbalsts zvejas darbību izbeigšanai un pagaidu pārtraukšanai, atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, atbalsts produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā, atbalsts pasākumiem ūdens vides jomā, atbalsts pasākumiem sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības jomā, atbalsts iekšzemes zvejai, atbalsts zvejniecības un akvakultūras produktu apstrādei un tirdzniecībai, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru īstenošanu aktīvi atbalsta uzņēmēji vai organizācijas, kas darbojas ražotāju vārdā, vai citas dalībvalstu atzītas organizācijas, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un attīstībai, uzlabojot ūdens vidi, atbalsts ieguldījumiem publiskās vai privātās zvejas ostās, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitātes un vērtības paaugstināšanas politikas īstenošana, jaunu noieta tirgu sekmēšana vai zvejniecības un akvakultūras produktu reklāmas kampaņas, atbalsts izmēģinājuma projektiem, atbalsts zvejas kuģu pārveidošanai, lai tos izmantotu citiem mērķiem, un atbalsts tehniskajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula jāpiemēro šādam atbalstam: atbalsts zvejas darbību izbeigšanai un pagaidu pārtraukšanai, atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, atbalsts produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā, atbalsts pasākumiem ūdens vides jomā, atbalsts pasākumiem sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības jomā, atbalsts iekšzemes zvejai, atbalsts zvejniecības un akvakultūras produktu apstrādei un tirdzniecībai, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru īstenošanu aktīvi atbalsta uzņēmēji vai organizācijas, kas darbojas ražotāju vārdā, vai citas dalībvalstu atzītas organizācijas, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un attīstībai, uzlabojot ūdens vidi, atbalsts ieguldījumiem publiskās vai privātās zvejas ostās, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitātes un vērtības paaugstināšanas politikas īstenošana, jaunu noieta tirgu sekmēšana vai zvejniecības un akvakultūras produktu reklāmas kampaņas, atbalsts izmēģinājuma projektiem, atbalsts zvejas kuģu pārveidošanai, lai tos izmantotu citiem mērķiem, un atbalsts tehniskajai palīdzībai.

| (24) | Komisija uzskata, ka, ja atbrīvojumus no nodokļiem, kuri minēti 14. pantā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (12), piemēro līdzvērtīgi visai zivsaimniecības nozarei, tie var veicināt nozares attīstību un kalpot vispārējām interesēm. Dalībvalstis ir piemērojušas šos atbrīvojumus vienlīdzīgi un pieredze, kas gūta, piemērojot šos pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1595/2004, ir parādījusi, ka tie nav negatīvi ietekmējuši tirdzniecības apstākļus, kā arī palīdz sasniegt Kopējās zivsaimniecības politikas mērķus – nodrošinot ilgtspējīgus ekonomiskos un sociālos apstākļus. Ņemot vērā pasākuma pārredzamību, tā kā atbalsta aprēķināšanā par pamatu tiek ņemta faktiskā summa par kuģa izlietoto degvielu, kā arī to, ka šo regulu piemēro vienīgi MVU un ka lielākā daļa zvejas uzņēmumu Eiropas Savienībā ir MVU (vairākums no uzņēmumiem, kas saņem šos nodokļu atbrīvojumus, ir nelieli uzņēmumi, kuru īpašumā ir tikai viens kuģis), Komisija uzskata, ka šādi pasākumi pārmērīgi nekaitēs konkurencei un neietekmēs tirdzniecības apstākļus pretēji vispārējām interesēm. Attiecīgi šādiem nodokļu atbrīvojumiem jābūt saderīgiem ar kopējo tirgu, ciktāl tie veido valsts atbalstu, un tie jāatbrīvo no EK līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja tie atbilst minētajām direktīvām un tos piemēro visai zivsaimniecības nozarei. Turklāt noteiktos apstākļos nodokļu atbrīvojumi vai to samazinājumi, ko piemēro iekšzemes zvejai un zivkopības darbiem un ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 15. pantu, ar šo regulu jāatzīst par saderīgiem ar kopējo tirgu un jāatbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā noteiktās prasības par paziņošanu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija uzskata, ka, ja atbrīvojumus no nodokļiem, kuri minēti 14. pantā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (12), piemēro līdzvērtīgi visai zivsaimniecības nozarei, tie var veicināt nozares attīstību un kalpot vispārējām interesēm. Dalībvalstis ir piemērojušas šos atbrīvojumus vienlīdzīgi un pieredze, kas gūta, piemērojot šos pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1595/2004, ir parādījusi, ka tie nav negatīvi ietekmējuši tirdzniecības apstākļus, kā arī palīdz sasniegt Kopējās zivsaimniecības politikas mērķus – nodrošinot ilgtspējīgus ekonomiskos un sociālos apstākļus. Ņemot vērā pasākuma pārredzamību, tā kā atbalsta aprēķināšanā par pamatu tiek ņemta faktiskā summa par kuģa izlietoto degvielu, kā arī to, ka šo regulu piemēro vienīgi MVU un ka lielākā daļa zvejas uzņēmumu Eiropas Savienībā ir MVU (vairākums no uzņēmumiem, kas saņem šos nodokļu atbrīvojumus, ir nelieli uzņēmumi, kuru īpašumā ir tikai viens kuģis), Komisija uzskata, ka šādi pasākumi pārmērīgi nekaitēs konkurencei un neietekmēs tirdzniecības apstākļus pretēji vispārējām interesēm. Attiecīgi šādiem nodokļu atbrīvojumiem jābūt saderīgiem ar kopējo tirgu, ciktāl tie veido valsts atbalstu, un tie jāatbrīvo no EK līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja tie atbilst minētajām direktīvām un tos piemēro visai zivsaimniecības nozarei. Turklāt noteiktos apstākļos nodokļu atbrīvojumi vai to samazinājumi, ko piemēro iekšzemes zvejai un zivkopības darbiem un ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 15. pantu, ar šo regulu jāatzīst par saderīgiem ar kopējo tirgu un jāatbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā noteiktās prasības par paziņošanu.

| (25) | Lai nodrošinātu pārredzamību un efektīvu uzraudzību atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 994/98 3. pantam, ir lietderīgi izstrādāt tipveida paraugu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāsniedz Komisijai informācijas kopsavilkums visos gadījumos, kad atbalsta shēma vai individuāls atbalsts tiek īstenots, piemērojot šo regulu. Komisija piešķirs katram paziņotajam atbalsta pasākumam identifikācijas numuru. Apstāklis, ka šāds numurs ir piešķirts, nenozīmē to, ka Komisija ir pārbaudījusi atbalsta atbilstību šīs regulas nosacījumiem. Tāpēc tas nav pamats dalībvalstu vai saņēmēju tiesiskai paļāvībai attiecībā uz atbalsta pasākumu saderību ar šo regulu. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu pārredzamību un efektīvu uzraudzību atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 994/98 3. pantam, ir lietderīgi izstrādāt tipveida paraugu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāsniedz Komisijai informācijas kopsavilkums visos gadījumos, kad atbalsta shēma vai individuāls atbalsts tiek īstenots, piemērojot šo regulu. Komisija piešķirs katram paziņotajam atbalsta pasākumam identifikācijas numuru. Apstāklis, ka šāds numurs ir piešķirts, nenozīmē to, ka Komisija ir pārbaudījusi atbalsta atbilstību šīs regulas nosacījumiem. Tāpēc tas nav pamats dalībvalstu vai saņēmēju tiesiskai paļāvībai attiecībā uz atbalsta pasākumu saderību ar šo regulu.

| (26) | Šo pašu iemeslu dēļ Komisija izstrādās īpašas prasības attiecībā uz formu un saturu gada ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai. Turklāt ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par datiem, ko dalībvalstis uzglabā par atbalsta shēmām un individuālo atbalstu, kam saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atbrīvojums, ievērojot prasības, kas noteiktas 15. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13). |
| --- | --- |

(26)

Šo pašu iemeslu dēļ Komisija izstrādās īpašas prasības attiecībā uz formu un saturu gada ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai. Turklāt ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par datiem, ko dalībvalstis uzglabā par atbalsta shēmām un individuālo atbalstu, kam saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atbrīvojums, ievērojot prasības, kas noteiktas 15. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13).

| (27) | Lai uzraudzītu šīs regulas īstenošanu, Komisijai jāspēj iegūt no dalībvalstīm visu vajadzīgo informāciju par pasākumiem, kas īstenoti, izmantojot šajā regulā paredzētās priekšrocības. Ja dalībvalstis pieņemamā termiņā nav iesniegušas informāciju par šiem atbalsta pasākumiem, tā var būt pazīme, ka nav ievēroti šīs regulas nosacījumi. Ja dalībvalsts neiesniedz informāciju, kas ļauj kontrolēt atbalsta pasākumus, Komisija var pieņemt lēmumu, ka konkrētajai dalībvalstij regula vai tās attiecīgā daļa nav piemērojama un par visiem sekojošiem atbalsta pasākumiem, tostarp jauniem individuāla atbalsta pasākumiem, kas piešķirti saskaņā ar atbalsta shēmām, uz kurām iepriekš attiecās šī regula, ir jāziņo Komisijai saskaņā ar Līguma 88. pantu. Tiklīdz dalībvalsts iesniedz pareizu un pilnīgu informāciju, Komisijai jāatļauj regula atkal piemērot pilnībā. |
| --- | --- |

(27)

Lai uzraudzītu šīs regulas īstenošanu, Komisijai jāspēj iegūt no dalībvalstīm visu vajadzīgo informāciju par pasākumiem, kas īstenoti, izmantojot šajā regulā paredzētās priekšrocības. Ja dalībvalstis pieņemamā termiņā nav iesniegušas informāciju par šiem atbalsta pasākumiem, tā var būt pazīme, ka nav ievēroti šīs regulas nosacījumi. Ja dalībvalsts neiesniedz informāciju, kas ļauj kontrolēt atbalsta pasākumus, Komisija var pieņemt lēmumu, ka konkrētajai dalībvalstij regula vai tās attiecīgā daļa nav piemērojama un par visiem sekojošiem atbalsta pasākumiem, tostarp jauniem individuāla atbalsta pasākumiem, kas piešķirti saskaņā ar atbalsta shēmām, uz kurām iepriekš attiecās šī regula, ir jāziņo Komisijai saskaņā ar Līguma 88. pantu. Tiklīdz dalībvalsts iesniedz pareizu un pilnīgu informāciju, Komisijai jāatļauj regula atkal piemērot pilnībā.

| (28) | Ņemot vērā dienu, kad Regula (EK) Nr. 1198/2006 zaudē spēku, un to, ka nosacījumi atbalsta piešķiršanai atbilstīgi šai regulai ir saskaņoti ar nosacījumiem, kuri paredzēti Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļu izmantošanai, ir lietderīgi ierobežot šīs regulas piemērošanas termiņu līdz dienai, kurā Regula (EK) Nr. 1198/2006 zaudē spēku. Ja šīs regulas piemērošanas termiņš beidzas un netiek pagarināts, atbalsta shēmām, kurām saskaņā ar šo regulu jau ir noteikts atbrīvojums, tas jāpiemēro vēl sešus mēnešus. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā dienu, kad Regula (EK) Nr. 1198/2006 zaudē spēku, un to, ka nosacījumi atbalsta piešķiršanai atbilstīgi šai regulai ir saskaņoti ar nosacījumiem, kuri paredzēti Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļu izmantošanai, ir lietderīgi ierobežot šīs regulas piemērošanas termiņu līdz dienai, kurā Regula (EK) Nr. 1198/2006 zaudē spēku. Ja šīs regulas piemērošanas termiņš beidzas un netiek pagarināts, atbalsta shēmām, kurām saskaņā ar šo regulu jau ir noteikts atbrīvojums, tas jāpiemēro vēl sešus mēnešus.

| (29) | Ir lietderīgi paredzēt pārejas noteikumus paziņojumiem, kas nav izvērtēti līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, un atbalstam, kurš piešķirts pirms šīs regulas stāšanās spēkā un par kuru nav paziņots, tādējādi pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punkta prasību, kā arī atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar nosacījumiem Komisijas 2004. gada 8. septembra Regulā (EK) Nr. 1595/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zvejniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (14), |
| --- | --- |

(29)

Ir lietderīgi paredzēt pārejas noteikumus paziņojumiem, kas nav izvērtēti līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, un atbalstam, kurš piešķirts pirms šīs regulas stāšanās spēkā un par kuru nav paziņots, tādējādi pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punkta prasību, kā arī atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar nosacījumiem Komisijas 2004. gada 8. septembra Regulā (EK) Nr. 1595/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zvejniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (14),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1.   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro pārredzamam atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi vai tirdzniecību.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | atbalstam, kura summu nosaka, pamatojoties uz tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu; |
| --- | --- |

a)

atbalstam, kura summu nosaka, pamatojoties uz tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu;

| b) | atbalsta darbībām, kas saistītas ar eksportu, proti, atbalstam, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidi vai darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību; |
| --- | --- |

b)

atbalsta darbībām, kas saistītas ar eksportu, proti, atbalstam, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidi vai darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību;

| c) | atbalstam, kas piešķirts, lai importētu preču vietā tiktu izmantotas vietējās preces; |
| --- | --- |

c)

atbalstam, kas piešķirts, lai importētu preču vietā tiktu izmantotas vietējās preces;

| d) | atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem;

| e) | atbalsta shēmām, no kurām nav īpaši izslēgti individuāli atbalsta maksājumi uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu; |
| --- | --- |

e)

atbalsta shēmām, no kurām nav īpaši izslēgti individuāli atbalsta maksājumi uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu;

| f) | ad hoc atbalsts uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

f)

ad hoc atbalsts uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts tiek atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu.

3.   Šo regulu nepiemēro atbalstam individuāliem projektiem, kuru attaisnotie izdevumi pārsniedz 2 miljonus EUR, vai atbalstam, kura summa pārsniedz 1 miljonu EUR vienam saņēmējam gadā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “atbalsts” ir visi pasākumi, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti Līguma 87. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

“atbalsts” ir visi pasākumi, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti Līguma 87. panta 1. punktā;

| b) | “atbalsta shēma” ir visi dokumenti, uz kuru pamata bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kas ir vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, uz kuru pamata vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laiku un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu; |
| --- | --- |

b)

“atbalsta shēma” ir visi dokumenti, uz kuru pamata bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kas ir vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, uz kuru pamata vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laiku un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu;

| c) | “individuāls atbalsts” ir ad hoc atbalsts un saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirts atbalsts, par kuru ir jāziņo; |
| --- | --- |

c)

“individuāls atbalsts” ir ad hoc atbalsts un saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirts atbalsts, par kuru ir jāziņo;

| d) | “ad hoc atbalsts” ir individuāls atbalsts, ko piešķir, neizmantojot atbalsta shēmu; |
| --- | --- |

d)

“ad hoc atbalsts” ir individuāls atbalsts, ko piešķir, neizmantojot atbalsta shēmu;

| e) | “atbalsta intensitāte” ir atbalsta summa, kas izteikta kā attaisnoto izmaksu procentuālā daļa; |
| --- | --- |

e)

“atbalsta intensitāte” ir atbalsta summa, kas izteikta kā attaisnoto izmaksu procentuālā daļa;

| f) | “zivsaimniecības produkti” ir jūrā un iekšzemes ūdeņos iegūti zvejas produkti un akvakultūras produkti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pantā; |
| --- | --- |

f)

“zivsaimniecības produkti” ir jūrā un iekšzemes ūdeņos iegūti zvejas produkti un akvakultūras produkti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pantā;

| g) | “mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)” ir mazie un vidējie uzņēmumi, kas definēti 2. panta 7. punktā 2008. gada 2. jūlija Regulā (EK) Nr. .../2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz noteiktu atbalsta kategoriju atzīšanu par saderīgām ar kopējo tirgu (15); |
| --- | --- |

g)

“mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)” ir mazie un vidējie uzņēmumi, kas definēti 2. panta 7. punktā 2008. gada 2. jūlija Regulā (EK) Nr. .../2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz noteiktu atbalsta kategoriju atzīšanu par saderīgām ar kopējo tirgu (15);

| h) | “pārredzams atbalsts” ir tāds atbalsts, kuram iespējams precīzi ex ante aprēķināt dotācijas bruto ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu; |
| --- | --- |

h)

“pārredzams atbalsts” ir tāds atbalsts, kuram iespējams precīzi ex ante aprēķināt dotācijas bruto ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu;

| i) | “grūtībās nonācis uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | tas ir uzņēmums ar ierobežotu atbildību, kuram vairāk nekā puse statūtkapitāla, kas atspoguļots uzņēmuma grāmatvedībā, ir zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šī kapitāla ir zudusi iepriekšējo 12 mēnešu laikā; vai |
| --- | --- | --- |

i)

“grūtībās nonācis uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

—

tas ir uzņēmums ar ierobežotu atbildību, kuram vairāk nekā puse statūtkapitāla, kas atspoguļots uzņēmuma grāmatvedībā, ir zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šī kapitāla ir zudusi iepriekšējo 12 mēnešu laikā; vai

| — | tas ir uzņēmums, kur vismaz dažiem tā locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādiem un kura zaudējumi ir lielāki nekā puse no statūtkapitāla, kas atspoguļots uzņēmuma grāmatvedībā, un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šiem kapitāla zaudējumiem ir radušies iepriekšējo 12 mēnešu laikā; vai |
| --- | --- |

—

tas ir uzņēmums, kur vismaz dažiem tā locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādiem un kura zaudējumi ir lielāki nekā puse no statūtkapitāla, kas atspoguļots uzņēmuma grāmatvedībā, un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šiem kapitāla zaudējumiem ir radušies iepriekšējo 12 mēnešu laikā; vai

| — | neatkarīgi no konkrētā uzņēmuma veida – ja atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem tam ir piemērojama kopīga maksātnespējas procedūra. |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no konkrētā uzņēmuma veida – ja atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem tam ir piemērojama kopīga maksātnespējas procedūra.

3. pants

Atbrīvojuma nosacījumi

1.   Ad hoc atbalsts, kas atbilst nosacījumiem šajā regulā, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punkta prasības par paziņošanu, ja 25. panta 1. punktā paredzētais informācijas kopsavilkums ir iesniegts un atbalsta aprakstā ir skaidra atsauce uz šo regulu, norādot tās nosaukumu un atsauci uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Atbalsta shēmas, kas atbilst nosacījumiem šajā regulā, ir saderīgas ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvotas no Līguma 88. panta 3. punkta prasības par paziņošanu, ja 25. panta 1. punktā paredzētais informācijas kopsavilkums ir iesniegts un individuāls atbalsts, ko var piešķirt saskaņā ar šādu shēmu, atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem, un shēmas aprakstā ir skaidra atsauce uz šo regulu, norādot tās nosaukumu un atsauci uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Individuālais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 2. punktā minēto shēmu, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punkta prasības par paziņošanu, ja piešķirtais atbalsts tieši atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem un 25. panta 1. punktā paredzētais informācijas kopsavilkums ir iesniegts, un individuālā atbalsta pasākuma aprakstā ir skaidra atsauce uz šo regulu, norādot tās nosaukumu un atsauci uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Pirms atbalsta piešķiršanas saskaņā ar šo regulu dalībvalstis pārbauda, vai finansējamie pasākumi un to rezultāti atbilst Kopienas tiesību aktiem.

5.   Atbalsta pasākumiem atbrīvojumu saskaņā ar šo regulas piešķir tikai tiktāl, ciktāl tajos skaidri paredzēts, ka dotācijas saņemšanas laikposmā atbalsta saņēmēji ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, un, ja minētajā laikposmā atklāj, ka saņēmēji neievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, dotācija jāatlīdzina proporcionāli pārkāpuma smagumam.

4. pants

Atbalsta intensitāte un attaisnotās izmaksas

1.   Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti, izmanto summas pirms jebkādu nodokļu vai citu izdevumu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir nevis kā dotāciju, bet citā veidā, atbalsta summa ir atbalsta dotācijas ekvivalents. Atbalstu, ko maksā vairākos daļu maksājumos, diskontē atbilstīgi tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai, ir atsauces likme, ko piemēro dotācijas piešķiršanas brīdī. Ja atbalsts ir piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums ar nosacījumu, ka tiek ievērota noteikta atbalsta intensitāte, ko izsaka ar bruto dotācijas ekvivalentu, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz atsauces likmēm, ko piemēro attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā.

2.   Attaisnotās izmaksas atbilst 55. panta 2. un 5. punkta prasībām Regulā (EK) Nr. 1198/2006 un 26. panta prasībām Regulā (EK) Nr. 498/2007, un tās pamato ar dokumentāriem pierādījumiem, kas ir skaidri un detalizēti.

5. pants

Atbalsta pārredzamība

1.   Šo regulu piemēro tikai pārredzamam atbalstam. Par pārredzamiem uzskata šādus atbalsta veidus:

| a) | tiešas dotācijas un procentu likmju subsīdijas; |
| --- | --- |

a)

tiešas dotācijas un procentu likmju subsīdijas;

| b) | atbalsts, ko veido aizdevumi, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz atsauces likmēm, kas ir spēkā dotācijas piešķiršanas laikā, un ņemot vērā standarta nodrošinājuma esību un/vai iespējamo aizdevuma saistību ar nesamērīgu risku; |
| --- | --- |

b)

atbalsts, ko veido aizdevumi, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz atsauces likmēm, kas ir spēkā dotācijas piešķiršanas laikā, un ņemot vērā standarta nodrošinājuma esību un/vai iespējamo aizdevuma saistību ar nesamērīgu risku;

| c) | atbalsts, ko veido garantiju shēmas:






  — | ja bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metodika ir pieņemta pēc šīs metodikas paziņošanas Komisijai un apstiprinātā metodika pilnībā atbilst attiecīgo garantiju veida un to pamatā esošo darījumu veida novērtēšanai saistībā ar šīs regulas piemērošanu, vai |
| --- | --- | --- |

c)

atbalsts, ko veido garantiju shēmas:

—

ja bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metodika ir pieņemta pēc šīs metodikas paziņošanas Komisijai un apstiprinātā metodika pilnībā atbilst attiecīgo garantiju veida un to pamatā esošo darījumu veida novērtēšanai saistībā ar šīs regulas piemērošanu, vai

| — | ja dotācijas bruto ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošās zonas prēmijām, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā; |
| --- | --- |

—

ja dotācijas bruto ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošās zonas prēmijām, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā;

| d) | atbalsts, ko veido fiskālie pasākumi, tiek uzskatīts par pārskatāmu, ja pasākumos ir paredzēts ierobežojums, kas nodrošina to, ka piemērojamais limits netiek pārsniegts. |
| --- | --- |

d)

atbalsts, ko veido fiskālie pasākumi, tiek uzskatīts par pārskatāmu, ja pasākumos ir paredzēts ierobežojums, kas nodrošina to, ka piemērojamais limits netiek pārsniegts.

2.   Par nepārredzamiem uzskata šādus atbalsta veidus:

| a) | atbalsts, ko veido kapitāla ieguldījumi; |
| --- | --- |

a)

atbalsts, ko veido kapitāla ieguldījumi;

| b) | atbalsts, ko veido riska kapitāla pasākumi. |
| --- | --- |

b)

atbalsts, ko veido riska kapitāla pasākumi.

3.   Atbalstu, kuru veido atmaksājami avansa maksājumi, par pārredzamu atbalstu uzskata tikai tad, ja attiecīgo atmaksājamo avansa maksājumu kopējā summa nepārsniedz saskaņā ar šo regulu piemērojamo limitu. Ja robežvērtība ir izteikta kā atbalsta intensitāte, atmaksājamā avansa kopsumma, izteikta procentos no atbalstāmām izmaksām, nedrīkst pārsniegt piemērojamo atbalsta intensitāti.

6. pants

Kumulatīvā novērtēšana

1.   Lai noteiktu to, vai ir ievēroti 1. panta 3. punktā noteiktie limiti attiecībā uz prasību par atsevišķu paziņošanu un 2. nodaļā paredzētā maksimālā atbalsta intensitāte, ņem vērā atbalstītajām darbībām vai projektam atvēlētā publiskā atbalsta pasākumu kopējo summu neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir finansēts no vietējiem, reģionāliem, valsts vai Kopienas līdzekļiem.

2.   Atbalstu, kam ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, var summēt ar citu atbalstu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, ja šie atbalsta pasākumi attiecas uz dažādām nosakāmām attaisnotajām izmaksām.

3.   Atbalstu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, nedrīkst summēt ar jebkādu citu atbalstu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, vai de minimis atbalstu, kas atbilst Komisijas Regulā (EK) Nr. 875/2007 (16) paredzētajiem nosacījumiem, vai ar citu Kopienas finansējumu, ar kuru pilnībā vai daļēji sedz tās pašas attaisnotās izmaksas, ja šādas summēšanas rezultātā tiek pārsniegta augstākā atbalsta intensitāte vai atbalsta summa, kuru minētajam atbalstam piemēro saskaņā ar šo regulu.

7. pants

Stimulējoša ietekme

1.   Ar šo regulu piešķir atbrīvojumu tikai tādam atbalstam, kam ir stimulējoša ietekme.

2.   Atbalstu uzskata par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, ja tas ļauj saņēmējam īstenot pasākumus vai projektus, ko tas nebūtu veicis, ja atbalsts nebūtu pieejams.

Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja pirms projekta vai darbības uzsākšanas saņēmējs ir iesniedzis atbalsta pieteikumu attiecīgajai dalībvalstij.

3.   Šā panta 2. punkta nosacījumu nepiemēro fiskāliem pasākumiem, ar kuriem nosaka juridiskas tiesības uz atbalstu saskaņā ar objektīviem kritērijiem, dalībvalstij nepieņemot atsevišķu lēmumu, ja minētie fiskālie pasākumi ir pieņemti pirms atbalstāmā projekta vai darbības uzsākšanas.

4.   Ja nav izpildīti 1. līdz 3. punkta nosacījumi, ar šo regulu atbrīvojumu nepiešķir visam atbalsta pasākumam.

2.   NODAĻA

ATBALSTA KATEGORIJAS

8. pants

Atbalsts zvejas darbību izbeigšanai

Atbalsts zvejas kuģu zvejas darbību izbeigšanai ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 4. panta nosacījumiem, un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 4. panta nosacījumiem, un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

9. pants

Atbalsts zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai

Atbalsts zvejnieku un zvejas kuģu īpašnieku zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 24. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 24. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

10. pants

Atbalsts sociālekonomiskai kompensācijai saistībā ar flotes pārvaldību

Atbalsts sociālekonomisku pasākumu finansēšanai ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 26. panta 3. punkta un 27. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 8. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 26. panta 3. punkta un 27. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 8. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

11. pants

Atbalsts produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā

Atbalsts produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 29. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 9. un 10. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 29. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 9. un 10. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

12. pants

Atbalsts pasākumiem ūdens vides jomā

Atbalsts kompensācijas piešķiršanai par tādu akvakultūras ražošanas metožu izmantošanu, kas palīdz aizsargāt un uzlabot vidi un saglabāt dabu, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 30. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 11. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 30. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 11. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

13. pants

Atbalsts pasākumiem sabiedrības veselības jomā

Atbalsts tam, lai gliemju audzētājiem kompensētu saimniecībās audzētu gliemju ieguves pagaidu pārtraukšanu, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 31. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 31. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

14. pants

Atbalsts pasākumiem dzīvnieku veselības jomā

Atbalsts pasākumiem dzīvnieku veselības jomā ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 32. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 12. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 28. un 32. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 12. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

15. pants

Atbalsts zvejai iekšzemes ūdeņos

Atbalsts zvejai iekšzemes ūdeņos ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 33. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 13. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 33. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 13. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

16. pants

Atbalsts apstrādei un tirdzniecībai

Atbalsts zivsaimniecības produktu apstrādei un tirdzniecībai ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 34. un 35. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 14. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 34. un 35. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 14. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

17. pants

Atbalsts kopīgai rīcībai

Atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru īstenošanu aktīvi atbalsta paši uzņēmēji vai organizācijas, kas darbojas ražotāju vārdā, vai citas dalībvalstu atzītas organizācijas, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 37. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 15. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 37. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 15. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

18. pants

Atbalsts pasākumiem, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un attīstībai

Atbalsts kopējās ieinteresētības pasākumiem, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un attīstībai, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 38. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 16. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 38. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 16. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

19. pants

Atbalsts ieguldījumiem zvejas ostās, izkraušanas vietās un patvēruma vietās

Atbalsts ieguldījumiem publiskās vai privātās zvejas ostās, izkraušanas vietās un patvēruma vietās ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 39. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 17. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 39. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 17. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

20. pants

Atbalsts jaunu noieta tirgu sekmēšanai un reklāmas kampaņām

Atbalsts kopējas ieinteresētības pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitātes un vērtības paaugstināšanas politikas īstenošana, jaunu noieta tirgu sekmēšana vai zvejniecības un akvakultūras produktu reklāmas kampaņas, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 40. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 18. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 40. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 18. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

21. pants

Atbalsts izmēģinājuma projektiem

Atbalsts izmēģinājuma projektiem ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 41. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 19. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 41. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 19. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

22. pants

Atbalsts zvejas kuģu pārveidošanai, lai tos izmantotu citiem mērķiem

Atbalsts ar dalībvalsts karogu peldošu un Kopienā reģistrētu zvejas kuģu pārveidošanai, lai tos izmantotu mācību vai pētniecības mērķiem zivsaimniecībā vai citām ar zveju nesaistītām darbībām, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 42. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 20. panta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 36. un 42. panta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 498/2007 20. panta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

23. pants

Atbalsts tehniskajai palīdzībai

Atbalsts tehniskajai palīdzībai ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu, ja:

| a) | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 46. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1198/2006 46. panta 2. un 3. punkta nosacījumiem; un

| b) | atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, izteikts dotācijās, nepārsniedz publisko ieguldījumu kopējo likmi, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1198/2006 II pielikumā.

24. pants

Atbrīvojums no nodokļiem saskaņā ar Direktīvu 2003/96/EK

1.   Atbrīvojums no nodokļiem, ko piemēro visai zivsaimniecības nozarei un ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 14. pantu, ir saderīgs ar kopējo tirgu tiktāl, ciktāl šis atbrīvojums veido valsts atbalstu, un tas ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās prasības par paziņošanu.

2.   Atbalsts vides aizsardzībai, kuru veido nodokļu atbrīvojumi vai to samazinājumi, ko piemēro iekšzemes zvejai un zivkopības darbiem un ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 15. pantu, ir saderīgs ar kopējo tirgu un ir atbrīvots no Līguma 88. panta 3. punktā noteiktās prasības par paziņošanu, ar nosacījumu, ka to piešķir laikposmam, kas nav ilgāks par desmit gadiem. Pēc šā desmit gadu laikposma dalībvalstis atkārtoti izvērtē atbalsta pasākumu piemērotību.

Nodokļu samazinājuma saņēmējs maksā vismaz Kopienas minimālo nodokļu līmeni, kas noteikts ar minēto direktīvu.

3.   NODAĻA

KOPĪGIE UN NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

25. pants

Pārredzamība un uzraudzība

1.   Pēc tādas atbalsta shēmas stāšanās spēkā vai tāda ad hoc atbalsta piešķiršanas, kam saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atbrīvojums, attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai informācijas kopsavilkumu par šo atbalsta pasākumu. Šo informāciju iesniedz elektroniski I pielikumā norādītās veidlapas veidā, izmantojot Komisijas izveidotu IT lietojumprogrammu.

Komisija bez kavēšanas apstiprina iepriekš minētā kopsavilkuma saņemšanu.

Kopsavilkumus, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar 1. punktu, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas tīmekļa vietnē.

2.   Pēc tāda atbalsta shēmas stāšanās spēkā vai tāda ad hoc atbalsta piešķiršanas, kam saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atbrīvojums, attiecīgā dalībvalsts internetā publicē pilnu tekstu informācijai par šādu atbalsta pasākumu, norādot kritērijus un nosacījumus saskaņā ar kuriem piešķir šādu atbalstu un piešķīrējas iestādes nosaukumu. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina atbalsta pasākuma pilna teksta pieejamību internetā līdz brīdim, kamēr attiecīgais atbalsts ir spēkā. Informācijas kopsavilkumā, ko attiecīgā dalībvalsts iesniedz saskaņā ar 1. punktu, ir jānorāda interneta adrese, kurā ir tieši pieejams atbalsta pasākuma pilns teksts. Šo interneta adresi arī ietver gada ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 4. punktu.

3.   Ja tiek piešķirts individuāls atbalsts, kam saskaņā ar šo regulu piešķir atbrīvojumu, izņemot atbalstu, ko veido fiskālie pasākumi, dokumentā, ar kuru piešķir atbalstu, ietver tiešu atsauci uz šīs regulas konkrētajiem noteikumiem, kas attiecas uz šo dokumentu, uz valsts tiesību aktiem, kas nodrošina šīs regulas attiecīgu noteikumu ievērošanu un uz 2. punktā minēto interneta adresi.

4.   Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (17) III nodaļu dalībvalstis elektroniski sagatavo ziņojumu par šīs regulas piemērošanu attiecībā uz katru tādu pilnu kalendāro gadu vai tā daļu, kurā piemēro šo regulu.

5.   Dalībvalstis uzglabā sīkus datus par katru ad hoc atbalstu vai individuālo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atbrīvojums. Šādi dati satur visu informāciju, kas ir nepieciešama, lai pierādītu, ka ir izpildīti visi šajā regulā paredzētie nosacījumi, tostarp informāciju par katra tāda uzņēmuma statusu, kura tiesības saņemt atbalstu vai piemaksu ir atkarīgas no tā MVU statusa, informāciju par atbalsta stimulējošo ietekmi un informāciju, kas šīs regulas piemērošanas nolūkos ļauj noteikt precīzu attaisnojamo izmaksu summu.

6.   Datus, kas attiecas uz individuālu atbalstu, glabā 10 gadus, sākot no dienas, kad tas ir piešķirts. Datus, kas attiecas uz atbalsta shēmu, glabā 10 gadus, sākot no dienas, kad saskaņā ar šādu shēmu ir piešķirts pēdējais atbalsts.

7.   Komisija regulāri uzrauga atbalsta pasākumus, par kuriem tā ir informēta saskaņā ar 1. punktu.

8.   Pēc rakstiska pieprasījuma laika periodā, kas ir noteikts pieprasījumā, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai visu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai uzraudzītu šīs regulas piemērošanu.

Ja šāda informācija nav iesniegta kopīgi saskaņotajā laika periodā, Komisija nosūta atgādinājumu, kurā nosaka jaunu termiņu informācijas iesniegšanai. Ja attiecīgā dalībvalsts, neraugoties uz šādu atgādinājumu, nav iesniegusi pieprasīto informāciju, Komisija pēc tam, kad tā ir devusi attiecīgajai dalībvalstij iespēju izklāstīt savu viedokli, var pieņemt lēmumu, ar kuru nosaka, ka par visu individuālo atbalstu, kas turpmāk tiks piešķirts saskaņā ar shēmu, ir jāziņo Komisijai.

26. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šīs regulas spēkā stāšanās dienā vēl neizvērtētos paziņojumus izvērtē saskaņā ar tās noteikumiem. Ja nav izpildīti šīs regulas nosacījumi, Komisija šos neizskatītos paziņojumus izvērtē saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā.

Atbalsts, par ko ir paziņots pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas vai kas ir piešķirts pirms minētās dienas, nesaņemot Komisijas apstiprinājumu un pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktā paredzēto prasību par paziņošanu, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, un tam piešķir atbrīvojumu, ja minētais atbalsts atbilst šīs regulas 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem, izņemot prasību par tiešu atsauci uz šo regulu un identifikācijas numuru, ko piešķir Komisija. Atbalsta pasākumus, kas neatbilst šiem nosacījumiem, Komisija izvērtē saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm, vadlīnijām un paziņojumiem.

2.   Atbalsta shēmām, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, saglabā atbrīvojumu pielāgošanas laikposmā, t. i., sešus mēnešus pēc 27. panta otrajā daļā paredzētās dienas.

27. pants

Stāšanās spēkā un piemērojamība

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 248, 23.10.2007., 13. lpp.

2

(3)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1976/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 85. lpp.).

3

(4)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1759/2006 (OV L 335, 1.12.2006., 3. lpp.).

4

(5)  OV C 229, 14.9.2004., 5. lpp.

5

(6)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 120, 10.5.2007., 1. lpp.

7

(8)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

8

(9)  OV C 244, 1.10.2004. 2. lpp.

9

(10)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

10

(11)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

11

(12)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.4.2004., 100. lpp.).

12

(13)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

13

(14)  OV L 291, 14.9.2004., 3. lpp.

14

(15)  OV L ..., ....2008., ... lpp.

15

(16)  OV L 193, 25.7.2007., 6. lpp.

16

(17)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

17

---

I PIELIKUMS

Paraugs, saskaņā ar kuru jāsniedz informācijas kopsavilkums, ja īsteno atbalsta shēmu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu, vai ja piešķir atbalsta shēmā neietvertu ad hoc atbalstu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu

| 1. | Dalībvalsts: |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts:

| 2. | Reģions/iestāde, kas piešķir atbalstu: |
| --- | --- |

2.

Reģions/iestāde, kas piešķir atbalstu:

| 3. | Atbalsta shēmas nosaukums/ad hoc atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: |
| --- | --- |

3.

Atbalsta shēmas nosaukums/ad hoc atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

| 4. | Juridiskais pamats: |
| --- | --- |

4.

Juridiskais pamats:

| 5. | Plānotie gada izdevumi saskaņā ar shēmu vai piešķirtā ad hoc atbalsta apjoms: |
| --- | --- |

5.

Plānotie gada izdevumi saskaņā ar shēmu vai piešķirtā ad hoc atbalsta apjoms:

| 6. | Atbalsta maksimālā intensitāte: |
| --- | --- |

6.

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| 7. | Spēkā stāšanās datums: |
| --- | --- |

7.

Spēkā stāšanās datums:

| 8. | Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta piešķiršanas termiņš (ne vēlāk kā 30.6.2014.), norādot:






  — | attiecībā uz shēmu: datumu, līdz kuram var piešķirt atbalstu: |
| --- | --- | --- |

8.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta piešķiršanas termiņš (ne vēlāk kā 30.6.2014.), norādot:

—

attiecībā uz shēmu: datumu, līdz kuram var piešķirt atbalstu:

| — | attiecībā uz ad hoc atbalstu: paredzēto pēdējā maksājuma datumu: |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ad hoc atbalstu: paredzēto pēdējā maksājuma datumu:

| 9. | Atbalsta mērķis: |
| --- | --- |

9.

Atbalsta mērķis:

| 10. | Attiecīgais regulas pants vai panti (8.–24. pants): |
| --- | --- |

10.

Attiecīgais regulas pants vai panti (8.–24. pants):

| 11. | Attiecīgais pasākums: |
| --- | --- |

11.

Attiecīgais pasākums:

| 12. | Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese: |
| --- | --- |

12.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| 13. | Tīmekļa vietne, kurā pieejams pilnīgs atbalsta shēmas apraksts vai kritēriji un nosacījumi, ar kādiem ir piešķirts atbalsta shēmā neietverts ad hoc atbalsts: |
| --- | --- |

13.

Tīmekļa vietne, kurā pieejams pilnīgs atbalsta shēmas apraksts vai kritēriji un nosacījumi, ar kādiem ir piešķirts atbalsta shēmā neietverts ad hoc atbalsts:

| 14. | Pamatojums: norādīt, kāpēc ir izveidota valsts atbalsta shēma, nevis pieprasīta palīdzība no Eiropas Zivsaimniecības fonda: |
| --- | --- |

14.

Pamatojums: norādīt, kāpēc ir izveidota valsts atbalsta shēma, nevis pieprasīta palīdzība no Eiropas Zivsaimniecības fonda:

---

II PIELIKUMS

Ziņošanas veidlapa, kas regulāri jāaizpilda un jāiesniedz Komisijai

Lai izpildītu pienākumu iesniegt Komisijai ziņojumus saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulām, kas pieņemtas, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98, dalībvalstis par visiem atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šī regula, elektroniski sagatavo turpmāk minēto informāciju tādā formātā, kādu Komisija ir paziņojusi dalībvalstīm.

| 1. | Dalībvalsts: |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts:

| 2. | Atbalsta nosaukums: |
| --- | --- |

2.

Atbalsta nosaukums:

| 3. | Atbalsta numurs: |
| --- | --- |

3.

Atbalsta numurs:

| 4. | Atbalsta darbības beigu gads: |
| --- | --- |

4.

Atbalsta darbības beigu gads:

| 5. | Atbalsta mērķis: |
| --- | --- |

5.

Atbalsta mērķis:

| 6. | Saņēmēju skaits: |
| --- | --- |

6.

Saņēmēju skaits:

| 7. | Atbalsta kategorija (piem., tiešā dotācija, aizdevums ar samazinātu procentu likmi, utt.): |
| --- | --- |

7.

Atbalsta kategorija (piem., tiešā dotācija, aizdevums ar samazinātu procentu likmi, utt.):

| 8. | Kopējie gada izdevumi: |
| --- | --- |

8.

Kopējie gada izdevumi:

| 9. | Piezīmes: |
| --- | --- |

9.

Piezīmes:

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 737/2008

(2008. gada 28. jūlijs),

ar ko izrauga Kopienas references laboratorijas vēžveidīgo slimību, trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā, nosaka papildu pienākumus un uzdevumus Kopienas references laboratorijām trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā un groza VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 882/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 32. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvu 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (2) un jo īpaši tās 55. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie uzdevumi, pienākumi un prasības Kopienas references laboratorijām dzīvnieku barības un pārtikas aprites un dzīvnieku veselības jomā. Minētās regulas VII pielikuma II daļā uzskaitītas Kopienas references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku pārbaudei. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie uzdevumi, pienākumi un prasības Kopienas references laboratorijām dzīvnieku barības un pārtikas aprites un dzīvnieku veselības jomā. Minētās regulas VII pielikuma II daļā uzskaitītas Kopienas references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku pārbaudei.

| (2) | Direktīvā 2006/88/EK noteiktas dzīvnieku veselības prasības, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku un to produktu laišanai tirgū, importam un tranzītam caur Kopienu un konkrēti obligātie dažu šo dzīvnieku slimību profilaktiskie un kontroles pasākumi. Saskaņā ar minēto direktīvu Kopienas references laboratorijas ūdensdzīvnieku slimību jomā pilda VI pielikuma I daļā uzskaitītās funkcijas un pienākumus. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2006/88/EK noteiktas dzīvnieku veselības prasības, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku un to produktu laišanai tirgū, importam un tranzītam caur Kopienu un konkrēti obligātie dažu šo dzīvnieku slimību profilaktiskie un kontroles pasākumi. Saskaņā ar minēto direktīvu Kopienas references laboratorijas ūdensdzīvnieku slimību jomā pilda VI pielikuma I daļā uzskaitītās funkcijas un pienākumus.

| (3) | Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory Apvienotajā Karalistē – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju vēžveidīgo slimību jomā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory Apvienotajā Karalistē – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju vēžveidīgo slimību jomā.

| (4) | Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l'Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) Nansī Francijā – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju trakumsērgas jomā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l'Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) Nansī Francijā – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju trakumsērgas jomā.

| (5) | Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid Madridē Spānijā – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju govju tuberkulozes jomā. |
| --- | --- |

(5)

Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija – Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid Madridē Spānijā – jāizrauga par Kopienas references laboratoriju govju tuberkulozes jomā.

| (6) | Kopienas references laboratorijas vēžveidīgo slimību, trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā ir jāizrauga sākotnēji uz pieciem gadiem no 2008. gada 1. jūlija, lai varētu veikt to darbības un atbilstības novērtējumu. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas references laboratorijas vēžveidīgo slimību, trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā ir jāizrauga sākotnēji uz pieciem gadiem no 2008. gada 1. jūlija, lai varētu veikt to darbības un atbilstības novērtējumu.

| (7) | Lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktā, Kopienas līmenī jāveic daži īpaši pienākumi un uzdevumi saistībā ar slimības izraisītāju iezīmēm. Tāpēc šajā regulā ir jānosaka šie īpašie papildu pienākumi un uzdevumi Kopienas references laboratorijām trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktā, Kopienas līmenī jāveic daži īpaši pienākumi un uzdevumi saistībā ar slimības izraisītāju iezīmēm. Tāpēc šajā regulā ir jānosaka šie īpašie papildu pienākumi un uzdevumi Kopienas references laboratorijām trakumsērgas un govju tuberkulozes jomā.

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļa. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļa.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apvienotās Karalistes Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory no 2008. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir izraudzīta par Kopienas references laboratoriju vēžveidīgo slimību jomā.

2. pants

Francijas Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l'Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) Nansī no 2008. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir izraudzīta par Kopienas references laboratoriju trakumsērgas jomā.

Daži šīs laboratorijas pienākumi un uzdevumi ir uzskaitīti I pielikumā.

3. pants

Spānijas Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid Madridē no 2008. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir izraudzīta par Kopienas references laboratoriju govju tuberkulozes jomā.

Daži šīs laboratorijas pienākumi un uzdevumi ir uzskaitīti II pielikumā.

4. pants

Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļu papildina ar šādu 15., 16. un 17. punktu:

| “15. | Kopienas references laboratorija vēžveidīgo slimību jomā






  Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) |
| --- | --- |
| Weymouth Laboratory |
| The Nothe |
| Barrack Road |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| United Kingdom |

“15.

Kopienas references laboratorija vēžveidīgo slimību jomā

Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas)

Weymouth Laboratory

The Nothe

Barrack Road

Weymouth

Dorset DT4 8UB

United Kingdom

| 16. | Kopienas references laboratorija trakumsērgas jomā






  AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy, France |
| --- | --- |
| 54220 Malzéville |
| France |

16.

Kopienas references laboratorija trakumsērgas jomā

AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy, France

54220 Malzéville

France

| 17. | Kopienas references laboratorija govju tuberkulozes jomā






  VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid |
| --- | --- |
| Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria |
| 28040 Madrid |
| Spain” |

17.

Kopienas references laboratorija govju tuberkulozes jomā

VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid

Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria

28040 Madrid

Spain”

5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 301/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 85. lpp.).

1

(2)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/53/EK (OV L 117, 1.5.2008., 27. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

DAŽI PIENĀKUMI UN UZDEVUMI KOPIENAS REFERENCES LABORATORIJAI TRAKUMSĒRGAS JOMĀ

Papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas Kopienas references laboratorijām dzīvnieku veselības jomā ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktu, Kopienas references laboratorijai trakumsērgas jomā ir šādi pienākumi un funkcijas, kas uzskaitīti 1. līdz 5. punktā.

| 1. | Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs izmanto trakumsērgas diagnosticēšanā, jo īpaši:






  a) | nosakot, uzglabājot un piegādājot trakumsērgas vīrusa celmus; |
| --- | --- | --- |

1.

Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs izmanto trakumsērgas diagnosticēšanā, jo īpaši:

a)

nosakot, uzglabājot un piegādājot trakumsērgas vīrusa celmus;

| b) | gatavojot, pārbaudot un piegādājot starptautiskos standartserumus un citus standarta reaģentus valstu references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs lietotās analīžu metodes un reaģentus; |
| --- | --- |

b)

gatavojot, pārbaudot un piegādājot starptautiskos standartserumus un citus standarta reaģentus valstu references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs lietotās analīžu metodes un reaģentus;

| c) | apstiprinot standarta reaģentus, tostarp antigēnus un valsts standarta serumus, ko iesniegušas valsts references laboratorijas; |
| --- | --- |

c)

apstiprinot standarta reaģentus, tostarp antigēnus un valsts standarta serumus, ko iesniegušas valsts references laboratorijas;

| d) | veidojot un saglabājot serumu banku un trakumsērgas vīrusa kolekciju un uzturot tādu celmu datubāzi, kas izdalīti visā Kopienas teritorijā, tostarp tipa noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

veidojot un saglabājot serumu banku un trakumsērgas vīrusa kolekciju un uzturot tādu celmu datubāzi, kas izdalīti visā Kopienas teritorijā, tostarp tipa noteikšanu;

| e) | organizējot periodiskus diagnostikas procedūru salīdzināšanas testus Kopienas līmenī un veicot valsts references laboratoriju kvalifikācijas testus; |
| --- | --- |

e)

organizējot periodiskus diagnostikas procedūru salīdzināšanas testus Kopienas līmenī un veicot valsts references laboratoriju kvalifikācijas testus;

| f) | vācot un apkopojot datus un informāciju par Kopienā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

vācot un apkopojot datus un informāciju par Kopienā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto analīžu rezultātiem;

| g) | labākai slimības epidemioloģijas izpratnei aprakstot trakumsērgas vīrusu ar vismodernāko pieejamo metožu palīdzību; |
| --- | --- |

g)

labākai slimības epidemioloģijas izpratnei aprakstot trakumsērgas vīrusu ar vismodernāko pieejamo metožu palīdzību;

| h) | vācot informāciju par trakumsērgas uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses attīstību pasaulē; |
| --- | --- |

h)

vācot informāciju par trakumsērgas uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses attīstību pasaulē;

| i) | gūstot padziļinātas zināšanas par tādu veterinārās imunoloģijas produktu gatavošanu un lietošanu, kas tiek izmantoti, lai iznīcinātu un kontrolētu trakumsērgu, kā arī par vakcīnu novērtējumu. |
| --- | --- |

i)

gūstot padziļinātas zināšanas par tādu veterinārās imunoloģijas produktu gatavošanu un lietošanu, kas tiek izmantoti, lai iznīcinātu un kontrolētu trakumsērgu, kā arī par vakcīnu novērtējumu.

| 2. | Atvieglot metožu saskaņošanu visā Kopienā, jo īpaši nosakot standarta testu metodoloģiju. |
| --- | --- |

2.

Atvieglot metožu saskaņošanu visā Kopienā, jo īpaši nosakot standarta testu metodoloģiju.

| 3. | Organizēt darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā un gada budžetā, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 156/2004 (1) 2. līdz 4. pantā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm. |
| --- | --- |

3.

Organizēt darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā un gada budžetā, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 156/2004 (1) 2. līdz 4. pantā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm.

| 4. | Sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalīties starptautiskos forumos par trakumsērgu, jo īpaši attiecībā uz analītisko diagnostikas metožu un to īstenošanas standartizāciju. |
| --- | --- |

4.

Sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalīties starptautiskos forumos par trakumsērgu, jo īpaši attiecībā uz analītisko diagnostikas metožu un to īstenošanas standartizāciju.

| 5. | Veikt pētniecības darbu un pēc iespējas saskaņot pētniecības darbības, kas paredzētas uzlabotai trakumsērgas kontrolei un izskaušanai, jo īpaši:






  a) | sadarbībā ar valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus; |
| --- | --- | --- |

5.

Veikt pētniecības darbu un pēc iespējas saskaņot pētniecības darbības, kas paredzētas uzlabotai trakumsērgas kontrolei un izskaušanai, jo īpaši:

a)

sadarbībā ar valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus;

| b) | sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar Kopienas references laboratorijas darbību. |
| --- | --- |

b)

sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar Kopienas references laboratorijas darbību.

---

(1)  OV L 27, 30.1.2004., 5. lpp.

---

II PIELIKUMS

DAŽI PIENĀKUMI UN UZDEVUMI KOPIENAS REFERENCES LABORATORIJAI GOVJU TUBERKULOZES JOMĀ

Papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas Kopienas references laboratorijām dzīvnieku veselības jomā ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktu, Kopienas references laboratorijai govju tuberkulozes jomā ir šādi pienākumi un funkcijas, kas izklāstīti 1. līdz 5. punktā.

| 1. | Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs izmanto govju tuberkulozes diagnosticēšanā, jo īpaši:






  a) | nosakot, uzglabājot un piegādājot tuberkulozes izraisītāja dzīvniekos – Mycobacterium sp. – celmus; |
| --- | --- | --- |

1.

Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs izmanto govju tuberkulozes diagnosticēšanā, jo īpaši:

a)

nosakot, uzglabājot un piegādājot tuberkulozes izraisītāja dzīvniekos – Mycobacterium sp. – celmus;

| b) | gatavojot, pārbaudot un piegādājot standarta reaģentus valsts references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs lietotās analīžu metodes un reaģentus; |
| --- | --- |

b)

gatavojot, pārbaudot un piegādājot standarta reaģentus valsts references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs lietotās analīžu metodes un reaģentus;

| c) | apstiprinot standarta reaģentus, tostarp antigēnus un tuberkulīnus, ko iesniegušas valsts references laboratorijas govju tuberkulozes jomā; |
| --- | --- |

c)

apstiprinot standarta reaģentus, tostarp antigēnus un tuberkulīnus, ko iesniegušas valsts references laboratorijas govju tuberkulozes jomā;

| d) | veidojot un saglabājot tuberkulozes izraisītāja dzīvniekos – Mycobacterium sp. – kolekciju un uzturot tādu paveidu datubāzi, kas izdalīti visā Kopienas teritorijā, tostarp tipa noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

veidojot un saglabājot tuberkulozes izraisītāja dzīvniekos – Mycobacterium sp. – kolekciju un uzturot tādu paveidu datubāzi, kas izdalīti visā Kopienas teritorijā, tostarp tipa noteikšanu;

| e) | organizējot periodiskus diagnostikas procedūru salīdzināšanas testus Kopienas līmenī un veicot valsts references laboratoriju kvalifikācijas testus; |
| --- | --- |

e)

organizējot periodiskus diagnostikas procedūru salīdzināšanas testus Kopienas līmenī un veicot valsts references laboratoriju kvalifikācijas testus;

| f) | vācot un apkopojot datus un informāciju par Kopienā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

vācot un apkopojot datus un informāciju par Kopienā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto analīžu rezultātiem;

| g) | labākai slimības epidemioloģijas izpratnei aprakstot tuberkulozes izraisītāju dzīvniekos – Mycobacterium sp. – ar vismodernāko pieejamo metožu palīdzību; |
| --- | --- |

g)

labākai slimības epidemioloģijas izpratnei aprakstot tuberkulozes izraisītāju dzīvniekos – Mycobacterium sp. – ar vismodernāko pieejamo metožu palīdzību;

| h) | vācot informāciju par govju tuberkulozes uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses attīstību pasaulē; |
| --- | --- |

h)

vācot informāciju par govju tuberkulozes uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses attīstību pasaulē;

| i) | gūstot padziļinātas zināšanas par tādu veterināro imūnpreparātu gatavošanu un lietošanu, kas tiek izmantoti, lai iznīcinātu un kontrolētu govju tuberkulozi, kā arī par vakcīnu novērtējumu. |
| --- | --- |

i)

gūstot padziļinātas zināšanas par tādu veterināro imūnpreparātu gatavošanu un lietošanu, kas tiek izmantoti, lai iznīcinātu un kontrolētu govju tuberkulozi, kā arī par vakcīnu novērtējumu.

| 2. | Atvieglot metožu saskaņošanu visā Kopienā, jo īpaši nosakot standarta testu metodoloģiju. |
| --- | --- |

2.

Atvieglot metožu saskaņošanu visā Kopienā, jo īpaši nosakot standarta testu metodoloģiju.

| 3. | Organizēt darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā un gada budžetā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 156/2004 2. līdz 4. pantā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm. |
| --- | --- |

3.

Organizēt darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā un gada budžetā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 156/2004 2. līdz 4. pantā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm.

| 4. | Sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalīties starptautiskos forumos par govju tuberkulozi, jo īpaši attiecībā uz analītisko diagnostikas metožu un to īstenošanas standartizāciju. |
| --- | --- |

4.

Sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalīties starptautiskos forumos par govju tuberkulozi, jo īpaši attiecībā uz analītisko diagnostikas metožu un to īstenošanas standartizāciju.

| 5. | Veikt pētniecības darbu un pēc iespējas saskaņot pētniecības darbības, kas paredzētas uzlabotai govju tuberkulozes kontrolei un izskaušanai, jo īpaši:






  a) | sadarbībā ar valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus; |
| --- | --- | --- |

5.

Veikt pētniecības darbu un pēc iespējas saskaņot pētniecības darbības, kas paredzētas uzlabotai govju tuberkulozes kontrolei un izskaušanai, jo īpaši:

a)

sadarbībā ar valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus;

| b) | sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar Kopienas references laboratorijas darbību. |
| --- | --- |

b)

sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar Kopienas references laboratorijas darbību.

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 738/2008

(2008. gada 28. jūlijs),

ar kuru divpadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 11. oktobra Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (1), un jo īpaši tās 10. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumā ir uzskaitītas personas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumā ir uzskaitītas personas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Komisijai ir tiesības grozīt minēto pielikumu, ņemot vērā Padomes lēmumus, ar ko īsteno Padomes 2004. gada 11. oktobra Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (2). Minēto kopējo nostāju īsteno ar Padomes 2008. gada 24. jūlija Lēmumu 2008/613/KĀDP (3). Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir tiesības grozīt minēto pielikumu, ņemot vērā Padomes lēmumus, ar ko īsteno Padomes 2004. gada 11. oktobra Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (2). Minēto kopējo nostāju īsteno ar Padomes 2008. gada 24. jūlija Lēmumu 2008/613/KĀDP (3). Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 789/2007 (OV L 175, 5.7.2007., 27. lpp.).

1

(2)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2007/635/KĀDP (OV L 256, 2.10.2007., 30. lpp.).

2

(3)  OV L 197, 25.7.2008., 63. lpp.

3

---

PIELIKUMS

No Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikuma svītro šādu personu:

“Zupljanin, Stojan. Dzimšanas datums: 22.9.1951. Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina.”

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 739/2008

(2008. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu (izņemot Spāniju, Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti), zvejot sarkanās zobaines ICES VI, VII un VIII zonā (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2007. un 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2007. un 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā norādīto krājumu zveja, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Turklāt ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Kopienas kuģu gūtu nozveju no minētā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 541/2008 (OV L 157, 17.6.2008., 23. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 03/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | VISAS DALĪBVALSTIS, IZŅEMOT Spāniju, Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti |
| Krājums | SBR/678- |
| Suga | Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo) |
| Apgabals | ICES VI, VII un VIII zonas Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā |

Nr.

03/DSS

Dalībvalsts

VISAS DALĪBVALSTIS, IZŅEMOT Spāniju, Franciju, Īriju un Apvienoto Karalisti

Krājums

SBR/678-

Suga

Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo)

Apgabals

ICES VI, VII un VIII zonas Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 740/2008

(2008. gada 29. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro, eksportējot atkritumus uz dažām valstīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (1) un jo īpaši tās 37. panta 2. punkta trešo daļu,

apspriedusies ar attiecīgajām valstīm,

tā kā:

| (1) | Jānovērš visas neskaidrības attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1013/2006 18. panta piemērojamību atkritumu sūtījumiem, ja valsts, atbildot uz Komisijas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 1. punkta pirmo daļu, ir norādījusi, ka tā neaizliegs šādus sūtījumus un nepiemēros iepriekšēja rakstiska paziņojuma un piekrišanas procedūru, kā aprakstīts minētās regulas 35. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Jānovērš visas neskaidrības attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1013/2006 18. panta piemērojamību atkritumu sūtījumiem, ja valsts, atbildot uz Komisijas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 1. punkta pirmo daļu, ir norādījusi, ka tā neaizliegs šādus sūtījumus un nepiemēros iepriekšēja rakstiska paziņojuma un piekrišanas procedūru, kā aprakstīts minētās regulas 35. pantā.

| (2) | Komisija ir saņēmusi atbildes no Bosnijas un Hercegovinas, Irānas un Togo uz rakstiskajiem pieprasījumiem sniegt rakstisku piekrišanu tam, ka Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III vai IIIA pielikumā minētos atkritumus, kuru eksportu minētās regulas 36. pants neaizliedz, atļauts eksportēt reģenerācijai no Kopienas uz šīm valstīm, un pieprasījumu norādīt, vai piemēros kontroles procedūru un kāda tā būs. Komisija ir saņēmusi informāciju attiecībā uz Kotdivuāru, Malaiziju, Moldovu (2), Krieviju un Ukrainu. Tādēļ jāgroza Regulas (EK) Nr. 1418/2007 (3) pielikums, lai to ņemtu vērā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir saņēmusi atbildes no Bosnijas un Hercegovinas, Irānas un Togo uz rakstiskajiem pieprasījumiem sniegt rakstisku piekrišanu tam, ka Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III vai IIIA pielikumā minētos atkritumus, kuru eksportu minētās regulas 36. pants neaizliedz, atļauts eksportēt reģenerācijai no Kopienas uz šīm valstīm, un pieprasījumu norādīt, vai piemēros kontroles procedūru un kāda tā būs. Komisija ir saņēmusi informāciju attiecībā uz Kotdivuāru, Malaiziju, Moldovu (2), Krieviju un Ukrainu. Tādēļ jāgroza Regulas (EK) Nr. 1418/2007 (3) pielikums, lai to ņemtu vērā.

| (3) | Lihtenšteinas valdība ir norādījusi, ka ESAO lēmumu piemēro arī Lihtenšteinai. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 2. punktu minētajai valstij nepiemēro, un Lihtenšteina jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikuma. |
| --- | --- |

(3)

Lihtenšteinas valdība ir norādījusi, ka ESAO lēmumu piemēro arī Lihtenšteinai. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 2. punktu minētajai valstij nepiemēro, un Lihtenšteina jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikuma.

| (4) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1418/2007, |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1418/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1418/2007 groza šādi.

| 1) | Iekļauj šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  Ja valsts, atbildot uz Komisijas rakstisko pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 1. punkta pirmo daļu, norāda, ka tā neaizliegs dažus atkritumu sūtījumu veidus un nepiemēros tiem iepriekšēja rakstiska paziņojuma un piekrišanas procedūru, kas aprakstīta minētās regulas 35. pantā, šādiem sūtījumiem mutantis mutandis piemēro minētās regulas 18. pantu.” |
| --- | --- |

1)

Iekļauj šādu 1.a pantu:

“1.a pants

Ja valsts, atbildot uz Komisijas rakstisko pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 37. panta 1. punkta pirmo daļu, norāda, ka tā neaizliegs dažus atkritumu sūtījumu veidus un nepiemēros tiem iepriekšēja rakstiska paziņojuma un piekrišanas procedūru, kas aprakstīta minētās regulas 35. pantā, šādiem sūtījumiem mutantis mutandis piemēro minētās regulas 18. pantu.”

| 2) | Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 669/2008 (OV L 188, 16.7.2008., 7. lpp.).

1

(2)  Īsais nosaukums Moldova apzīmē Moldovas Republiku.

2

(3)  OV L 316, 4.12.2007., 6. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PIEZĪME. Regulas (EK) Nr. 1013/2006 18. pants saskaņā ar šīs regulas 1. pantu attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikuma c) un d) sleju.

1)   Tekstā pirms informācijas pa valstīm d) punktu aizstāj ar šādu punktu.

| “d) | galamērķa valstī ievēros citas kontroles procedūras saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

“d)

galamērķa valstī ievēros citas kontroles procedūras saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem.”

2)   Pēc ieraksta par Beninu iekļauj šādu ierakstu.

“Bosnija un Hercegovina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B3020 | |
| | visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā” | | |

a)

b)

c)

d)

B3020

visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

3)   Pēc ieraksta par Kostariku iekļauj šādu ierakstu.

“Kotdivuāra (Kotdivuāras Republika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | no B1010:
  visi pārējie atkritumi | | no B1010:






  — | dārgmetāli (zelts, sudrabs, platīna grupas metāli, izņemot dzīvsudrabu) |

a)

b)

c)

d)

no B1010:

visi pārējie atkritumi

no B1010:

—

dārgmetāli (zelts, sudrabs, platīna grupas metāli, izņemot dzīvsudrabu)

B1020–B2120

B2130

B3010–B3020

no B3030:

visi pārējie atkritumi

no B3030:

| — | ķīmisko šķiedru atkritumi (tostarp izsukas, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras) |
| --- | --- |

—

ķīmisko šķiedru atkritumi (tostarp izsukas, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras)

| — | valkāts apģērbs un citi lietoti tekstilizstrādājumi |
| --- | --- |

—

valkāts apģērbs un citi lietoti tekstilizstrādājumi

| — | lietotas lupatas, auklu driskas, virves, troses un tauvas, un nolietoti priekšmeti no tekstilmateriālu auklām, virvēm, trosēm vai tauvām |
| --- | --- |

—

lietotas lupatas, auklu driskas, virves, troses un tauvas, un nolietoti priekšmeti no tekstilmateriālu auklām, virvēm, trosēm vai tauvām

B3035–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

4)   Svītro ierakstu par Lihtenšteinu.

5)   Pēc ieraksta par Indonēziju iekļauj šādu ierakstu.

“Irāna (Irānas Islāma Republika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | B1010–B1090 | | |
| no B1100:






  — | šādi cinku saturoši izdedži:






  — | izdedži, kas radušies karstajā (vannu) cinkošanā (> 92 % Zn) |

a)

b)

c)

d)

B1010–B1090

no B1100:

—

šādi cinku saturoši izdedži:

—

izdedži, kas radušies karstajā (vannu) cinkošanā (> 92 % Zn)

| — | cinka apdedži |
| --- | --- |

—

cinka apdedži

| — | alumīnija apdedži, izņemot sāļu sārņus |
| --- | --- |

—

alumīnija apdedži, izņemot sāļu sārņus

| — | ugunsizturīga izklājuma, tostarp tīģeļu, atkritumi, kas rodas, kausējot varu |
| --- | --- |

—

ugunsizturīga izklājuma, tostarp tīģeļu, atkritumi, kas rodas, kausējot varu

| — | sārņi, kas radušies dārgmetālu apstrādē turpmākai attīrīšanai |
| --- | --- |

—

sārņi, kas radušies dārgmetālu apstrādē turpmākai attīrīšanai

| — | tantalu saturoši alvas sārņi, kuros ir mazāk nekā 0,5 % alvas |
| --- | --- |

—

tantalu saturoši alvas sārņi, kuros ir mazāk nekā 0,5 % alvas

no B1100:

| — | tehniskais cinks |
| --- | --- |

—

tehniskais cinks

| — | šādi cinku saturoši izdedži:






  — | cinkošanas plates virsējie izdedži (> 90 % Zn) |
| --- | --- | --- |

—

šādi cinku saturoši izdedži:

—

cinkošanas plates virsējie izdedži (> 90 % Zn)

| — | cinkošanas plates apakšējie izdedži (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

cinkošanas plates apakšējie izdedži (> 92 % Zn)

| — | izdedži, kas radušies, lejot cinku paaugstinātā spiedienā (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

izdedži, kas radušies, lejot cinku paaugstinātā spiedienā (> 85 % Zn)

B1115

B1120–B1150

B1160–B1210

B1220–B2010

B2020–B2130

B3010–B3020

B3030–B3040

no B3050:

| — | korķa atkritumi sasmalcināts, granulēts vai malts korķis |
| --- | --- |

—

korķa atkritumi sasmalcināts, granulēts vai malts korķis

no B3050:

| — | koksnes atkritumi un atgriezumi, kas ir vai nav aglomerēti, apaļkoku, brikešu un granulu veidā vai tamlīdzīgi |
| --- | --- |

—

koksnes atkritumi un atgriezumi, kas ir vai nav aglomerēti, apaļkoku, brikešu un granulu veidā vai tamlīdzīgi

B3060–B3070

B3080

B3090–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

6)   Pēc ieraksta par Taizemi iekļauj šādu ierakstu.

“Togo (Togo Republika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | no B3010:






  — | plastmasu atkritumi no halogēnus nesaturošiem polimēriem vai kopolimēriem






  — | polipropilēns |

a)

b)

c)

d)

no B3010:

—

plastmasu atkritumi no halogēnus nesaturošiem polimēriem vai kopolimēriem

—

polipropilēns

| — | polietilēntereftalāts |
| --- | --- |

—

polietilēntereftalāts

visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

7)   Pēc ieraksta par Tunisiju iekļauj šādu ierakstu.

“Ukraina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B2020 | |
| | | B3010; B3020 | |
| | visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā” | | |

a)

b)

c)

d)

B2020

B3010; B3020

visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

8)   Svītro ierakstu par Kotdivuāru.

9)   Ierakstu par Malaiziju aizstāj ar šādu ierakstu.

“Malaizija

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| no B1010:






  — | niķeļa lūžņi |

a)

b)

c)

d)

no B1010:

—

niķeļa lūžņi

| — | cinka lūžņi |
| --- | --- |

—

cinka lūžņi

| — | volframa lūžņi |
| --- | --- |

—

volframa lūžņi

| — | tantala lūžņi |
| --- | --- |

—

tantala lūžņi

| — | magnija lūžņi |
| --- | --- |

—

magnija lūžņi

| — | titāna lūžņi |
| --- | --- |

—

titāna lūžņi

| — | mangāna lūžņi |
| --- | --- |

—

mangāna lūžņi

| — | germānija lūžņi |
| --- | --- |

—

germānija lūžņi

| — | vanādija lūžņi |
| --- | --- |

—

vanādija lūžņi

| — | hafnija, indija, niobija, rēnija un gallija lūžņi |
| --- | --- |

—

hafnija, indija, niobija, rēnija un gallija lūžņi

| — | retzemju metālu lūžņi |
| --- | --- |

—

retzemju metālu lūžņi

| — | hroma lūžņi |
| --- | --- |

—

hroma lūžņi

no B1010:

| — | molibdēna lūžņi |
| --- | --- |

—

molibdēna lūžņi

| — | kobalta lūžņi |
| --- | --- |

—

kobalta lūžņi

| — | bismuta lūžņi |
| --- | --- |

—

bismuta lūžņi

| — | cirkonija lūžņi |
| --- | --- |

—

cirkonija lūžņi

| — | torija lūžņi |
| --- | --- |

—

torija lūžņi

no B1010:

| — | dārgmetāli (zelts, sudrabs, platīna grupas metāli, izņemot dzīvsudrabu) |
| --- | --- |

—

dārgmetāli (zelts, sudrabs, platīna grupas metāli, izņemot dzīvsudrabu)

| — | dzelzs un tērauda lūžņi |
| --- | --- |

—

dzelzs un tērauda lūžņi

| — | vara lūžņi |
| --- | --- |

—

vara lūžņi

| — | alumīnija lūžņi |
| --- | --- |

—

alumīnija lūžņi

| — | alvas lūžņi |
| --- | --- |

—

alvas lūžņi

B1020–B1090

no B1100:

visi pārējie atkritumi

no B1100:

| — | tehniskais cinks |
| --- | --- |

—

tehniskais cinks

| — | cinka apdedži |
| --- | --- |

—

cinka apdedži

B1115

B1120–B1140

B1150

B1160–B1190

B1200; B1210

B1220–B1240

B1250–B2030

no B2040:

| — | daļēji attīrīts kalcija sulfāts, kas radies dūmgāzes desulfurizācijā (FGD) |
| --- | --- |

—

daļēji attīrīts kalcija sulfāts, kas radies dūmgāzes desulfurizācijā (FGD)

| — | ķīmiski stabilizēti vara ražošanā radušies sārņi ar augstu dzelzs saturu (vairāk nekā 20 %), kas pārstrādāti saskaņā ar nozares specifikācijām (piem., DIN 4301 un DIN 8201), galvenokārt izmantošanai būvniecībā un abrazīviem materiāliem |
| --- | --- |

—

ķīmiski stabilizēti vara ražošanā radušies sārņi ar augstu dzelzs saturu (vairāk nekā 20 %), kas pārstrādāti saskaņā ar nozares specifikācijām (piem., DIN 4301 un DIN 8201), galvenokārt izmantošanai būvniecībā un abrazīviem materiāliem

no B2040:

visi pārējie atkritumi

B2060

B2070; B2080

B2090

B2100

B2110–B2130

B3010

B3020–B3035

B3040

no B3050:

| — | koksnes atkritumi un atgriezumi, aglomerēti vai neaglomerēti apaļkokos, briketēs, granulās vai tamlīdzīgos veidos |
| --- | --- |

—

koksnes atkritumi un atgriezumi, aglomerēti vai neaglomerēti apaļkokos, briketēs, granulās vai tamlīdzīgos veidos

no B3050:

| — | korķa atkritumi: smalcināts, granulēts vai malts korķis |
| --- | --- |

—

korķa atkritumi: smalcināts, granulēts vai malts korķis

no B3060:

| — | citur nenorādīti vai neiekļauti granulēti vai negranulēti dzīvnieku barībai izmantojami izžāvēti un sterilizēti dārzeņu atkritumi, atlikumi un blakusprodukti (tikai rīsu klijas un citi blakusprodukti no 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

citur nenorādīti vai neiekļauti granulēti vai negranulēti dzīvnieku barībai izmantojami izžāvēti un sterilizēti dārzeņu atkritumi, atlikumi un blakusprodukti (tikai rīsu klijas un citi blakusprodukti no 2302 20 100/900)

| — | neapstrādāti, attaukoti, vienkārši apstrādāti (bet negriezti pēc formas), apstrādāti ar skābi vai deželatinizēti kaulu un ragu atkritumi |
| --- | --- |

—

neapstrādāti, attaukoti, vienkārši apstrādāti (bet negriezti pēc formas), apstrādāti ar skābi vai deželatinizēti kaulu un ragu atkritumi

| — | kakao čaumalas, sēnalas, mizas un citi kakao atkritumi |
| --- | --- |

—

kakao čaumalas, sēnalas, mizas un citi kakao atkritumi

| — | citi lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atkritumi, izņemot blakusproduktus, kas atbilst valsts un starptautiskajām prasībām un standartiem attiecībā uz izmantošanu pārtikai vai dzīvnieku barībai |
| --- | --- |

—

citi lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atkritumi, izņemot blakusproduktus, kas atbilst valsts un starptautiskajām prasībām un standartiem attiecībā uz izmantošanu pārtikai vai dzīvnieku barībai

no B3060:

| — | citur nenorādīti vai neiekļauti granulēti vai negranulēti dzīvnieku barībai izmantojami izžāvēti un sterilizēti dārzeņu atkritumi, atlikumi un blakusprodukti (tikai rīsu klijas un citi blakusprodukti no 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

citur nenorādīti vai neiekļauti granulēti vai negranulēti dzīvnieku barībai izmantojami izžāvēti un sterilizēti dārzeņu atkritumi, atlikumi un blakusprodukti (tikai rīsu klijas un citi blakusprodukti no 2302 20 100/900)

| — | citi lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atkritumi, izņemot blakusproduktus, kas atbilst valsts un starptautiskajām prasībām un standartiem attiecībā uz izmantošanu pārtikai vai dzīvnieku barība |
| --- | --- |

—

citi lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atkritumi, izņemot blakusproduktus, kas atbilst valsts un starptautiskajām prasībām un standartiem attiecībā uz izmantošanu pārtikai vai dzīvnieku barība

B3065–B3140

B4010

B4020

B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90 |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

10)   Ierakstu par Moldovu aizstāj ar šādu ierakstu.

“Moldova (Moldovas Republika)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010 |
| | | | B2020 |
| no B3020:
  visi pārējie atkritumi | | | no B3020:






  — | nebalināts papīrs vai kartons vai gofrēts papīrs vai kartons |

a)

b)

c)

d)

B1010

B2020

no B3020:

visi pārējie atkritumi

no B3020:

—

nebalināts papīrs vai kartons vai gofrēts papīrs vai kartons

| — | citāds papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no balinātas masā nekrāsotas celulozes |
| --- | --- |

—

citāds papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no balinātas masā nekrāsotas celulozes

| — | papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no mehāniskās papīra masas (piemēram, avīzēm, žurnāliem un tamlīdzīgiem iespiestiem materiāliem) |
| --- | --- |

—

papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no mehāniskās papīra masas (piemēram, avīzēm, žurnāliem un tamlīdzīgiem iespiestiem materiāliem)

visi pārējie atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

11)   Ierakstu par Krievijas Federāciju aizstāj ar šādu ierakstu.

“Krievija (Krievijas Federācija)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010–B2120 |
| B2130 | | | |
| | | | B3010–B3030 |
| B3035; B3040 | | | |
| | | | B3050–B3070 |
| B3080 | | | |
| | | | B3090 |
| B3100 | | | |
| | | | B3110–B3130 |
| B3140 | | | |
| | | | B4010–B4030 |
| | | | GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |

a)

b)

c)

d)

B1010–B2120

B2130

B3010–B3030

B3035; B3040

B3050–B3070

B3080

B3090

B3100

B3110–B3130

B3140

B4010–B4030

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

| GE020 | ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10–40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10–40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 741/2008

(2008. gada 29. jūlijs)

par importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 996/97 un paredzēta saldētai liellopu plānajai diafragmai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 1997. gada 3. jūnija Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz tās importa tarifu kvotas saldētai liellopu plānajai diafragmai pārvaldību, kas atbilst KN kodam 0206 29 91 (3), ir atvērta tarifu kvota liellopu gaļas produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 1997. gada 3. jūnija Regulu (EK) Nr. 996/97, ar ko atver un paredz tās importa tarifu kvotas saldētai liellopu plānajai diafragmai pārvaldību, kas atbilst KN kodam 0206 29 91 (3), ir atvērta tarifu kvota liellopu gaļas produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4020 un kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 996/97, piemēro piešķīruma koeficientu 1,694843 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 30. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 144, 4.6.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 962/2007 (OV L 213, 15.8.2007., 6. lpp.).

3

---

DIREKTĪVAS

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/46

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/81/EK

(2008. gada 29. jūlijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu difenakumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir difenakums. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir difenakums.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 difenakums novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai rodenticīdos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 14. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 difenakums novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai rodenticīdos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 14. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Somija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 21. martā ir iesniegusi Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Somija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 21. martā ir iesniegusi Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Kompetentās iestādes ziņojumu ir izskatījušas dalībvalstis un Komisija. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2007. gada 29. novembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentās iestādes ziņojumu ir izskatījušas dalībvalstis un Komisija. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2007. gada 29. novembrī iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Izskatīšanā par difenakumu neradās nekādi jautājumi vai bažas, kas būtu jāadresē Veselības un vides risku zinātniskajai komitejai. |
| --- | --- |

(5)

Izskatīšanā par difenakumu neradās nekādi jautājumi vai bažas, kas būtu jāadresē Veselības un vides risku zinātniskajai komitejai.

| (6) | No veikto pārbaužu rezultātiem izriet, ka biocīdajiem preparātiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur difenakumu, nevajadzētu radīt risku cilvēkiem, izņemot nejaušus negadījumus ar bērniem. Attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem un vidi ir identificēts risks. Tomēr mērķa grauzēji ir kaitīgi dzīvnieki, kas rada draudus sabiedrības veselībai. Turklāt pagaidām nav apstiprināts, ka pastāvētu difenakumam pienācīgi alternatīvi līdzekļi, kas būtu gan tikpat efektīvi, gan mazāk kaitējoši videi. Tāpēc difenakumu I pielikumā ieteicams iekļaut uz ierobežotu laiku, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur difenakumu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(6)

No veikto pārbaužu rezultātiem izriet, ka biocīdajiem preparātiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur difenakumu, nevajadzētu radīt risku cilvēkiem, izņemot nejaušus negadījumus ar bērniem. Attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem un vidi ir identificēts risks. Tomēr mērķa grauzēji ir kaitīgi dzīvnieki, kas rada draudus sabiedrības veselībai. Turklāt pagaidām nav apstiprināts, ka pastāvētu difenakumam pienācīgi alternatīvi līdzekļi, kas būtu gan tikpat efektīvi, gan mazāk kaitējoši videi. Tāpēc difenakumu I pielikumā ieteicams iekļaut uz ierobežotu laiku, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur difenakumu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu.

| (7) | Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā konstatēto, ir ieteicams noteikt, ka produktu atļauju līmenī jāparedz īpaši riska samazināšanas pasākumi tiem produktiem, kuri satur difenakumu un kurus lieto par rodenticīdiem. Šādiem pasākumiem jābūt vērstiem uz primārās un sekundārās iedarbības riska samazināšanu attiecībā uz cilvēkiem un nemērķa dzīvniekiem, kā arī – lai samazinātu vielas ilgstošu iedarbību uz vidi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā konstatēto, ir ieteicams noteikt, ka produktu atļauju līmenī jāparedz īpaši riska samazināšanas pasākumi tiem produktiem, kuri satur difenakumu un kurus lieto par rodenticīdiem. Šādiem pasākumiem jābūt vērstiem uz primārās un sekundārās iedarbības riska samazināšanu attiecībā uz cilvēkiem un nemērķa dzīvniekiem, kā arī – lai samazinātu vielas ilgstošu iedarbību uz vidi.

| (8) | Difenakums tā identificēto risku un īpašību dēļ, kas liecina par noturību, spēju bioloģiski akumulēties un toksiskumu vai par ļoti lielu noturību un ļoti lielu spēju bioloģiski akumulēties, jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem, un pirms atkārtotas iekļaušanas I pielikumā jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu. |
| --- | --- |

(8)

Difenakums tā identificēto risku un īpašību dēļ, kas liecina par noturību, spēju bioloģiski akumulēties un toksiskumu vai par ļoti lielu noturību un ļoti lielu spēju bioloģiski akumulēties, jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem, un pirms atkārtotas iekļaušanas I pielikumā jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu.

| (9) | Svarīgi, ka šīs direktīvas noteikumi tiek piemēroti vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur difenakumu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(9)

Svarīgi, ka šīs direktīvas noteikumi tiek piemēroti vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur difenakumu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (10) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (11) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši – lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas difenakumu saturošiem 14. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK. |
| --- | --- |

(11)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši – lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas difenakumu saturošiem 14. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK.

| (12) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (13) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. martam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2010. gada 1. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/31/EK (OV L 81, 20.3.2008., 57. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Tabulā Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iestarpina šādu ierakstu “Nr. 9”:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām
  (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “9 | Difenakums | 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarīns
  EK Nr.: 259-978-4

  CAS Nr.: 56073-07-5 | 960 g/kg | 2010. gada 1. aprīlis | 2012. gada 31. marts | 2015. gada 31. marts | 14 | Identificēto risku un īpašību dēļ, kas liecina par noturību, spēju bioloģiski akumulēties un toksiskumu vai par ļoti lielu noturību un ļoti lielu spēju bioloģiski akumulēties, difenakums jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem un jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:






  1) | aktīvās vielas nominālā koncentrācija produktos nedrīkst pārsniegt 75 mg/kg, un drīkst atļaut izmantot tikai lietošanai gatavā veidā; |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām

(izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši noteikumi (1)

“9

Difenakums

3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarīns

EK Nr.: 259-978-4

CAS Nr.: 56073-07-5

960 g/kg

2010. gada 1. aprīlis

2012. gada 31. marts

2015. gada 31. marts

14

Identificēto risku un īpašību dēļ, kas liecina par noturību, spēju bioloģiski akumulēties un toksiskumu vai par ļoti lielu noturību un ļoti lielu spēju bioloģiski akumulēties, difenakums jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem un jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:

1)

aktīvās vielas nominālā koncentrācija produktos nedrīkst pārsniegt 75 mg/kg, un drīkst atļaut izmantot tikai lietošanai gatavā veidā;

| 2) | produkta sastāvā jābūt aversīvai vielai un attiecīgos gadījumos arī krāsvielai; |
| --- | --- |

2)

produkta sastāvā jābūt aversīvai vielai un attiecīgos gadījumos arī krāsvielai;

| 3) | produktus nedrīkst izmantot par iezīmēšanas pulveri; |
| --- | --- |

3)

produktus nedrīkst izmantot par iezīmēšanas pulveri;

| 4) | primārās un sekundārās kaitīgās iedarbības iespējama samazināšana uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un vidi, ņemot vērā un izmantojot visus piemērotos un pieejamos risku samazināšanas pasākumus. Cita starpā tiem pieskaitāms nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem, iepakojuma maksimāli pieļaujamā izmēra ierobežojums un pienākums noteikt, ka jāizmanto tikai pret piekļūšanu drošas un nodrošinātas ēsmas kastes.” |
| --- | --- |

4)

primārās un sekundārās kaitīgās iedarbības iespējama samazināšana uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un vidi, ņemot vērā un izmantojot visus piemērotos un pieejamos risku samazināšanas pasākumus. Cita starpā tiem pieskaitāms nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem, iepakojuma maksimāli pieļaujamā izmēra ierobežojums un pienākums noteikt, ka jāizmanto tikai pret piekļūšanu drošas un nodrošinātas ēsmas kastes.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/49

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 742/2008/EK

(2008. gada 9. jūlijs)

par Kopienas dalību pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 169. pantu un 172. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (2) (turpmāk – “Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, tostarp dalība šo programmu īstenošanai izveidotajās struktūrās Līguma 169. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (2) (turpmāk – “Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, tostarp dalība šo programmu īstenošanai izveidotajās struktūrās Līguma 169. panta nozīmē.

| (2) | Septītajā pamatprogrammā ir noteikti vairāki kritēriji, pēc kuriem izraudzīties šādu 169. panta iniciatīvu jomas: nozīme Kopienas mērķiem, skaidri noteikts sasniedzamais mērķis un tā nozīme Septītās pamatprogrammas mērķiem, iepriekš izveidots pamats (esošās vai paredzētās valsts pētniecības programmas), Eiropas pievienotā vērtība, kritiskā masa attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu pasākumu līdzība un 169. pants kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Septītajā pamatprogrammā ir noteikti vairāki kritēriji, pēc kuriem izraudzīties šādu 169. panta iniciatīvu jomas: nozīme Kopienas mērķiem, skaidri noteikts sasniedzamais mērķis un tā nozīme Septītās pamatprogrammas mērķiem, iepriekš izveidots pamats (esošās vai paredzētās valsts pētniecības programmas), Eiropas pievienotā vērtība, kritiskā masa attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu pasākumu līdzība un 169. pants kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai.

| (3) | Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.), (3) (turpmāk – “īpašā programma “Sadarbība””) 169. panta iniciatīva interaktīvas automatizētas dzīves vides jomā ir atzīta par vienu no jomām, kas ir piemērota Kopienas dalībai dalībvalstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.), (3) (turpmāk – “īpašā programma “Sadarbība””) 169. panta iniciatīva interaktīvas automatizētas dzīves vides jomā ir atzīta par vienu no jomām, kas ir piemērota Kopienas dalībai dalībvalstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, pamatojoties uz Līguma 169. pantu.

| (4) | Komisija 2005. gada 1. jūnija Paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ierosināja uzsākt vadošu iniciatīvu, lai rūpētos par cilvēkiem novecojošā sabiedrībā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2005. gada 1. jūnija Paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ierosināja uzsākt vadošu iniciatīvu, lai rūpētos par cilvēkiem novecojošā sabiedrībā.

| (5) | Komisija 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” uzsvēra faktu, ka novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām visās Eiropas Savienības valstīs un ka jaunu tehnoloģiju izvērsta izmantošana varētu palīdzēt kontrolēt izmaksas, uzlabot vecāku cilvēku labklājību un veicināt viņu aktīvu iesaistīšanos sabiedrībā, kā arī uzlabot Eiropas ekonomikas konkurētspēju, atbalstot pārskatīto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” uzsvēra faktu, ka novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām visās Eiropas Savienības valstīs un ka jaunu tehnoloģiju izvērsta izmantošana varētu palīdzēt kontrolēt izmaksas, uzlabot vecāku cilvēku labklājību un veicināt viņu aktīvu iesaistīšanos sabiedrībā, kā arī uzlabot Eiropas ekonomikas konkurētspēju, atbalstot pārskatīto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.

| (6) | Īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā sabiedrības novecošanu var uzskatīt par iespēju izveidot potenciālu tirgu jaunām precēm un pakalpojumiem, kas atbilst vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām. Tomēr jaunu IKT straujā attīstība un izmantošana nedrīkstētu izraisīt sociālo atstumtību vai digitālās plaisas paplašināšanos. Tomēr digitālo līdzekļu lietošanas prasmju uzlabošana ir priekšnoteikums iekļaušanai un dalībai informācijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

(6)

Īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā sabiedrības novecošanu var uzskatīt par iespēju izveidot potenciālu tirgu jaunām precēm un pakalpojumiem, kas atbilst vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām. Tomēr jaunu IKT straujā attīstība un izmantošana nedrīkstētu izraisīt sociālo atstumtību vai digitālās plaisas paplašināšanos. Tomēr digitālo līdzekļu lietošanas prasmju uzlabošana ir priekšnoteikums iekļaušanai un dalībai informācijas sabiedrībā.

| (7) | Šai iniciatīvai interaktīvas automatizētas dzīves jomā būtu jāņem vērā Eiropas novecojošās sabiedrības reālā situācija, proti, ka sieviešu īpatsvars ir lielāks par vīriešu īpatsvaru, jo sievietēm ir garāks vidējais dzīves ilgums. |
| --- | --- |

(7)

Šai iniciatīvai interaktīvas automatizētas dzīves jomā būtu jāņem vērā Eiropas novecojošās sabiedrības reālā situācija, proti, ka sieviešu īpatsvars ir lielāks par vīriešu īpatsvaru, jo sievietēm ir garāks vidējais dzīves ilgums.

| (8) | Aktīvas vecumdienas ir galvenais elements atjaunotajās nodarbinātības pamatnostādnēs. ES pieeja novecošanai ir vērsta uz visu vecumu cilvēku vispārējā potenciāla mobilizēšanu (pilna dzīves cikla pieeja) un uzsver nepieciešamību pāriet no sadrumstalotas stratēģijas vecumdienām uz visaptverošu stratēģiju. |
| --- | --- |

(8)

Aktīvas vecumdienas ir galvenais elements atjaunotajās nodarbinātības pamatnostādnēs. ES pieeja novecošanai ir vērsta uz visu vecumu cilvēku vispārējā potenciāla mobilizēšanu (pilna dzīves cikla pieeja) un uzsver nepieciešamību pāriet no sadrumstalotas stratēģijas vecumdienām uz visaptverošu stratēģiju.

| (9) | Pašlaik daudzas pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis īsteno atsevišķi valsts mērogā vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā, Eiropas mērogā netiek pietiekami koordinēti un nedod iespēju īstenot saskaņotu pieeju pilnvērtīgām vecumdienām paredzētu, novatorisku, uz IKT balstītu produktu un pakalpojumu pētniecībai un attīstībai. |
| --- | --- |

(9)

Pašlaik daudzas pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis īsteno atsevišķi valsts mērogā vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā, Eiropas mērogā netiek pietiekami koordinēti un nedod iespēju īstenot saskaņotu pieeju pilnvērtīgām vecumdienām paredzētu, novatorisku, uz IKT balstītu produktu un pakalpojumu pētniecībai un attīstībai.

| (10) | Vēloties izveidot saskaņotu pieeju Eiropas mērogā vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā un efektīvi darboties, vairākas dalībvalstis ir uzsākušas iniciatīvu izstrādāt kopīgu pētniecības un attīstības programmu integrētai automatizētai dzīves videi (turpmāk – “AAL kopīgā programma”) tādu IKT jomā, kas atbalsta pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā, lai panāktu pārvaldības un finanšu resursu sinerģiju, nodrošinot vienotu un kopēju tādu novērtēšanas mehānismu ar neatkarīgu ekspertu atbalstu, kura pamatā ir izveidojusies prakse, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (4), un apvienotu dažādās Eiropas valstīs pieejamās speciālās zināšanas un resursus. |
| --- | --- |

(10)

Vēloties izveidot saskaņotu pieeju Eiropas mērogā vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā un efektīvi darboties, vairākas dalībvalstis ir uzsākušas iniciatīvu izstrādāt kopīgu pētniecības un attīstības programmu integrētai automatizētai dzīves videi (turpmāk – “AAL kopīgā programma”) tādu IKT jomā, kas atbalsta pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā, lai panāktu pārvaldības un finanšu resursu sinerģiju, nodrošinot vienotu un kopēju tādu novērtēšanas mehānismu ar neatkarīgu ekspertu atbalstu, kura pamatā ir izveidojusies prakse, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (4), un apvienotu dažādās Eiropas valstīs pieejamās speciālās zināšanas un resursus.

| (11) | AAL kopīgās programmas mērķis ir risināt sabiedrības novecošanas problēmu, nodrošinot Eiropā vajadzīgo tiesisko un organizatorisko regulējumu plaša mēroga sadarbībai starp dalībvalstīm attiecībā uz lietišķo pētniecību un attīstību vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā novecojošā sabiedrībā. Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (turpmāk – “iesaistītās dalībvalstis”) un Izraēla, Norvēģija un Šveice ir vienojušās koordinēt un kopīgi īstenot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt AAL kopīgās programmas īstenošanu. To dalības aptuvenā kopējā vērtība Septītās pamatprogrammas darbības laikā ir vismaz EUR 150 miljoni. Lai piedalītos šajā programmā, katrai no šīm valstīm jāveic minimālais finansiālais ieguldījums, kas ir proporcionāls iespējamam tās zinātnisko aprindu pieprasījumam, un tam parasti jābūt vismaz EUR 0,2 miljonu apjomā, lai valsts varētu piedalīties gada darba programmā. |
| --- | --- |

(11)

AAL kopīgās programmas mērķis ir risināt sabiedrības novecošanas problēmu, nodrošinot Eiropā vajadzīgo tiesisko un organizatorisko regulējumu plaša mēroga sadarbībai starp dalībvalstīm attiecībā uz lietišķo pētniecību un attīstību vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu IKT jomā novecojošā sabiedrībā. Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (turpmāk – “iesaistītās dalībvalstis”) un Izraēla, Norvēģija un Šveice ir vienojušās koordinēt un kopīgi īstenot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt AAL kopīgās programmas īstenošanu. To dalības aptuvenā kopējā vērtība Septītās pamatprogrammas darbības laikā ir vismaz EUR 150 miljoni. Lai piedalītos šajā programmā, katrai no šīm valstīm jāveic minimālais finansiālais ieguldījums, kas ir proporcionāls iespējamam tās zinātnisko aprindu pieprasījumam, un tam parasti jābūt vismaz EUR 0,2 miljonu apjomā, lai valsts varētu piedalīties gada darba programmā.

| (12) | Tāpat AAL kopīgajai programmai būtu jāsekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaiste kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem. |
| --- | --- |

(12)

Tāpat AAL kopīgajai programmai būtu jāsekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaiste kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem.

| (13) | Lai palielinātu AAL kopīgās programmas ietekmi, iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice ir piekritušas Kopienas dalībai tajā. Kopienai būtu jāpiedalās programmā, veicot finansiālo ieguldījumu līdz EUR 150 miljonu apjomā. Tā kā AAL kopīgā programma atbilst Septītās pamatprogrammas zinātniskajiem mērķiem un AAL kopīgās programmas pētniecības joma ir ietverta Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Sadarbība” IKT tēmā, Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāveic no šai tēmai piešķirtās budžeta apropriācijas. Papildu finansējumu var sniegt, inter alia, Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstīgi Riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko kopīgi izveidojušas EIB un Komisija atbilstīgi Lēmuma 2006/97/EK III pielikumam. |
| --- | --- |

(13)

Lai palielinātu AAL kopīgās programmas ietekmi, iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice ir piekritušas Kopienas dalībai tajā. Kopienai būtu jāpiedalās programmā, veicot finansiālo ieguldījumu līdz EUR 150 miljonu apjomā. Tā kā AAL kopīgā programma atbilst Septītās pamatprogrammas zinātniskajiem mērķiem un AAL kopīgās programmas pētniecības joma ir ietverta Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Sadarbība” IKT tēmā, Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāveic no šai tēmai piešķirtās budžeta apropriācijas. Papildu finansējumu var sniegt, inter alia, Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstīgi Riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko kopīgi izveidojušas EIB un Komisija atbilstīgi Lēmuma 2006/97/EK III pielikumam.

| (14) | Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāsniedz saskaņā ar finansēšanas plānā noteikto, pamatojoties uz kompetento valstu iestāžu oficiālām saistībām kopīgi īstenot pētniecības un attīstības programmas un pasākumus, kas uzsākti valsts mērogā, un piedalīties AAL kopīgās programmas finansēšanā, lai to kopīgi īstenotu. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāsniedz saskaņā ar finansēšanas plānā noteikto, pamatojoties uz kompetento valstu iestāžu oficiālām saistībām kopīgi īstenot pētniecības un attīstības programmas un pasākumus, kas uzsākti valsts mērogā, un piedalīties AAL kopīgās programmas finansēšanā, lai to kopīgi īstenotu.

| (15) | Lai kopīgi īstenotu valstu pētniecības programmas, ir jāizveido jauna vai jāizmanto esoša īpaša īstenošanas struktūrai, kā tas ir paredzēts īpašajā programmā “Sadarbība”. |
| --- | --- |

(15)

Lai kopīgi īstenotu valstu pētniecības programmas, ir jāizveido jauna vai jāizmanto esoša īpaša īstenošanas struktūrai, kā tas ir paredzēts īpašajā programmā “Sadarbība”.

| (16) | Iesaistītās dalībvalstis ir vienojušās, ka AAL kopīgo programmu īsteno šāda īpaša īstenošanas struktūra. |
| --- | --- |

(16)

Iesaistītās dalībvalstis ir vienojušās, ka AAL kopīgo programmu īsteno šāda īpaša īstenošanas struktūra.

| (17) | Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jābūt Kopienas finansiālā ieguldījuma saņēmējai, un tai būtu jānodrošina AAL kopīgās programmas efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

(17)

Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jābūt Kopienas finansiālā ieguldījuma saņēmējai, un tai būtu jānodrošina AAL kopīgās programmas efektīva īstenošana.

| (18) | Lai efektīvi īstenotu AAL kopīgo programmu, īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts trešām personām, kas iesaistās AAL kopīgajā programmā un kas ir izvēlētas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(18)

Lai efektīvi īstenotu AAL kopīgo programmu, īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts trešām personām, kas iesaistās AAL kopīgajā programmā un kas ir izvēlētas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

| (19) | Kopienas ieguldījumam būtu jābūt atkarīgam no iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices saistībām piešķirt līdzekļus un no to faktiski veiktā finansiālā ieguldījuma. |
| --- | --- |

(19)

Kopienas ieguldījumam būtu jābūt atkarīgam no iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices saistībām piešķirt līdzekļus un no to faktiski veiktā finansiālā ieguldījuma.

| (20) | Ja AAL kopīgo programmu īsteno neatbilstoši, daļēji vai ar kavēšanos, Kopienai būtu jābūt tiesībām samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu atbilstoši tā nolīguma noteikumiem, kas jānoslēdz starp Kopienu un īpašo īstenošanas struktūru un kurā jānosaka sīki izstrādāti Kopienas ieguldījuma sniegšanas noteikumi. |
| --- | --- |

(20)

Ja AAL kopīgo programmu īsteno neatbilstoši, daļēji vai ar kavēšanos, Kopienai būtu jābūt tiesībām samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu atbilstoši tā nolīguma noteikumiem, kas jānoslēdz starp Kopienu un īpašo īstenošanas struktūru un kurā jānosaka sīki izstrādāti Kopienas ieguldījuma sniegšanas noteikumi.

| (21) | Ikvienai dalībvalstij būtu jābūt iespējai pievienoties AAL kopīgajai programmai. |
| --- | --- |

(21)

Ikvienai dalībvalstij būtu jābūt iespējai pievienoties AAL kopīgajai programmai.

| (22) | Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Kopienai būtu jābūt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Kopienas finansiālo ieguldījumu attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir svarīgi AAL kopīgās programmas īstenošanai, jebkuras citas valsts, kura iesaistās programmā tās īstenošanas laikā, dalību minētajā programmā. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Kopienai būtu jābūt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Kopienas finansiālo ieguldījumu attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir svarīgi AAL kopīgās programmas īstenošanai, jebkuras citas valsts, kura iesaistās programmā tās īstenošanas laikā, dalību minētajā programmā.

| (23) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7), ir jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā novērst nelikumības un krāpšanu un jāveic vajadzīgās darbības, lai atgūtu zaudētus, nepareizi samaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7), ir jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā novērst nelikumības un krāpšanu un jāveic vajadzīgās darbības, lai atgūtu zaudētus, nepareizi samaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus.

| (24) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (turpmāk – “Finanšu regula”), un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) (turpmāk – “Īstenošanas noteikumi”), Kopienas ieguldījums būtu jāpārvalda, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (turpmāk – “Finanšu regula”), un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) (turpmāk – “Īstenošanas noteikumi”), Kopienas ieguldījums būtu jāpārvalda, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu.

| (25) | Ir būtiski, lai pētniecības pasākumi, ko veic saskaņā ar AAL kopīgo programmu, atbilst ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ievēro dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības principus. Īstenojot AAL kopīgo programmu, būtu jāņem vērā arī sieviešu lomas sekmēšana zinātnē un pētniecībā. |
| --- | --- |

(25)

Ir būtiski, lai pētniecības pasākumi, ko veic saskaņā ar AAL kopīgo programmu, atbilst ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ievēro dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības principus. Īstenojot AAL kopīgo programmu, būtu jāņem vērā arī sieviešu lomas sekmēšana zinātnē un pētniecībā.

| (26) | ALL kopīgajai programmai būtu jāveicina arī atbilstoša un vienkāršota piekļuve noderīgiem uz IKT balstītiem produktiem un pakalpojumiem visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(26)

ALL kopīgajai programmai būtu jāveicina arī atbilstoša un vienkāršota piekļuve noderīgiem uz IKT balstītiem produktiem un pakalpojumiem visās dalībvalstīs.

| (27) | Komisijai līdz 2010. gadam būtu jāveic starpposma izvērtēšana attiecībā uz AAL kopīgās programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti un panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Izvērtēšanai būtu jākonstatē arī tas, vai nepieciešams veikt turpmākas starpposma izvērtēšanas līdz nobeiguma izvērtēšanai 2013. gada beigās, |
| --- | --- |

(27)

Komisijai līdz 2010. gadam būtu jāveic starpposma izvērtēšana attiecībā uz AAL kopīgās programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti un panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Izvērtēšanai būtu jākonstatē arī tas, vai nepieciešams veikt turpmākas starpposma izvērtēšanas līdz nobeiguma izvērtēšanai 2013. gada beigās,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Īstenojot Septīto pamatprogrammu pētniecībai, Kopiena veic finansiālo ieguldījumu Interaktīvas automatizētas dzīves pētniecības un attīstības programmā (AAL kopīgajā programmā), kuru kopīgi īsteno Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (iesaistītās dalībvalstis) un Izraēla, Norvēģija un Šveice.

2.   Kopiena Septītās pamatprogrammas darbības laikā veic finansiālo ieguldījumu AAL kopīgās programmas īstenošanā ne vairāk kā EUR 150 miljonu apjomā saskaņā ar principiem, kas izklāstīti I pielikumā, kurš ir šā lēmuma sastāvdaļa.

3.   Kopienas finansiālo ieguldījumu veic no Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, kas piešķirta Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) tēmai īpašajā programmā “Sadarbība”.

2. pants

Kopienas finansiālo ieguldījumu veic, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice pierāda, ka ir faktiski izveidota AAL kopīgā programma, kā aprakstīts I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice pierāda, ka ir faktiski izveidota AAL kopīgā programma, kā aprakstīts I pielikumā;

| b) | iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice vai iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices izraudzītas organizācijas ir oficiāli izveidojušas vai norīkojušas īpašu īstenošanas struktūru, kam ir juridiskas personas statuss un kas ir atbildīga par AAL kopīgās programmas īstenošanu un Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu; |
| --- | --- |

b)

iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice vai iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices izraudzītas organizācijas ir oficiāli izveidojušas vai norīkojušas īpašu īstenošanas struktūru, kam ir juridiskas personas statuss un kas ir atbildīga par AAL kopīgās programmas īstenošanu un Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu;

| c) | ir izveidots piemērots un efektīvs pārvaldes modelis AAL kopīgās programmas vajadzībām atbilstoši pamatnostādnēm, kas izklāstītas II pielikumā, kurš ir šā lēmuma sastāvdaļa; |
| --- | --- |

c)

ir izveidots piemērots un efektīvs pārvaldes modelis AAL kopīgās programmas vajadzībām atbilstoši pamatnostādnēm, kas izklāstītas II pielikumā, kurš ir šā lēmuma sastāvdaļa;

| d) | īpašā īstenošanas struktūra efektīvi īsteno I pielikumā aprakstītās AAL kopīgās programmas pasākumus, tostarp izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai; |
| --- | --- |

d)

īpašā īstenošanas struktūra efektīvi īsteno I pielikumā aprakstītās AAL kopīgās programmas pasākumus, tostarp izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;

| e) | iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice apņemas finansēt AAL kopīgo programmu un faktiski veic finansiālo ieguldījumu, jo īpaši finansējot dalībniekus projektos, kas izraudzīti, pamatojoties uz AAL kopīgās programmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

e)

iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice apņemas finansēt AAL kopīgo programmu un faktiski veic finansiālo ieguldījumu, jo īpaši finansējot dalībniekus projektos, kas izraudzīti, pamatojoties uz AAL kopīgās programmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| f) | ir ievēroti Kopienas noteikumi par valsts atbalstu, un jo īpaši noteikumi, kas izklāstīti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai un inovācijai (10); |
| --- | --- |

f)

ir ievēroti Kopienas noteikumi par valsts atbalstu, un jo īpaši noteikumi, kas izklāstīti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai un inovācijai (10);

| g) | saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem ir nodrošināta augsta zinātniskās izcilības pakāpe un ievēroti ētikas principi, ir ievērots dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības princips un tiek veicināta ilgtspējīga attīstība; un |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem ir nodrošināta augsta zinātniskās izcilības pakāpe un ievēroti ētikas principi, ir ievērots dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības princips un tiek veicināta ilgtspējīga attīstība; un

| h) | ir izstrādāti noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts AAL kopīgās programmas pasākumu rezultātā, un iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices valsts mēroga pētniecības un attīstības programmu un pasākumu īstenošanu un koordinēšanu ar mērķi veicināt šādu zināšanu radīšanu un atbalstīt radīto zināšanu plašu izmantošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

h)

ir izstrādāti noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts AAL kopīgās programmas pasākumu rezultātā, un iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices valsts mēroga pētniecības un attīstības programmu un pasākumu īstenošanu un koordinēšanu ar mērķi veicināt šādu zināšanu radīšanu un atbalstīt radīto zināšanu plašu izmantošanu un izplatīšanu.

3. pants

Īstenojot AAL kopīgo programmu, finansiālo atbalstu, jo īpaši finansiālo atbalstu, kas sniegts dalībniekiem projektos, kuri izraudzīti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus dotācijas saņemšanai, trešām personām īpašā īstenošanas struktūra piešķir, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības, paredzamības no pretendentu viedokļa un neatkarīgas novērtēšanas principus. Finansiālo atbalstu trešām personām piešķir, pamatojoties uz projektu zinātnisko izcilību, sociāli ekonomisko ietekmi Eiropas līmenī un nozīmi AAL programmas vispārējiem mērķiem saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem principiem un procedūrām.

4. pants

Kopienas finansiālā ieguldījuma nodrošināšanas kārtību, noteikumus par finansiālo atbildību un intelektuālā īpašuma tiesībām un sīki izstrādātus noteikumus par kārtību, kādā īpašā īstenošanas struktūra sniedz finansiālo atbalstu trešām personām, nosaka vispārējā nolīgumā, kuru noslēdz starp Komisiju, kas rīkojas Kopienas vārdā, un īpašo īstenošanas struktūru, kā arī gada finansēšanas līgumus.

5. pants

Ja AAL kopīgo programmu neīsteno vai īsteno nepietiekami, daļēji vai ar kavēšanos, Kopiena var samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu atbilstoši AAL kopīgās programmas faktiskajai īstenošanai.

Ja iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice AAL kopīgo programmu nefinansē vai finansē daļēji vai ar kavēšanos, Kopiena saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti nolīgumā, kurš jānoslēdz starp Komisiju un īpašo īstenošanas struktūru, var samazināt savu finansiālo ieguldījumu atbilstoši publiskā finansējuma faktiskajai summai, ko piešķīrušas iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice.

6. pants

Īstenojot AAL kopīgo programmu, iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice veic visus likumdošanas, reglamentējošos, administratīvos vai citus pasākumus, kas vajadzīgi Kopienas finanšu interešu aizsardzībai. Iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice jo īpaši veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu jebkādu tādu summu pilnīgu atgūšanu, kuras pienākas Kopienai saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Īstenošanas noteikumu 38. panta 2. punktu.

7. pants

Komisija un Revīzijas palāta ar savu amatpersonu vai pārstāvju starpniecību var veikt visas pārbaudes un inspekcijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu atbilstošu pārvaldību un aizsargātu Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu vai nelikumībām. Šim nolūkam iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice un īpašā īstenošanas struktūra pienācīgi nodrošina visu attiecīgo dokumentu pieejamību Komisijai un Revīzijas palātai.

8. pants

Komisija paziņo visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice ir aicinātas ar īpašās īstenošanas struktūras starpniecību sniegt Komisijai jebkādu Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas pieprasītu papildu informāciju par īpašās īstenošanas struktūras finanšu pārvaldību, kas atbilst 12. panta 1. punktā noteiktajām vispārējām prasībām par ziņojumu iesniegšanu.

9. pants

Ikviena dalībvalsts var pievienoties AAL kopīgajai programmai saskaņā ar 2. panta e) līdz h) punktā noteiktajiem kritērijiem.

10. pants

Ikviena trešā valsts var pievienoties AAL kopīgajai programmai saskaņā ar 2. panta e) līdz h) punktā noteiktajiem kritērijiem un ar nosacījumu, ka šāda dalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā un tai piekrīt Komisija, iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice.

11. pants

Pamatojoties uz šajā lēmumā ietvertajiem noteikumiem un visiem noteikumiem un kārtību tā īstenošanai, Kopiena var vienoties par nosacījumiem, ar kādiem Kopienas finansiālo ieguldījumu sniedz attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir būtiski AAL kopīgās programmas īstenošanā, jebkuras citas valsts dalību minētajā programmā.

12. pants

1.   Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma 173. pantu, ietver ziņojumu par AAL kopīgās programmas pasākumiem.

2.   Divus gadus pēc programmas uzsākšanas, bet ne vēlāk kā 2010. gadā Komisija veic AAL kopīgās programmas starpposma novērtējumu. Ja to uzskata par nepieciešamu, pēc pirmā starpposma novērtējuma var veikt turpmākus starpposma novērtējumus.

Starpposma novērtējumā ņem vērā panākumus, kādi gūti I pielikumā izklāstīto AAL kopīgās programmas mērķu sasniegšanā, sniedzot arī ieteikumus par vispiemērotākajiem veidiem, kā turpmāk veicināt AAL kopīgās programmas integrāciju, īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, kā arī to, vai dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices finansiālā ieguldījuma apmērs atbilst to attiecīgo valstu dažādo zinātnisko aprindu iespējamam pieprasījumam. Ņem vērā arī pieredzi, kas gūta, īstenojot citas kopīgās programmas atbilstīgi Līguma 169. pantam.

Starpposma novērtējuma secinājumus Komisija kopā ar saviem apsvērumiem un – vajadzības gadījumā – priekšlikumiem par šā lēmuma pielāgošanu paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Komisija 2013. gada beigās veic AAL kopīgās programmas nobeiguma novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

13. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 13. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 23. jūnijā Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

3

(4)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1233/2007 (OV L 279, 23.10.2007., 10. lpp.).

5

(6)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

6

(7)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

7

(8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

8

(9)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

9

Euratom

(10)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

AAL KOPĪGĀS PROGRAMMAS MĒRĶU, PASĀKUMU UN ĪSTENOŠANAS APRAKSTS

I.   Īpašie mērķi

AAL kopīgās programmas īpašie mērķi ir šādi:

| — | veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā, tādējādi uzlabojot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmējot iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, uzlabojot prasmes un nodarbinātības iespējas un samazinot veselības un sociālās aprūpes izmaksas. Tā pamatā var būt, piemēram, IKT novatoriska izmantošana, jauni paņēmieni darbam ar klientiem vai jauni vērtību ķēdes veidi dienestiem, kas nodrošina neatkarīgas dzīves apstākļus. AAL kopīgās programmas rezultātus varētu izmantot arī attiecībā uz citām cilvēku grupām, piemēram, invalīdiem, |
| --- | --- |

—

veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā, tādējādi uzlabojot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmējot iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, uzlabojot prasmes un nodarbinātības iespējas un samazinot veselības un sociālās aprūpes izmaksas. Tā pamatā var būt, piemēram, IKT novatoriska izmantošana, jauni paņēmieni darbam ar klientiem vai jauni vērtību ķēdes veidi dienestiem, kas nodrošina neatkarīgas dzīves apstākļus. AAL kopīgās programmas rezultātus varētu izmantot arī attiecībā uz citām cilvēku grupām, piemēram, invalīdiem,

| — | radīt kritisko masu pētniecībai, attīstībai un inovācijām ES mērogā tehnoloģiju un pakalpojumu jomā pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā, tostarp radīt labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalībai programmā, |
| --- | --- |

—

radīt kritisko masu pētniecībai, attīstībai un inovācijām ES mērogā tehnoloģiju un pakalpojumu jomā pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā, tostarp radīt labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalībai programmā,

| — | uzlabot pētniecības rezultātu rūpnieciskas izmantošanas nosacījumus, ieviešot saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju, iekļaujot vienotu obligāto standartu izstrādei un veicinot tādu kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir saskaņā ar dažādām sabiedrības prioritātēm un regulējuma aspektiem valsts un reģionālā mērogā visā Eiropā. |
| --- | --- |

—

uzlabot pētniecības rezultātu rūpnieciskas izmantošanas nosacījumus, ieviešot saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju, iekļaujot vienotu obligāto standartu izstrādei un veicinot tādu kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir saskaņā ar dažādām sabiedrības prioritātēm un regulējuma aspektiem valsts un reģionālā mērogā visā Eiropā.

Pievēršoties lietišķajai pētniecībai, AAL kopīgā programma papildinās saistītos ilgtermiņa pētniecības pasākumus, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā, kā arī demonstrējumu pasākumus, kas ir daļa no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (2007.–2013. gads), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (1) un ir vērsta uz pašreizējo risinājumu plašu ieviešanu.

Ar AAL kopīgās programmas pasākumu starpniecību veicina atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu un uz zināšanām balstītas sabiedrības izveidi, vienlaikus cenšoties nodrošināt, lai jaunu tehnoloģiju izmantošana neizraisītu sociālu atstumtību. Programma arī veicina tādu rentablu risinājumu izstrādāšanu, kas var palīdzēt nodrošināt visos Eiropas reģionos, tostarp lauku apvidos un perifērās teritorijās, vienlīdzīgu un vienkāršotu piekļuvi uz IKT balstītiem produktiem un pakalpojumiem, izmantojot dažādus piekļuves kanālus, kuri nepārkāpj vecāka gadagājuma cilvēku privātumu un cieņu pret tiem.

Turklāt ALL kopīgajai programmai būtu jāveicina inovāciju ieviešana privātajā sektorā un tā, jo īpaši MVU, līdzfinansējums ar tirgus prasībām saistītiem projektiem un šo projektu ietvaros izstrādājamo tehnoloģiju un risinājumu pielāgošanai vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, lai palielinātu viņu sociālo dalību.

Ja vien iespējams, tiek nodrošināta AAL kopīgās programmas un citu Kopienas, valsts un reģionālā līmeņa programmu savstarpēja papildināmība un sinerģija.

Atbilstīgi starptautiskām pamatnostādnēm pienācīgi ņem vērā iespējamos ar ētiku un privātumu saistītos jautājumus.

II.   Pasākumi

AAL kopīgās programmas galvenais mērķis ir pētniecības, attīstības un inovāciju pasākumi. Tie īstenojami ar dalītu izmaksu starpniecību starpvalstu projektos, kuros ir iesaistīti partneri vismaz no trim dažādām iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices un citām iesaistītajām valstīm un kuri ir saistīti ar pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu un izplatīšanas pasākumiem. To mērķim vajadzētu būt uz tirgu orientētai pētniecībai, tiem vajadzētu būt īstermiņa vai vidēja termiņa pasākumiem, un tajos būtu jāpierāda spēja izmantot projektu rezultātus reālā termiņā.

Turklāt starpniecības, programmu veicināšanas un tīklu izveides pasākumus var īstenot īpaši organizētos pasākumos vai apvienojumā ar pašreizējiem pasākumiem. Tie ietver darbsemināru organizēšanu un sakaru nodibināšanu ar citām ieinteresētajām personām vērtību ķēdē.

AAL kopīgajā programmā ir ietvertas apspriešanās ar attiecīgajām Eiropas ieinteresētajām personām (piemēram, lēmumu pieņēmējiem no ministrijām un publiskajām iestādēm, privātā sektora pakalpojumu un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem, kā arī nozaru, MVU un lietotāju pārstāvjiem) par izvērtējamām pētniecības prioritātēm un programmas īstenošanu.

AAL kopīgajai programmai būtu jāņem vērā arī demogrāfiskās tendences un demogrāfiskie pētījumi dažādās Eiropas valstīs, lai nodrošinātu risinājumus, kas atspoguļo sociālo un ekonomisko situāciju visā Eiropas Savienībā.

III.   Programmas īstenošana

Gada darba programma un uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

AAL kopīgo programmu īsteno, pamatojoties uz gada darba programmām, kurās noteikti temati uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas jāsaskaņo ar Komisiju un kas ir pamats Kopienas finansiālajam ieguldījumam.

AAL kopīgajā programmā regulāri izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atbilstīgi saskaņotajai gada darba programmai. Pieteikuma iesniedzēji priekšlikumus iesniedz centralizēti īpašajai īstenošanas struktūrai (viena pieņemšanas vieta).

Pēc tam, kad pabeigta procedūra, kurā tiek izteikts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, īpašā īstenošanas struktūra sadarbībā ar programmas pārvaldības valsts aģentūrām veic centralizētu atbilstības pārbaudi. Pārbaudi veic, pamatojoties uz AAL kopīgās programmas atbilstības kritērijiem, kurus publisko kopā ar gada darba programmu un kas ietver vismaz šādus kritērijus:

| — | priekšlikuma iesniegšana laikus, pilnībā un elektroniski un |
| --- | --- |

—

priekšlikuma iesniegšana laikus, pilnībā un elektroniski un

| — | attiecībā uz konsorciju sastāvu noteikto saistību izpilde. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz konsorciju sastāvu noteikto saistību izpilde.

Turklāt īpašā īstenošanas struktūrvienība ar programmas pārvaldības valsts aģentūru palīdzību pārbauda atbilstību valsts līmeņa atbilstības kritērijiem, kas publiskoti kopā ar gada darba programmu un izklāstīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Šie valsts līmeņa atbilstības kritēriji attiecas vienīgi uz individuālo pieteikuma iesniedzēju juridisko statusu un finansiālo stāvokli, bet ne uz priekšlikuma saturu un ir šādi:

| — | pieteikuma iesniedzēja veids, tostarp juridiskais statuss un darbības mērķi, |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzēja veids, tostarp juridiskais statuss un darbības mērķi,

| — | saistības un dzīvotspēja, tostarp maksātspēja, nodokļu un sociālo maksājumu saistību izpilde. |
| --- | --- |

—

saistības un dzīvotspēja, tostarp maksātspēja, nodokļu un sociālo maksājumu saistību izpilde.

Atbilstīgus projektu priekšlikumus novērtē un atlasa centralizēti ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, pamatojoties uz pārredzamiem un vienotiem atbilstības un novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti darba programmā. Šī atlase pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Ģenerālā asambleja, ir saistoša iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlai, Norvēģijai un Šveicei.

Īpašā īstenošanas struktūra ir atbildīga par projektu uzraudzību un ievieš kopīgas darbības procedūras pilna projekta cikla pārvaldībai.

Tā kā administratīvos jautājumus par valstu projektu partneriem atlasītajos projektos risina to attiecīgās valsts programmu pārvaldības aģentūras, piemēro valsts administratīvos principus.

Ja līguma slēgšanas stadijā kāds dalībnieks vairs neatbilst vienam no iepriekšminētajiem valsts līmeņa atbilstības kritērijiem, AAL kopīgā programma nodrošina zinātnes izcilības saglabāšanu. Šajā nolūkā valde var izlemt, ka jāveic papildu centralizēts un neatkarīgs attiecīgā priekšlikuma novērtējums, izmantojot neatkarīgu ekspertu palīdzību, lai novērtētu priekšlikumu bez attiecīgā dalībnieka līdzdalības vai, ja to ierosinājis projekta konsorcijs, ar dalībnieka aizstājēja līdzdalību.

Katra valsts savus dalībniekus, kuru priekšlikumi ir sekmīgi, finansē ar valsts aģentūru starpniecību, kuras novirza arī no īpaši izveidotās īstenošanas struktūras saņemto centralizēto finansējumu, pamatojoties uz nolīgumu, kurš par katru projektu jānoslēdz starp attiecīgajām valstu aģentūrām un to dalībniekiem.

Zinātniskas, pārvaldības un finansiālas integrācijas nodrošināšana

AAL kopīgā programma nodrošina iesaistīto valstu programmu zinātnisko integrāciju, izstrādājot kopīgas darba programmas un uzaicinājumu tematus visās valstu programmās.

Valstu programmu pārvaldības integrāciju nodrošina tiesību subjekts, ko izveidojušas iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice. AAL kopīgās programmas pārvaldība ietver:

| — | uzaicinājumu iesniegt priekšlikumu centralizētu organizēšanu, |
| --- | --- |

—

uzaicinājumu iesniegt priekšlikumu centralizētu organizēšanu,

| — | centralizētu, neatkarīgu un pārredzamu novērtējumu, ko eksperti veic Eiropas mērogā, pamatojoties uz kopīgiem noteikumiem un kritērijiem priekšlikumu novērtēšanai un atlasei, ņemot vērā zinātnes izcilību, |
| --- | --- |

—

centralizētu, neatkarīgu un pārredzamu novērtējumu, ko eksperti veic Eiropas mērogā, pamatojoties uz kopīgiem noteikumiem un kritērijiem priekšlikumu novērtēšanai un atlasei, ņemot vērā zinātnes izcilību,

| — | vienu iesniegšanas adresi (paredzēta iesniegšana elektroniski). |
| --- | --- |

—

vienu iesniegšanas adresi (paredzēta iesniegšana elektroniski).

AAL kopīgā programma nostiprina finansiālo integrāciju:

| — | nodrošinot vispārējas valsts finansiālās saistības visā iniciatīvas darbības laikā, kā arī ikgadējas saistības attiecībā uz katru ierosināto darba programmu, |
| --- | --- |

—

nodrošinot vispārējas valsts finansiālās saistības visā iniciatīvas darbības laikā, kā arī ikgadējas saistības attiecībā uz katru ierosināto darba programmu,

| — | nodrošinot to, ka priekšlikumu galīgais sarindojums, par ko vienojas, pamatojoties uz novērtējumu, būs saistošs iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlai, Norvēģijai un Šveicei, kā aprakstīts iepriekš, tostarp līgumu slēgšanas posmā, |
| --- | --- |

—

nodrošinot to, ka priekšlikumu galīgais sarindojums, par ko vienojas, pamatojoties uz novērtējumu, būs saistošs iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlai, Norvēģijai un Šveicei, kā aprakstīts iepriekš, tostarp līgumu slēgšanas posmā,

| — | veicinot iespējami lielu elastīgumu valsts budžeta sadalē, lai rīkotos izņēmuma gadījumā, piemēram, palielinot valsts ieguldījumus vai starpnozaru finansējumu. |
| --- | --- |

—

veicinot iespējami lielu elastīgumu valsts budžeta sadalē, lai rīkotos izņēmuma gadījumā, piemēram, palielinot valsts ieguldījumus vai starpnozaru finansējumu.

Iesaistītās dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nostiprinātu integrāciju un likvidētu pašreizējos valstu juridiskos un administratīvos šķēršļus starptautiskai sadarbībai, kas ir daļa no iniciatīvas.

IV.   Finansēšanas principi

Kopienas ieguldījums ir nemainīga procentuālā daļa no kopējā publiskā finansējuma, ko nodrošina no iesaistīto valstu programmām, taču tas nekādā ziņā nav lielāks par 50 % no kopējā publiskā finansējuma, ko kāds dalībnieks nodrošina projektā, kurš izvēlēts pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar AAL kopīgo programmu. Šo nemainīgo procentuālo daļu nosaka nolīgumā starp īpaši izveidoto īstenošanas struktūru un Komisiju, un tās pamatā ir iesaistīto dalībvalstu, Izraēlas, Norvēģijas un Šveices daudzgadu saistības un Kopienas ieguldījums.

Ne vairāk kā 6 % no Kopienas finansiālā ieguldījuma tiek izmantoti, lai finansētu AAL kopīgās programmas vispārējās darbības izmaksas.

Iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice veicina AAL kopīgās programmas efektīvas darbības nodrošināšanu.

Projektus līdzfinansē projektu dalībnieki.

V.   AAL kopīgās programmas īstenošanas paredzamie rezultāti

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra sagatavo gada ziņojumu, kurā sniedz sīku pārskatu par AAL kopīgās programmas īstenošanu (iesniegto un finansējumam atlasīto projektu skaits, Kopienas finansējuma izlietojums, valsts līdzekļu sadalījums, dalībnieku veids, valsts statistika, starpniecības pasākumi, izplatīšanas pasākumi utt.) un panākumiem turpmākas integrācijas nodrošināšanā.

Paredzamos rezultātus sīkāk izklāsta nolīgumā, kas jānoslēdz starp Komisiju, kura rīkojas Kopienas vārdā, un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru.

---

(1)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

---

II PIELIKUMS

AAL KOPĪGĀS PROGRAMMAS PĀRVALDĪBAS PAMATNOSTĀDNES

Turpmāk izklāstīta AAL kopīgās programmas organizatoriskā struktūra.

| | AAL apvienība, kas ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta starptautiska bezpeļņas apvienība, ir īpaši izveidotā īstenošanas struktūra, ko izveidojušas iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice. |
| --- | --- |

AAL apvienība, kas ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta starptautiska bezpeļņas apvienība, ir īpaši izveidotā īstenošanas struktūra, ko izveidojušas iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice.

| | AAL apvienība ir atbildīga par visiem AAL kopīgās programmas pasākumiem. AAL apvienības uzdevumi ir līgumu un budžeta pārvaldība, gada darba programmu izstrāde, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšana, projektu novērtēšana un sarindošana prioritārā secībā. Turklāt tā kontrolē projektu uzraudzību un pārskaita saistītos Kopienas ieguldījuma maksājumus izraudzītajām valsts programmu aģentūrām. Tā organizē arī izplatīšanas pasākumus. |
| --- | --- |

AAL apvienība ir atbildīga par visiem AAL kopīgās programmas pasākumiem. AAL apvienības uzdevumi ir līgumu un budžeta pārvaldība, gada darba programmu izstrāde, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšana, projektu novērtēšana un sarindošana prioritārā secībā. Turklāt tā kontrolē projektu uzraudzību un pārskaita saistītos Kopienas ieguldījuma maksājumus izraudzītajām valsts programmu aģentūrām. Tā organizē arī izplatīšanas pasākumus.

| | AAL apvienību vada Ģenerālā asambleja. Ģenerālā asambleja, kas ir AAL kopīgās programmas lēmumu pieņemšanas struktūrvienība, ieceļ valdes locekļus un uzrauga AAL kopīgās programmas īstenošanu, kā arī apstiprina gada darba programmas, valsts finansējuma piešķiršanu projektiem un jaunus dalības pieteikumus. Tā darbojas, pamatojoties uz principu “viena valsts – viena balss”. Lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, izņemot lēmumus par dalībnieku funkciju pārņemšanu, pievienošanos vai izslēgšanu vai AAL apvienības likvidēšanu – attiecībā uz tiem apvienības statūtos var būt noteiktas īpašas balsošanas prasības. Komisijai Ģenerālās asamblejas sanāksmēs ir novērotājas statuss. |
| --- | --- |

AAL apvienību vada Ģenerālā asambleja. Ģenerālā asambleja, kas ir AAL kopīgās programmas lēmumu pieņemšanas struktūrvienība, ieceļ valdes locekļus un uzrauga AAL kopīgās programmas īstenošanu, kā arī apstiprina gada darba programmas, valsts finansējuma piešķiršanu projektiem un jaunus dalības pieteikumus. Tā darbojas, pamatojoties uz principu “viena valsts – viena balss”. Lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, izņemot lēmumus par dalībnieku funkciju pārņemšanu, pievienošanos vai izslēgšanu vai AAL apvienības likvidēšanu – attiecībā uz tiem apvienības statūtos var būt noteiktas īpašas balsošanas prasības. Komisijai Ģenerālās asamblejas sanāksmēs ir novērotājas statuss.

| | Ģenerālā asambleja ievēlē AAL valdi, kurā ir vismaz priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un kasieris, lai tā uzņemtos īpašus pārvaldības pienākumus, piemēram, budžeta plānošanu, personāla komplektēšanu un līgumu slēgšanu. Valde juridiski pārstāv AAL apvienību un sniedz pārskatu Ģenerālajai asamblejai. |
| --- | --- |

Ģenerālā asambleja ievēlē AAL valdi, kurā ir vismaz priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un kasieris, lai tā uzņemtos īpašus pārvaldības pienākumus, piemēram, budžeta plānošanu, personāla komplektēšanu un līgumu slēgšanu. Valde juridiski pārstāv AAL apvienību un sniedz pārskatu Ģenerālajai asamblejai.

| | Iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice pilnvaro valsts programmu pārvaldības aģentūras veikt darbu, kas saistīts ar projektu pārvaldību un administratīvajiem un juridiskajiem aspektiem valsts projektu partneru vajadzībām, kā arī sniegt atbalstu projektu priekšlikumu novērtēšanā un apspriešanā. Minētās aģentūras darbojas AAL apvienības pārraudzībā. |
| --- | --- |

Iesaistītās dalībvalstis, Izraēla, Norvēģija un Šveice pilnvaro valsts programmu pārvaldības aģentūras veikt darbu, kas saistīts ar projektu pārvaldību un administratīvajiem un juridiskajiem aspektiem valsts projektu partneru vajadzībām, kā arī sniegt atbalstu projektu priekšlikumu novērtēšanā un apspriešanā. Minētās aģentūras darbojas AAL apvienības pārraudzībā.

| | Konsultatīvā padome, kurā ir nozaru pārstāvji un citas ieinteresētās personas, tostarp dažādu paaudžu cilvēku pārstāvji, sniedz ieteikumus par prioritātēm un jautājumiem, kas jāņem vērā AAL kopīgās programmas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

Konsultatīvā padome, kurā ir nozaru pārstāvji un citas ieinteresētās personas, tostarp dažādu paaudžu cilvēku pārstāvji, sniedz ieteikumus par prioritātēm un jautājumiem, kas jāņem vērā AAL kopīgās programmas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

---

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/58

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 743/2008/EK

(2008. gada 9. jūlijs)

par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 169. pantu un 172. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (turpmāk – “Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, tostarp dalība šo programmu īstenošanai izveidotajās struktūrās Līguma 169. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (turpmāk – “Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, tostarp dalība šo programmu īstenošanai izveidotajās struktūrās Līguma 169. panta nozīmē.

| (2) | Septītajā pamatprogrammā ir noteikti vairāki kritēriji, pēc kuriem izraudzīties šādu 169. panta iniciatīvu jomas: nozīme Kopienas mērķiem, skaidri noteikts sasniedzamais mērķis un tā nozīme Septītās pamatprogrammas mērķiem, iepriekš izveidots pamats (esošās vai paredzētās valsts pētniecības programmas), Eiropas pievienotā vērtība, kritiskā masa attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu pasākumu līdzība un Līguma 169. pants kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Septītajā pamatprogrammā ir noteikti vairāki kritēriji, pēc kuriem izraudzīties šādu 169. panta iniciatīvu jomas: nozīme Kopienas mērķiem, skaidri noteikts sasniedzamais mērķis un tā nozīme Septītās pamatprogrammas mērķiem, iepriekš izveidots pamats (esošās vai paredzētās valsts pētniecības programmas), Eiropas pievienotā vērtība, kritiskā masa attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu pasākumu līdzība un Līguma 169. pants kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai.

| (3) | Padomes Lēmumā 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (4) (turpmāk – “īpašā programma “Spējas””), 169. panta iniciatīva pētniecībā iesaistīto mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jomā ir atzīta par vienu no jomām, kas ir piemērota Kopienas dalībai dalībvalstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Lēmumā 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (4) (turpmāk – “īpašā programma “Spējas””), 169. panta iniciatīva pētniecībā iesaistīto mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jomā ir atzīta par vienu no jomām, kas ir piemērota Kopienas dalībai dalībvalstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, pamatojoties uz Līguma 169. pantu.

| (4) | Padome 2004. gada 24. septembra sanāksmes secinājumos atzina, ka Septītajai pamatprogrammai ir būtiska loma Eiropas Pētniecības telpas (EPT) turpmākā veidošanā, un šajā sakarā uzsvēra, ka ir svarīgi stiprināt saikni starp EPT un tādām Eiropas starpvaldību organizācijām kā Eureka. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2004. gada 24. septembra sanāksmes secinājumos atzina, ka Septītajai pamatprogrammai ir būtiska loma Eiropas Pētniecības telpas (EPT) turpmākā veidošanā, un šajā sakarā uzsvēra, ka ir svarīgi stiprināt saikni starp EPT un tādām Eiropas starpvaldību organizācijām kā Eureka.

| (5) | Padome 2004. gada 25. un 26. novembra sanāksmes secinājumos uzsvēra MVU nozīmi Eiropas izaugsmē un konkurētspējā un norādīja, ka dalībvalstīm un Komisijai jāveicina valsts un Eiropas mēroga MVU atbalsta programmu efektivitāte un papildināmība. Padome aicināja Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt pētniecībā iesaistītiem MVU shēmu, kuras pamatā ir iniciatīva no apakšas. Padome atgādināja, ka valstu programmu koordinēšana ir svarīgs EPT izveides faktors. Tā arī aicināja dalībvalstis un Komisiju cieši sadarboties, izraugoties nedaudzas jomas, kurās turpmāk piemērot Līguma 169. pantu. Padome, atgādinot par Eureka2004. gada 18. jūnija ministru konferenci, aicināja Komisiju turpināt attīstīt sadarbību un koordināciju starp Kopienām un pasākumiem, kurus īsteno starpvaldību struktūras, īpaši Eureka. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2004. gada 25. un 26. novembra sanāksmes secinājumos uzsvēra MVU nozīmi Eiropas izaugsmē un konkurētspējā un norādīja, ka dalībvalstīm un Komisijai jāveicina valsts un Eiropas mēroga MVU atbalsta programmu efektivitāte un papildināmība. Padome aicināja Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt pētniecībā iesaistītiem MVU shēmu, kuras pamatā ir iniciatīva no apakšas. Padome atgādināja, ka valstu programmu koordinēšana ir svarīgs EPT izveides faktors. Tā arī aicināja dalībvalstis un Komisiju cieši sadarboties, izraugoties nedaudzas jomas, kurās turpmāk piemērot Līguma 169. pantu. Padome, atgādinot par Eureka2004. gada 18. jūnija ministru konferenci, aicināja Komisiju turpināt attīstīt sadarbību un koordināciju starp Kopienām un pasākumiem, kurus īsteno starpvaldību struktūras, īpaši Eureka.

| (6) | Savā 2005. gada 10. marta rezolūcijā par zinātni un tehnoloģiju – Nostādnes nākotnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (5) Eiropas Parlaments mudināja dalībvalstis izveidot fiskālus un cita veida stimulus, lai veicinātu rūpnieciskos jauninājumus, kā arī saikni ar Eureka iniciatīvu, īpaši attiecībā uz MVU, un uzsvēra, ka EPT varētu izveidot tikai tad, ja Eiropas Savienība arvien lielāku pētniecības finansējuma daļu atvēlēs, lai ciešāk koordinētu Eiropas, valsts un reģionālā mēroga pētniecības politiku attiecībā uz tās saturu un finansējumu, un ja šis finansējums papildinās pētniecības politiku dalībvalstīs un to starpā. Eiropas Parlaments paziņoja, ka pētniecības, attīstības (turpmāk – “P&A”) un jauninājumu atbalsta nolūks ir daudz racionālāk un saskaņotāk izmantot citus finansēšanas un atbalsta mehānismus, tostarp Eureka. Parlaments prasīja ciešāku sadarbību starp valstu pētniecības programmām un aicināja Komisiju uzņemties iniciatīvu saskaņā ar Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Savā 2005. gada 10. marta rezolūcijā par zinātni un tehnoloģiju – Nostādnes nākotnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (5) Eiropas Parlaments mudināja dalībvalstis izveidot fiskālus un cita veida stimulus, lai veicinātu rūpnieciskos jauninājumus, kā arī saikni ar Eureka iniciatīvu, īpaši attiecībā uz MVU, un uzsvēra, ka EPT varētu izveidot tikai tad, ja Eiropas Savienība arvien lielāku pētniecības finansējuma daļu atvēlēs, lai ciešāk koordinētu Eiropas, valsts un reģionālā mēroga pētniecības politiku attiecībā uz tās saturu un finansējumu, un ja šis finansējums papildinās pētniecības politiku dalībvalstīs un to starpā. Eiropas Parlaments paziņoja, ka pētniecības, attīstības (turpmāk – “P&A”) un jauninājumu atbalsta nolūks ir daudz racionālāk un saskaņotāk izmantot citus finansēšanas un atbalsta mehānismus, tostarp Eureka. Parlaments prasīja ciešāku sadarbību starp valstu pētniecības programmām un aicināja Komisiju uzņemties iniciatīvu saskaņā ar Līguma 169. pantu.

| (7) | Komisija 2003. gada 4. jūnija paziņojumā “Ieguldījums pētniecībā: rīcības plāns Eiropai” uzsvēra, ka ir būtiski, lai MVU piedalītos tiešos pasākumos pētniecības un jauninājumu atbalstam, jo tam ir izšķiroša nozīme plašu tautsaimniecības jomu novatorisko spēju palielināšanā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2003. gada 4. jūnija paziņojumā “Ieguldījums pētniecībā: rīcības plāns Eiropai” uzsvēra, ka ir būtiski, lai MVU piedalītos tiešos pasākumos pētniecības un jauninājumu atbalstam, jo tam ir izšķiroša nozīme plašu tautsaimniecības jomu novatorisko spēju palielināšanā.

| (8) | Pašreiz daudzas pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis īsteno atsevišķi valsts mērogā nolūkā atbalstīt MVU pētniecības un attīstības pasākumus, Eiropas mērogā netiek pietiekami koordinēti un nedod iespēju īstenot saskaņotu pieeju, lai nodrošinātu efektīvu pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu. |
| --- | --- |

(8)

Pašreiz daudzas pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis īsteno atsevišķi valsts mērogā nolūkā atbalstīt MVU pētniecības un attīstības pasākumus, Eiropas mērogā netiek pietiekami koordinēti un nedod iespēju īstenot saskaņotu pieeju, lai nodrošinātu efektīvu pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu.

| (9) | Vēloties, lai pret pētniecībā un attīstībā iesaistītiem MVU tiktu panākta saskaņota Eiropas mēroga pieeja un lai rīcība būtu efektīva, vairākas dalībvalstis Eureka ietvaros uzņēmās iniciatīvu izveidot kopīgu pētniecības un attīstības programmu Eurostars (turpmāk – “kopīgā programma Eurostars”) pētniecībā un attīstībā iesaistīto MVU atbalstam, lai tādējādi panāktu kritisko masu pārvaldības un finanšu resursu ziņā un apvienotu dažādās Eiropas valstīs pieejamās speciālās zināšanas un resursus. |
| --- | --- |

(9)

Vēloties, lai pret pētniecībā un attīstībā iesaistītiem MVU tiktu panākta saskaņota Eiropas mēroga pieeja un lai rīcība būtu efektīva, vairākas dalībvalstis Eureka ietvaros uzņēmās iniciatīvu izveidot kopīgu pētniecības un attīstības programmu Eurostars (turpmāk – “kopīgā programma Eurostars”) pētniecībā un attīstībā iesaistīto MVU atbalstam, lai tādējādi panāktu kritisko masu pārvaldības un finanšu resursu ziņā un apvienotu dažādās Eiropas valstīs pieejamās speciālās zināšanas un resursus.

| (10) | Kopīgās programmas Eurostars mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU, nodrošinot vajadzīgo juridisko un organizatorisko pamatu, lai panāktu plašu Eiropas mēroga dalībvalstu sadarbību saistībā ar lietišķo pētniecību un jauninājumiem jebkurā tehnoloģiju jomā vai rūpniecības nozarē minēto MVU labā. Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (turpmāk – “iesaistītās dalībvalstis”) un Īslande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija (turpmāk – “pārējās iesaistītās valstis”) ir piekritušas koordinēt un īstenot kopīgas darbības ar mērķi dot ieguldījumu kopīgajā programmā Eurostars. Šo valstu kopējās dalības apjoms ierosinātajam sešu gadu laikposmam tiek lēsts vismaz EUR 300 miljonu apmērā. Kopienas finansiālajai iemaksai nevajadzētu pārsniegt 25 % no kopīgās programmas Eurostars kopējā publisko līdzekļu ieguldījuma, kas tiek lēsts EUR 400 miljonu apjomā. |
| --- | --- |

(10)

Kopīgās programmas Eurostars mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU, nodrošinot vajadzīgo juridisko un organizatorisko pamatu, lai panāktu plašu Eiropas mēroga dalībvalstu sadarbību saistībā ar lietišķo pētniecību un jauninājumiem jebkurā tehnoloģiju jomā vai rūpniecības nozarē minēto MVU labā. Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (turpmāk – “iesaistītās dalībvalstis”) un Īslande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija (turpmāk – “pārējās iesaistītās valstis”) ir piekritušas koordinēt un īstenot kopīgas darbības ar mērķi dot ieguldījumu kopīgajā programmā Eurostars. Šo valstu kopējās dalības apjoms ierosinātajam sešu gadu laikposmam tiek lēsts vismaz EUR 300 miljonu apmērā. Kopienas finansiālajai iemaksai nevajadzētu pārsniegt 25 % no kopīgās programmas Eurostars kopējā publisko līdzekļu ieguldījuma, kas tiek lēsts EUR 400 miljonu apjomā.

| (11) | Lai palielinātu kopīgās programmas Eurostars ietekmi, iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis ir piekritušas šādai Kopienas dalībai kopīgajā programmā Eurostars. Kopienai būtu jāpiedalās tajā, visā kopīgās programmas Eurostars laikā veicot finansiālu ieguldījumu līdz EUR 100 miljonu apmērā. Tā kā kopīgā programma Eurostars atbilst Septītās pamatprogrammas zinātniskajiem mērķiem un kopīgās programmas Eurostars darbības joma ietilpst Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Spējas” daļā “Pētniecība MVU vajadzībām”, Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāņem no minētajai daļai piešķirtajām budžeta apropriācijām. Papildu finansējumu var sniegt, inter alia, Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstīgi Riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko kopīgi izveidojušas EIB un Komisija atbilstīgi Lēmuma 2006/974/EK III pielikumam. |
| --- | --- |

(11)

Lai palielinātu kopīgās programmas Eurostars ietekmi, iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis ir piekritušas šādai Kopienas dalībai kopīgajā programmā Eurostars. Kopienai būtu jāpiedalās tajā, visā kopīgās programmas Eurostars laikā veicot finansiālu ieguldījumu līdz EUR 100 miljonu apmērā. Tā kā kopīgā programma Eurostars atbilst Septītās pamatprogrammas zinātniskajiem mērķiem un kopīgās programmas Eurostars darbības joma ietilpst Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Spējas” daļā “Pētniecība MVU vajadzībām”, Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāņem no minētajai daļai piešķirtajām budžeta apropriācijām. Papildu finansējumu var sniegt, inter alia, Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstīgi Riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko kopīgi izveidojušas EIB un Komisija atbilstīgi Lēmuma 2006/974/EK III pielikumam.

| (12) | Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāsniedz saskaņā ar finansēšanas plānā noteikto, pamatojoties uz kompetento valstu iestāžu oficiālām saistībām kopīgi īstenot pētniecības un attīstības programmas un pasākumus, kas uzsākti valsts mērogā, un piedalīties kopīgās programmas Eurostars finansēšanā, lai to kopīgi īstenotu. |
| --- | --- |

(12)

Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāsniedz saskaņā ar finansēšanas plānā noteikto, pamatojoties uz kompetento valstu iestāžu oficiālām saistībām kopīgi īstenot pētniecības un attīstības programmas un pasākumus, kas uzsākti valsts mērogā, un piedalīties kopīgās programmas Eurostars finansēšanā, lai to kopīgi īstenotu.

| (13) | Lai kopīgi īstenotu valstu pētniecības programmas, ir jāizveido jauna vai jāizmanto esoša īpaša īstenošanas struktūra, kā tas ir paredzēts īpašajā programmā “Spējas”. |
| --- | --- |

(13)

Lai kopīgi īstenotu valstu pētniecības programmas, ir jāizveido jauna vai jāizmanto esoša īpaša īstenošanas struktūra, kā tas ir paredzēts īpašajā programmā “Spējas”.

| (14) | Iesaistītās dalībvalstis ir vienojušās, ka kopīgo programmu Eurostars īsteno šāda īpaša īstenošanas struktūra. |
| --- | --- |

(14)

Iesaistītās dalībvalstis ir vienojušās, ka kopīgo programmu Eurostars īsteno šāda īpaša īstenošanas struktūra.

| (15) | Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jābūt Kopienas finansiālā ieguldījuma saņēmējai, un tai būtu jānodrošina kopīgās programmas Eurostars efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

(15)

Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jābūt Kopienas finansiālā ieguldījuma saņēmējai, un tai būtu jānodrošina kopīgās programmas Eurostars efektīva īstenošana.

| (16) | Kopienas ieguldījumam būtu jābūt atkarīgam no iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu saistībām piešķirt līdzekļus un no to faktiski veiktā finansiālā ieguldījuma. |
| --- | --- |

(16)

Kopienas ieguldījumam būtu jābūt atkarīgam no iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu saistībām piešķirt līdzekļus un no to faktiski veiktā finansiālā ieguldījuma.

| (17) | Kopienas ieguldījumu veic ar nosacījumu, ka noslēdz vispārēju nolīgumu starp Komisiju, kas rīkojas Eiropas Kopienas vārdā, un īpašo īstenošanas struktūru, nolīgumā iekļaujot sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas ieguldījuma izmantošanu. Šajā vispārējā nolīgumā būtu jāiekļauj noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(17)

Kopienas ieguldījumu veic ar nosacījumu, ka noslēdz vispārēju nolīgumu starp Komisiju, kas rīkojas Eiropas Kopienas vārdā, un īpašo īstenošanas struktūru, nolīgumā iekļaujot sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas ieguldījuma izmantošanu. Šajā vispārējā nolīgumā būtu jāiekļauj noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas finanšu interešu aizsardzību.

| (18) | No Kopienas ieguldījuma gūtie procenti būtu jāuzskata par piešķirtiem ieņēmumiem atbilstoši 18. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6) (turpmāk – “Finanšu regula”). Komisija var attiecīgi palielināt šajā lēmumā norādīto Kopienas maksimālo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(18)

No Kopienas ieguldījuma gūtie procenti būtu jāuzskata par piešķirtiem ieņēmumiem atbilstoši 18. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6) (turpmāk – “Finanšu regula”). Komisija var attiecīgi palielināt šajā lēmumā norādīto Kopienas maksimālo ieguldījumu.

| (19) | Kopienai atbilstoši tā nolīguma noteikumiem, kas noslēdzams starp Kopienu un īpašo īstenošanas struktūru, būtu jābūt tiesībām samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu, ja kopīgo programmu Eurostars īsteno neatbilstoši, daļēji vai ar kavēšanos vai ja iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis kopīgo programmu Eurostars nefinansē, finansē daļēji vai ar kavēšanos. |
| --- | --- |

(19)

Kopienai atbilstoši tā nolīguma noteikumiem, kas noslēdzams starp Kopienu un īpašo īstenošanas struktūru, būtu jābūt tiesībām samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu, ja kopīgo programmu Eurostars īsteno neatbilstoši, daļēji vai ar kavēšanos vai ja iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis kopīgo programmu Eurostars nefinansē, finansē daļēji vai ar kavēšanos.

| (20) | Lai efektīvi īstenotu kopīgo programmu Eurostars, finansiāls atbalsts būtu jāpiešķir kopīgās programmas Eurostars projektu (turpmāk – “Eurostars projekti”) dalībniekiem, kas izraudzīti centrālā līmenī pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Šādam finansiālam atbalstam un tā maksājumiem būtu jābūt pārredzamiem un efektīviem. Šie maksājumi būtu jāveic laikposmā, kurš noteikts, pamatojoties uz nolīgumu, kas noslēgts starp valstu finansēšanas struktūrām un īpašo īstenošanas struktūru. Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāmudina dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis veikt maksājumus, tostarp attiecīgā gadījumā vienreizēju maksājumu, izraudzīto Eurostars projektu dalībniekiem. |
| --- | --- |

(20)

Lai efektīvi īstenotu kopīgo programmu Eurostars, finansiāls atbalsts būtu jāpiešķir kopīgās programmas Eurostars projektu (turpmāk – “Eurostars projekti”) dalībniekiem, kas izraudzīti centrālā līmenī pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Šādam finansiālam atbalstam un tā maksājumiem būtu jābūt pārredzamiem un efektīviem. Šie maksājumi būtu jāveic laikposmā, kurš noteikts, pamatojoties uz nolīgumu, kas noslēgts starp valstu finansēšanas struktūrām un īpašo īstenošanas struktūru. Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāmudina dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis veikt maksājumus, tostarp attiecīgā gadījumā vienreizēju maksājumu, izraudzīto Eurostars projektu dalībniekiem.

| (21) | Priekšlikumu izvērtējums būtu jāveic neatkarīgiem ekspertiem centrālā līmenī. Izraudzīto priekšlikumu sarindojums būtu jāapstiprina centrālā līmenī, un tam būtu jābūt saistošam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu no Kopienas līdzekļiem un no valstu līdzekļiem, kuri piešķirti Eurostars projektiem. |
| --- | --- |

(21)

Priekšlikumu izvērtējums būtu jāveic neatkarīgiem ekspertiem centrālā līmenī. Izraudzīto priekšlikumu sarindojums būtu jāapstiprina centrālā līmenī, un tam būtu jābūt saistošam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu no Kopienas līdzekļiem un no valstu līdzekļiem, kuri piešķirti Eurostars projektiem.

| (22) | Kopienas ieguldījums būtu jāpārvalda, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulu un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), (turpmāk – “Īstenošanas noteikumi”). |
| --- | --- |

(22)

Kopienas ieguldījums būtu jāpārvalda, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulu un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), (turpmāk – “Īstenošanas noteikumi”).

| (23) | Katra izraudzītā Eurostars projekta īstenošanai pētniecībā un attīstībā iesaistītajiem MVU būtu kopīgi jāsedz lielākā daļa no vispārējām izmaksām, kuras saistītas ar visu dalībnieku pētniecības un attīstības darbībām. |
| --- | --- |

(23)

Katra izraudzītā Eurostars projekta īstenošanai pētniecībā un attīstībā iesaistītajiem MVU būtu kopīgi jāsedz lielākā daļa no vispārējām izmaksām, kuras saistītas ar visu dalībnieku pētniecības un attīstības darbībām.

| (24) | Ikvienai dalībvalstij būtu jābūt iespējai pievienoties kopīgajai programmai Eurostars. |
| --- | --- |

(24)

Ikvienai dalībvalstij būtu jābūt iespējai pievienoties kopīgajai programmai Eurostars.

| (25) | Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem būtu jābūt iespējai kopīgajā programmā Eurostars iesaistīt Septītās pamatprogrammas asociētās valstis vai citas valstis ar nosacījumu, ka to dalību paredz attiecīgs starptautisks nolīgums un ka šai dalībai piekrīt Komisija un iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem būtu jābūt iespējai kopīgajā programmā Eurostars iesaistīt Septītās pamatprogrammas asociētās valstis vai citas valstis ar nosacījumu, ka to dalību paredz attiecīgs starptautisks nolīgums un ka šai dalībai piekrīt Komisija un iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis.

| (26) | Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Kopienai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Kopienas finansiālo ieguldījumu attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir svarīgi kopīgās programmas Eurostars īstenošanai, jebkuras citas valsts, kura iesaistās programmā tās īstenošanas laikā, dalību minētajā programmā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Kopienai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Kopienas finansiālo ieguldījumu attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir svarīgi kopīgās programmas Eurostars īstenošanai, jebkuras citas valsts, kura iesaistās programmā tās īstenošanas laikā, dalību minētajā programmā.

| (27) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10), ir jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā novērst nelikumības un krāpšanu un jāveic vajadzīgās darbības, lai atgūtu zaudētus, nepareizi samaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10), ir jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā novērst nelikumības un krāpšanu un jāveic vajadzīgās darbības, lai atgūtu zaudētus, nepareizi samaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus.

| (28) | Ir būtiski, lai pētniecības pasākumi, ko veic saskaņā ar kopīgo programmu Eurostars, atbilst ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ievēro dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības principus. |
| --- | --- |

(28)

Ir būtiski, lai pētniecības pasākumi, ko veic saskaņā ar kopīgo programmu Eurostars, atbilst ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ievēro dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības principus.

| (29) | Komisijai būtu jāveic starpposma novērtējums, izvērtējot jo īpaši pētniecībā un attīstībā iesaistīto MVU piekļuves iespējas kopīgai programmai Eurostars, tās īstenošanas kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī nobeiguma novērtējums. |
| --- | --- |

(29)

Komisijai būtu jāveic starpposma novērtējums, izvērtējot jo īpaši pētniecībā un attīstībā iesaistīto MVU piekļuves iespējas kopīgai programmai Eurostars, tās īstenošanas kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī nobeiguma novērtējums.

| (30) | Kopīgās programmas Eurostars īstenošanas pārraudzībai būtu jābūt efektīvai, un tā nedrīkstētu radīt nevajadzīgu slogu programmas dalībniekiem, jo īpaši MVU. |
| --- | --- |

(30)

Kopīgās programmas Eurostars īstenošanas pārraudzībai būtu jābūt efektīvai, un tā nedrīkstētu radīt nevajadzīgu slogu programmas dalībniekiem, jo īpaši MVU.

| (31) | Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāmudina apstiprināto projektu dalībnieki paziņot un izplatīt Eurostars projektu rezultātus un darīt publiski pieejamu šo informāciju, |
| --- | --- |

(31)

Īpašajai īstenošanas struktūrai būtu jāmudina apstiprināto projektu dalībnieki paziņot un izplatīt Eurostars projektu rezultātus un darīt publiski pieejamu šo informāciju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Īstenojot Septīto pamatprogrammu pētniecībai, Kopiena veic finansiālo ieguldījumu kopīgajā programmā Eurostars, kuru kopīgi īsteno Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (iesaistītās dalībvalstis) un Īslande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija (pārējās iesaistītās valstis).

2.   Saskaņā ar principiem, kuri ietverti I pielikumā, Kopiena Septītās pamatprogrammas darbības laikā veic finansiālo ieguldījumu tādā apjomā, kas nepārsniedz vienu trešdaļu no iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu faktiskajiem ieguldījumiem, nepārsniedzot arī robežlielumu EUR 100 miljonus.

3.   Kopienas finansiālo ieguldījumu veic no Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, kas piešķirta Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Spējas” daļai “Pētniecība MVU vajadzībām”.

2. pants

Kopienas finansiālo ieguldījumu veic, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis pierāda, ka ir faktiski izveidota kopīgā programma Eurostars, kā aprakstīts I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis pierāda, ka ir faktiski izveidota kopīgā programma Eurostars, kā aprakstīts I pielikumā;

| b) | iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis vai iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu norīkotas organizācijas ir oficiāli izveidojušas vai norīkojušas īpašu īstenošanas struktūru, kam ir juridiskas personas statuss un kas atbild par kopīgās programmas Eurostars īstenošanu un Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu; |
| --- | --- |

b)

iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis vai iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu norīkotas organizācijas ir oficiāli izveidojušas vai norīkojušas īpašu īstenošanas struktūru, kam ir juridiskas personas statuss un kas atbild par kopīgās programmas Eurostars īstenošanu un Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un Īstenošanas noteikumu 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu;

| c) | kopīgajai programmai Eurostars ir izveidots piemērots un efektīvs pārvaldes modelis saskaņā ar II pielikumu; |
| --- | --- |

c)

kopīgajai programmai Eurostars ir izveidots piemērots un efektīvs pārvaldes modelis saskaņā ar II pielikumu;

| d) | īpašā īstenošanas struktūra efektīvi īsteno I pielikumā aprakstītās kopīgās programmas Eurostars pasākumus, tostarp izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai; |
| --- | --- |

d)

īpašā īstenošanas struktūra efektīvi īsteno I pielikumā aprakstītās kopīgās programmas Eurostars pasākumus, tostarp izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;

| e) | iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis apņemas finansēt kopīgo programmu Eurostars un faktiski veic finansiālo ieguldījumu, jo īpaši finansējot dalībniekus Eurostars projektos, pamatojoties uz kopīgās programmas Eurostars uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

e)

iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis apņemas finansēt kopīgo programmu Eurostars un faktiski veic finansiālo ieguldījumu, jo īpaši finansējot dalībniekus Eurostars projektos, pamatojoties uz kopīgās programmas Eurostars uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| f) | ir ievēroti Kopienas noteikumi par valsts atbalstu, un jo īpaši noteikumi, kuri izklāstīti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (11); |
| --- | --- |

f)

ir ievēroti Kopienas noteikumi par valsts atbalstu, un jo īpaši noteikumi, kuri izklāstīti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (11);

| g) | saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem ir nodrošināta augsta zinātniskās izcilības pakāpe un ievēroti ētikas principi, ir ievērots dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības princips un tiek veicināta ilgtspējīga attīstība; un |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem ir nodrošināta augsta zinātniskās izcilības pakāpe un ievēroti ētikas principi, ir ievērots dzimumu vienlīdzības un dzimumu līdztiesības princips un tiek veicināta ilgtspējīga attīstība; un

| h) | ir izstrādāti noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts kopīgās programmas Eurostars pasākumu rezultātā, un iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu valsts mēroga pētniecības un attīstības programmu un pasākumu īstenošanu un koordinēšanu ar mērķi veicināt šādu zināšanu radīšanu un atbalstīt radīto zināšanu plašu izmantošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

h)

ir izstrādāti noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts kopīgās programmas Eurostars pasākumu rezultātā, un iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu valsts mēroga pētniecības un attīstības programmu un pasākumu īstenošanu un koordinēšanu ar mērķi veicināt šādu zināšanu radīšanu un atbalstīt radīto zināšanu plašu izmantošanu un izplatīšanu.

3. pants

Īstenojot kopīgo programmu Eurostars, finansiālo atbalstu piešķir to Eurostars projektu dalībniekiem, kas izraudzīti centrālā līmenī saskaņā ar II pielikumu pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus dotācijas saņemšanai, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principu. Finansiālo atbalstu piešķir, pamatojoties uz projektu zinātnisko izcilību un – ņemot vērā MVU mērķgrupas īpašo būtību – sociāli ekonomisko ietekmi Eiropas līmenī un nozīmi vispārējiem programmas mērķiem saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem principiem un procedūrām.

4. pants

Kopienas finansiālā ieguldījuma nodrošināšanas kārtību, noteikumus par finansiālo atbildību un intelektuālā īpašuma tiesībām un sīki izstrādātus noteikumus par kārtību, kādā īpašā īstenošanas struktūra sniedz finansiālo atbalstu trešajām personām, nosaka vispārējā nolīgumā, kuru noslēdz starp Komisiju, kas rīkojas Kopienas vārdā, un īpašo īstenošanas struktūru, kā arī gada finansēšanas līgumos.

5. pants

Saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu no programmai Eurostars piešķirtā Kopienas finansiālā ieguldījuma gūtos procentus uzskata par piešķirtiem ieņēmumiem. Komisija var attiecīgi palielināt šā lēmuma 1. pantā norādīto Kopienas maksimālo ieguldījumu.

6. pants

Ja kopīgo programmu Eurostars neīsteno vai īsteno nepietiekami, daļēji vai ar kavēšanos vai ja iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis kopīgo programmu Eurostars nefinansē vai finansē daļēji vai ar kavēšanos, Kopiena var samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu atbilstoši kopīgās programmas Eurostars faktiskajai īstenošanai un kopīgās programmas Eurostars īstenošanai paredzētā valsts finansējuma summai, ko piešķīrušas iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis, atbilstoši tā nolīguma noteikumiem, kas noslēdzams starp Komisiju un īpašo īstenošanas struktūru.

7. pants

Īstenojot kopīgo programmu Eurostars, iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis veic likumdošanas, reglamentējošos un administratīvos vai citus pasākumus, kas vajadzīgi Kopienu finanšu interešu aizsardzībai. Iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis jo īpaši veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu jebkuru tādu summu pilnīgu atgūšanu, kuras pienākas Kopienai saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Īstenošanas noteikumu 38. panta 2. punktu.

8. pants

Komisija un Revīzijas palāta ar savu amatpersonu vai pārstāvju starpniecību var veikt visas pārbaudes un inspekcijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu atbilstošu pārvaldību un aizsargātu Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu vai nelikumībām. Šim nolūkam iesaistītās dalībvalstis, pārējās iesaistītās valstis un īpašā īstenošanas struktūra pienācīgi nodrošina visu attiecīgo dokumentu pieejamību Komisijai un Revīzijas palātai.

9. pants

Komisija paziņo visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis ir aicinātas ar īpašās īstenošanas struktūras starpniecību iesniegt Komisijai jebkādu Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas pieprasītu papildu informāciju par īpašās īstenošanas struktūras finanšu pārvaldību.

10. pants

Ikviena dalībvalsts var pievienoties kopīgajai programmai Eurostars saskaņā ar 2. panta e) līdz h) punktā noteiktajiem kritērijiem.

11. pants

Ikviena trešā valsts var pievienoties kopīgajai programmai Eurostars saskaņā ar 2. panta e) līdz h) punktā noteiktajiem kritērijiem un ar nosacījumu, ka šāda dalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā un tai piekrīt Komisija, iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis.

12. pants

Pamatojoties uz šajā lēmumā ietvertajiem noteikumiem un visiem noteikumiem un kārtību tā īstenošanai, Kopiena var vienoties par nosacījumiem, ar kādiem Kopienas finansiālo ieguldījumu sniedz attiecībā uz jebkuras Septītās pamatprogrammas asociētās valsts vai, ja tas ir būtiski kopīgās programmas Eurostars īstenošanai, jebkuras citas valsts dalību kopīgajā programmā Eurostars.

13. pants

1.   Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma 173. pantu, ietver kopīgās programmas Eurostars pasākumu kopsavilkumu, kuru sagatavo, pamatojoties uz Komisijai iesniegto īpašās īstenošanas struktūras gada ziņojumu.

2.   Divus gadus pēc kopīgās programmas Eurostars uzsākšanas Komisija veic šīs programmas starpposma novērtējumu un izvērtē panākumus I pielikumā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Šajā novērtējumā arī iekļauj ieteikumus par vispiemērotākajiem veidiem zinātniskas, pārvaldības un finanšu integrācijas turpmākai veicināšanai, kā arī jo īpaši izvērtē pētniecībā un attīstībā iesaistīto MVU piekļuves iespējas kopīgajai programmai Eurostars un tās īstenošanas kvalitāti un efektivitāti. Komisija paziņo tā secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot savus apsvērumus un – attiecīgā gadījumā – priekšlikumus par šā lēmuma grozīšanu.

3.   Noslēdzoties kopīgajai programmai Eurostars, Komisija veic programmas nobeiguma novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

14. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  2008. gada 29. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp. Labotā redakeija OV L 54, 22.2.2007., 101. lpp.

4

(5)  OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

6

(7)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

7

Euratom

(8)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1233/2007 (OV L 279, 23.10.2007., 10. lpp.).

8

(9)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

9

(10)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

10

(11)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

KOPĪGĀS PROGRAMMAS EUROSTARS MĒRĶU UN PASĀKUMU APRAKSTS

I.   Mērķi

Šīs Eureka dalībvalstu ierosinātās iniciatīvas mērķis ir izveidot kopīgo programmu Eurostars, kura vērsta uz pētniecībā un attīstībā iesaistītiem MVU. Šie MVU ir zinībietilpīgi, uz tehnoloģijām un jauninājumiem balstīti uzņēmumi, kuriem ir būtiska loma jauninājumu procesā. Tiem raksturīga izteikta orientēšanās uz klientiem vai tirgu un mērķis nostiprināt pozīcijas starptautiskajā tirgū, īstenojot patiesi novatoriskus, uz tirgu orientētus projektus. Izmantojot savas pētniecības un attīstības spējas, šie uzņēmumi var izstrādāt produktus, procesus vai pakalpojumus, kuriem ir nepārprotamas novatoriskas vai tehnoloģiskas priekšrocības. Uzņēmumu lielums un darbības joma var būt visdažādākā – piemēram, tie var būt pieredzējuši uzņēmumi, kuri jau pirmsākumos ir iesaistījušies uz praktisku izmantojumu orientētā, progresīvā pētniecībā un attīstībā, vai arī jaunizveidoti uzņēmumi ar lielu potenciālu. Pētniecība un attīstība ir būtisks šo MVU korporatīvās stratēģijas un uzņēmējdarbības plāna elements. Šiem uzņēmumiem ir jābūt maziem vai vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (1) nozīmē, kas velta ievērojamu daļu no savas darbības pētniecībai un attīstībai. Sīki izstrādātus šīs darbības daļas robežlielumus precizē saskaņā ar II pielikumu.

Kopīgās programmas Eurostars mērķis ir atbalstīt šos pētniecībā un attīstībā iesaistītos MVU:

| 1) | izveidojot tiem viegli pieejamu un ilgtspējīgu Eiropas pētniecības un attīstības atbalsta mehānismu; |
| --- | --- |

1)

izveidojot tiem viegli pieejamu un ilgtspējīgu Eiropas pētniecības un attīstības atbalsta mehānismu;

| 2) | mudinot tos uzsākt jaunu saimniecisko darbību, pamatojoties uz pētniecības un attīstības rezultātiem, un jaunus produktus, procesus un pakalpojumus tirgū laist ātrāk, nekā tas būtu iespējams bez atbalsta; |
| --- | --- |

2)

mudinot tos uzsākt jaunu saimniecisko darbību, pamatojoties uz pētniecības un attīstības rezultātiem, un jaunus produktus, procesus un pakalpojumus tirgū laist ātrāk, nekā tas būtu iespējams bez atbalsta;

| 3) | veicinot tehnoloģiju izstrādi un uzņēmējdarbības attīstību, kā arī to internacionalizāciju. |
| --- | --- |

3)

veicinot tehnoloģiju izstrādi un uzņēmējdarbības attīstību, kā arī to internacionalizāciju.

Kopīgā programma Eurostars papildina esošās valsts un Eiropas Savienības programmas, kuru mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU jauninājumu procesā.

Programma veicina Eiropas konkurētspēju, jauninājumus, nodarbinātību, ekonomiskās pārmaiņas, ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību, kā arī palīdz sasniegt Lisabonas un Barselonas mērķus. Izmantojot pieeju, kuras pamatā ir iniciatīva no apakšas, tā atbalsta pētniecības, attīstības un demonstrāciju pasākumus, ko veic starptautiski konsorciji, kurus vada pētniecībā un attīstībā iesaistīti MVU, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar pētniecības organizācijām un/vai lieliem uzņēmumiem.

Kopīgā programma Eurostars ir vērsta uz attiecīgo valstu pētniecības un jauninājumu programmu saskaņošanu un sinhronizēšanu, lai izveidotu kopīgu programmu, kurā būtu panākta zinātniskā, pārvaldības un finanšu integrācija, tādējādi ievērojami veicinot EPT izveidi. Zinātnisko integrāciju panāk, kopīgi nosakot un īstenojot kopīgās programmas Eurostars pasākumus. Pārvaldības integrāciju panāk, par īpašo īstenošanas struktūru izmantojot Eureka sekretariātu. Šīs struktūras uzdevums ir pārvaldīt kopīgo programmu Eurostars un uzraudzīt tās īstenošanu, kā sīkāk skaidrots II pielikumā. Finanšu integrācija nozīmē to, ka iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis faktiski finansē kopīgo programmu Eurostars, jo īpaši, ka tās apņemas finansēt izraudzīto Eurostars projektu dalībniekus no valsts līdzekļiem, kuri piešķirti kopīgajai programmai Eurostars.

Ilgtermiņā šai iniciatīvai ir jātiecas panākt vēl ciešāku zinātnisko, pārvaldības un finanšu integrāciju. Iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām valstīm būtu turpmāk jāstiprina šāda integrācija un jālikvidē pastāvošie valstu tiesiskie un administratīvie šķēršļi, kas kavē starptautisko sadarbību šīs iniciatīvas ietvaros.

II.   Pasākumi

Kopīgās programmas Eurostars galvenais saturs ir pētniecības un attīstības pasākumi, kurus vada viens vai vairāki pētniecībā un attīstībā iesaistīti MVU, kuri ir reģistrēti iesaistītajās dalībvalstīs vai pārējās iesaistītajās valstīs. Programmā var piedalīties arī pētniecības organizācijas, universitātes, citi MVU vai lieli uzņēmumi. Pētniecības un attīstības pasākumus var veikt jebkurā zinātnes un tehnoloģiju jomā, ievērojot turpmāk minēto:

| 1) | tos īsteno, izmantojot vairāku partneru starptautiskus projektus, kuros piedalās vismaz divi neatkarīgi dalībnieki no dažādām iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām valstīm un kuri ir vērsti uz pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

1)

tos īsteno, izmantojot vairāku partneru starptautiskus projektus, kuros piedalās vismaz divi neatkarīgi dalībnieki no dažādām iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām valstīm un kuri ir vērsti uz pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumiem;

| 2) | to lielāko daļu īsteno pētniecībā un attīstībā iesaistīts(-i) MVU. Katra izraudzītā Eurostars projekta īstenošanai pētniecībā un attīstībā iesaistītajiem MVU kopīgi jāsedz lielākā daļa no kopējām izmaksām, kuras saistītas ar visu dalībnieku pētniecības un attīstības darbībām. Var izmantot nelielus apakšuzņēmuma līgumus, ja tas ir nepieciešams projekta īstenošanai; |
| --- | --- |

2)

to lielāko daļu īsteno pētniecībā un attīstībā iesaistīts(-i) MVU. Katra izraudzītā Eurostars projekta īstenošanai pētniecībā un attīstībā iesaistītajiem MVU kopīgi jāsedz lielākā daļa no kopējām izmaksām, kuras saistītas ar visu dalībnieku pētniecības un attīstības darbībām. Var izmantot nelielus apakšuzņēmuma līgumus, ja tas ir nepieciešams projekta īstenošanai;

| 3) | to mērķis ir uz tirgu orientēta pētniecība un attīstība, un tie ir īstermiņa vai vidēja termiņa pasākumi, kuros veic tālejošu pētniecības un attīstības darbu; MVU jāpierāda spēja izmantot projekta rezultātus reāli sasniedzamā termiņā; |
| --- | --- |

3)

to mērķis ir uz tirgu orientēta pētniecība un attīstība, un tie ir īstermiņa vai vidēja termiņa pasākumi, kuros veic tālejošu pētniecības un attīstības darbu; MVU jāpierāda spēja izmantot projekta rezultātus reāli sasniedzamā termiņā;

| 4) | tos vada un koordinē pētniecībā un attīstībā iesaistīts MVU, tā dēvētais “vadošais MVU”. |
| --- | --- |

4)

tos vada un koordinē pētniecībā un attīstībā iesaistīts MVU, tā dēvētais “vadošais MVU”.

Papildus tam ierobežotā apjomā tiek atbalstīti starpniecības, programmas popularizēšanas un tīklu veidošanas pasākumi, kuru nolūks ir popularizēt kopīgo programmu Eurostars un palielināt tās ietekmi. Šie pasākumi ietver darbsemināru organizēšanu un kontaktu veidošanu ar ieinteresētajām personām, piemēram, investoriem un zināšanu pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem.

III.   Programmas īstenošanas paredzamie rezultāti

Kopīgās programmas Eurostars galvenais rezultāts ir jauna Eiropas pētniecības un attīstības programma pētniecībā un attīstībā iesaistītiem MVU, kura būtu veidota, izmantojot pieeju, kuras pamatā ir iniciatīva no apakšas, balstīta uz Eureka un kuru kopīgi finansētu no iesaistīto valstu pētniecības un attīstības programmām un Kopienas līdzekļiem.

Īpašā īstenošanas struktūra iesniedz gada ziņojumu, kurā sniedz sīku pārskatu par programmas īstenošanu (vērtēšanas un atlases process, statistikas dati par vērtētāju grupas sastāvu, iesniegto un finansēšanai izraudzīto projektu skaits, Kopienas finansējuma izlietojums, valsts līdzekļu sadalījums, dalībnieku veids, statistika pa valstīm, starpniecības pasākumi, rezultātu izplatīšanas pasākumi utt.) un par virzību uz ciešāku integrāciju. Noslēdzoties kopīgajai programmai Eurostars, īpašā īstenošanas struktūra veic programmas faktiskās ietekmes novērtējumu.

IV.   Programmas īstenošana

Kopīgo programmu Eurostars pārvalda īpaša īstenošanas struktūra. Pretendenti centralizēti iesniedz priekšlikumus īpašajai īstenošanas struktūrai (vienota pieņemšanas vieta). Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludina centralizēti vienu reizi gadā, nosakot vairākus iesniegšanas termiņus. Projektu priekšlikumus vērtē un atlasa centralizēti, izmantojot divu posmu procedūru un pamatojoties uz pārskatāmiem un vienotiem atbilstības un vērtēšanas kritērijiem. Pirmajā posmā priekšlikumus vērtē vismaz divi neatkarīgi eksperti, kuri analizē priekšlikuma tehniskos un tirgus aspektus. Šie eksperti var darboties neklātienē. Otrajā posmā priekšlikumus prioritārā secībā sarindo starptautiska vērtētāju grupa, kurā darbojas neatkarīgi eksperti. Izraudzīto priekšlikumu sarindojums, kuru apstiprina centralizēti, ir saistošs attiecībā uz finansējuma piešķiršanu no Kopienas līdzekļiem un no valstu līdzekļiem, kuri piešķirti Eurostars projektiem. Īpašā īstenošanas struktūra atbild par projektu uzraudzību un ievieš kopīgas darbības procedūras visa projekta cikla pārvaldībai. Īpašā īstenošanas struktūra veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu atpazīstamību Kopienas ieguldījumam kopīgajā programmā Eurostars gan saistībā ar vispārējo programmu, gan arī ar atsevišķiem projektiem. Tai jāveicina šāda ieguldījuma atbilstīga publicitāte, izmantojot Kopienas logo visos publicētajos materiālos, tostarp iespiestajās un elektroniskajās publikācijās, kas saistītas ar kopīgo programmu Eurostars. Administratīvos jautājumus, kuri saistīti ar apstiprināto Eurostars projektu dalībniekiem, risina to attiecīgās valsts programmas pārvaldības iestāde.

V.   Finansēšanas mehānisms

Kopīgo programmu Eurostars līdzfinansē iesaistītās dalībvalstis, pārējās iesaistītās valstis un Kopiena. Iesaistītās dalībvalstis un pārējās iesaistītās valstis izstrādā daudzgadu finansēšanas plānu dalībai kopīgajā programmā Eurostars un līdzfinansē šīs programmas pasākumus. Valstu ieguldījumus var veikt no esošu vai jaunizveidotu valsts programmu budžeta, bet tiem jāatbilst Eurostars kopīgās programmas pieejai, kuras pamatā ir iniciatīva no apakšas. Ikviena iesaistītā dalībvalsts vai pārējās iesaistītās valstis jebkurā programmas īstenošanas brīdī var palielināt kopīgajai programmai Eurostars piešķirto valsts finansējumu.

Programmas finansēšana

Kopienas ieguldījums kopīgajā programmā Eurostars, ko pārvalda īpašā īstenošanas struktūra, atbilst ne vairāk kā vienai trešdaļai no iesaistīto dalībvalstu vai pārējo iesaistīto valstu faktiskā finansiālā ieguldījuma, nepārsniedzot EUR 100 miljonus.

Īpašā īstenošanas struktūra izmanto līdz 4,5 % no Kopienas līdzfinansējuma, lai dotu ieguldījumu kopīgās programmas Eurostars kopējās darbības izmaksās.

Īpašā īstenošanas struktūra Kopienas finansiālo ieguldījumu, kas piešķirts izraudzītajiem Eurostars projektiem, pārskaita iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu norīkotajām valsts finansēšanas struktūrām, pamatojoties uz nolīgumu, ko noslēdz starp valstu finansēšanas struktūrām un īpašo īstenošanas struktūru. Valstu finansēšanas struktūras finansē valstu dalībniekus, kuru priekšlikumi ir izraudzīti centrālā līmenī, un arī novirza no īpašās īstenošanas struktūras saņemto Kopienas finansiālo ieguldījumu.

Eurostars projektu finansēšana

Finansējumu no Kopienas ieguldījuma un valstu piešķirtajiem līdzekļiem izraudzītajiem Eurostars projektiem piešķir, ievērojot projektu sarindojumu prioritārā secībā. Finansējumu, ko piešķir šo projektu dalībniekiem, aprēķina saskaņā ar iesaistīto valstu programmu finansēšanas noteikumiem.

Aizdevuma gadījumā izmanto bruto dotācijas ekvivalenta standarta aprēķinus, ņemot vērā attiecīgās valsts programmā noteikto procentu subsīdiju intensitāti un vidējo veiksmes procentu.

VI.   Noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām

Saskaņā ar šā lēmuma 4. pantā noteiktajām prasībām īpašā īstenošanas struktūra pieņem kopīgās programmas Eurostars intelektuālā īpašuma politiku. Kopīgās programmas Eurostars intelektuālā īpašuma politikas mērķis ir veicināt zināšanu radīšanu un projektu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu par labu mērķgrupai, t. i., pētniecībā un attīstībā iesaistītiem MVU. Šajā jautājumā par paraugu izmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (2).

---

(1)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(2)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

KOPĪGĀS PROGRAMMAS EUROSTARS PĀRVALDĪBA

Kopīgās programmas Eurostars pārvaldības sistēmu veido četras galvenās struktūras:

| 1. | “Eureka augstākā līmeņa grupa” (Eureka ALG), kurā darbojas Eureka valstu ieceltie augstākā līmeņa pārstāvji un Komisijas pārstāvis. Tā ir atbildīga par neiesaistītu dalībvalstu vai citu neiesaistītu valstu iesaistīšanos kopīgajā programmā Eurostars saskaņā ar šā lēmuma 10. un 11. panta prasībām. |
| --- | --- |

1.

“Eureka augstākā līmeņa grupa” (Eureka ALG), kurā darbojas Eureka valstu ieceltie augstākā līmeņa pārstāvji un Komisijas pārstāvis. Tā ir atbildīga par neiesaistītu dalībvalstu vai citu neiesaistītu valstu iesaistīšanos kopīgajā programmā Eurostars saskaņā ar šā lēmuma 10. un 11. panta prasībām.

| 2. | “Eurostars augstākā līmeņa grupa” (Eurostars ALG), kurā darbojas iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu Eureka augstākā līmeņa pārstāvji, kuras piedalās kopīgajā programmā Eurostars. Komisija, kā arī dalībvalstis, kas nepiedalās kopīgajā programmā Eurostars, saglabā tiesības uz sanāksmēm nosūtīt pārstāvjus kā novērotājus. Šīs grupas kompetencē ir kopīgās programmas Eurostars īstenošanas uzraudzība, un jo īpaši šādas funkcijas: iecelt Eurostars padomdevējas grupas locekļus, apstiprināt darbības procedūras kopīgās programmas Eurostars īstenošanai, apstiprināt uzaicinājumu plānus un budžetus un apstiprināt finansējamo Eurostars projektu sarindojumu. |
| --- | --- |

2.

“Eurostars augstākā līmeņa grupa” (Eurostars ALG), kurā darbojas iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu Eureka augstākā līmeņa pārstāvji, kuras piedalās kopīgajā programmā Eurostars. Komisija, kā arī dalībvalstis, kas nepiedalās kopīgajā programmā Eurostars, saglabā tiesības uz sanāksmēm nosūtīt pārstāvjus kā novērotājus. Šīs grupas kompetencē ir kopīgās programmas Eurostars īstenošanas uzraudzība, un jo īpaši šādas funkcijas: iecelt Eurostars padomdevējas grupas locekļus, apstiprināt darbības procedūras kopīgās programmas Eurostars īstenošanai, apstiprināt uzaicinājumu plānus un budžetus un apstiprināt finansējamo Eurostars projektu sarindojumu.

| 3. | “Eurostars padomdevēja grupa”, kurā darbojas Eureka valstu projektu koordinatori no Eurostars iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām valstīm un kuru vada Eureka sekretariāta (ESE) vadītājs. Eurostars padomdevēja grupa palīdz ESE īstenot kopīgo programmu Eurostars un sniedz ieteikumus tās īstenošanā, piemēram, par finansēšanas procedūrām, vērtēšanas un atlases procesu, centrālo un valsts procedūru sinhronizēšanu un projektu uzraudzību. Tā sniedz ieteikumus par termiņu plānošanu attiecībā uz ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šī grupa sniedz arī ieteikumus par kopīgās programmas turpmāko īstenošanu, tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju. |
| --- | --- |

3.

“Eurostars padomdevēja grupa”, kurā darbojas Eureka valstu projektu koordinatori no Eurostars iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām valstīm un kuru vada Eureka sekretariāta (ESE) vadītājs. Eurostars padomdevēja grupa palīdz ESE īstenot kopīgo programmu Eurostars un sniedz ieteikumus tās īstenošanā, piemēram, par finansēšanas procedūrām, vērtēšanas un atlases procesu, centrālo un valsts procedūru sinhronizēšanu un projektu uzraudzību. Tā sniedz ieteikumus par termiņu plānošanu attiecībā uz ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šī grupa sniedz arī ieteikumus par kopīgās programmas turpmāko īstenošanu, tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju.

| 4. | ESE darbojas kā kopīgās programmas Eurostars īpašā īstenošanas struktūra. ESE sekretariāta vadītājs ir programmas Eurostars likumīgais pārstāvis. ESE pārvalda kopīgās programmas Eurostars īstenošanu un jo īpaši atbild par šādiem uzdevumiem:






  — | sagatavot uzaicinājumu gada budžetu, centralizēti organizēt kopējos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saņemt projektu priekšlikumus (vienota pieņemšanas vieta), |
| --- | --- | --- |

4.

ESE darbojas kā kopīgās programmas Eurostars īpašā īstenošanas struktūra. ESE sekretariāta vadītājs ir programmas Eurostars likumīgais pārstāvis. ESE pārvalda kopīgās programmas Eurostars īstenošanu un jo īpaši atbild par šādiem uzdevumiem:

—

sagatavot uzaicinājumu gada budžetu, centralizēti organizēt kopējos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saņemt projektu priekšlikumus (vienota pieņemšanas vieta),

| — | centralizēti organizēt projektu priekšlikumu atbilstības un tehnisko vērtēšanu saskaņā ar kopīgajiem atbilstības un vērtēšanas kritērijiem, centralizēti organizēt finansējamo projektu priekšlikumu atlasi un uzraudzīt projektus, un veikt attiecīgus turpmākos pasākumus, |
| --- | --- |

—

centralizēti organizēt projektu priekšlikumu atbilstības un tehnisko vērtēšanu saskaņā ar kopīgajiem atbilstības un vērtēšanas kritērijiem, centralizēti organizēt finansējamo projektu priekšlikumu atlasi un uzraudzīt projektus, un veikt attiecīgus turpmākos pasākumus,

| — | saņemt, sadalīt un uzraudzīt Kopienas ieguldījumu, |
| --- | --- |

—

saņemt, sadalīt un uzraudzīt Kopienas ieguldījumu,

| — | apkopot uzskaites dokumentus par to, kā iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu finansēšanas struktūras sadalījušas finansējumu Eurostars projektu dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

apkopot uzskaites dokumentus par to, kā iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu finansēšanas struktūras sadalījušas finansējumu Eurostars projektu dalībniekiem,

| — | popularizēt kopīgo programmu Eurostars, |
| --- | --- |

—

popularizēt kopīgo programmu Eurostars,

| — | sniegt ziņojumus Eureka augstākā līmeņa grupai, Eurostars augstākā līmeņa grupai un Komisijai par kopīgo programmu Eurostars, tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju, |
| --- | --- |

—

sniegt ziņojumus Eureka augstākā līmeņa grupai, Eurostars augstākā līmeņa grupai un Komisijai par kopīgo programmu Eurostars, tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju,

| — | informēt Eureka tīklu par kopīgās programmas Eurostars pasākumiem. |
| --- | --- |

—

informēt Eureka tīklu par kopīgās programmas Eurostars pasākumiem.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/68

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 8. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļa aizstājējus no Francijas

(2008/624/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Raymond FORNI kunga nāves ir atbrīvojusies viena komitejas locekļa vieta. Pēc Jean PUECH kunga, Juliette SOULABAILLE kundzes un Michel THIERS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs komitejas locekļu vietas. Pēc Carola JORDA-DEDIEU kundzes un Jean-Pierre TEISSEIRE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas. Pēc Pierre HUGON kunga un Christophe ROUILLON kunga iecelšanas amatā par Reģionu komitejas locekļiem ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Raymond FORNI kunga nāves ir atbrīvojusies viena komitejas locekļa vieta. Pēc Jean PUECH kunga, Juliette SOULABAILLE kundzes un Michel THIERS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs komitejas locekļu vietas. Pēc Carola JORDA-DEDIEU kundzes un Jean-Pierre TEISSEIRE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas. Pēc Pierre HUGON kunga un Christophe ROUILLON kunga iecelšanas amatā par Reģionu komitejas locekļiem ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, ir iecelti:

| a) | komitejas locekļi:






  — | Pierre HUGON kungs, Vice-président du Conseil général de la Loire (pilnvaru maiņa), |
| --- | --- | --- |

a)

komitejas locekļi:

—

Pierre HUGON kungs, Vice-président du Conseil général de la Loire (pilnvaru maiņa),

| — | Pierre MAILLE kungs, Président du Conseil général du Finistère, |
| --- | --- |

—

Pierre MAILLE kungs, Président du Conseil général du Finistère,

| — | René SOUCHON kungs, Président du Conseil régional d’Auvergne, |
| --- | --- |

—

René SOUCHON kungs, Président du Conseil régional d’Auvergne,

| — | Christophe ROUILLON kungs, Maire de Coulaines (pilnvaru maiņa),
  un |
| --- | --- |

—

Christophe ROUILLON kungs, Maire de Coulaines (pilnvaru maiņa),

un

| b) | komitejas locekļa aizstājēji:






  — | Jean-Michel DACLIN kungs, Adjoint au Maire de Lyon, |
| --- | --- | --- |

b)

komitejas locekļa aizstājēji:

—

Jean-Michel DACLIN kungs, Adjoint au Maire de Lyon,

| — | Rose-Marie FALQUE kundze, Maire d’Azerailles, |
| --- | --- |

—

Rose-Marie FALQUE kundze, Maire d’Azerailles,

| — | Rachel PAILLARD kundze, Maire de Bouzy, |
| --- | --- |

—

Rachel PAILLARD kundze, Maire de Bouzy,

| — | Jean-Louis TOURENNE kungs, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine. |
| --- | --- |

—

Jean-Louis TOURENNE kungs, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 8. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 201/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 201/70

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām vienīgi UN/ECE dokumentu oriģināliem ir juridisks spēks. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā versijā, kas pieejama: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 30. – Vienoti noteikumi pneimatisko riepu apstiprināšanai mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm

3. pārstrādātais izdevums

ar visiem spēkā esošajiem noteikumiem līdz

grozījumu 02. sērijas 15. papildinājumam. Spēkā stāšanās diena: 2007. gada 10. novembris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pneimatiskās riepas tipa grozījumi un apstiprinājuma attiecinājums uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izgatavošanas galīga pārtraukšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un administratīvo departamentu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| I pielikums — | Paziņojums par mehānisko transportlīdzekļu pneimatiskās riepas tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, vai apstiprinājuma pieprasījuma noraidīšanu, vai apstiprinājuma anulēšanu, vai izgatavošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 |
| --- | --- |

I pielikums —

| II pielikums — | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemērs |
| --- | --- |

II pielikums —

| III pielikums — | Riepu marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

III pielikums —

| IV pielikums — | Kravnesības indeksi |
| --- | --- |

IV pielikums —

| V pielikums — | Riepas izmēra apzīmējums un izmēri |
| --- | --- |

V pielikums —

| VI pielikums — | Pneimatisko riepu mērīšanas metode |
| --- | --- |

VI pielikums —

| VII pielikums — | Slodzes/ātruma izturības testi |
| --- | --- |

VII pielikums —

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz jaunām pneimatiskajām riepām, kas paredzētas galvenokārt, bet ne vienīgi, M1, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem (1).

Tos nepiemēro attiecībā uz riepām, kas paredzētas:

| a) | antīkajām automašīnām; |
| --- | --- |

a)

antīkajām automašīnām;

| b) | sacensībām. |
| --- | --- |

b)

sacensībām.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Pneimatiskās riepas tips” ir tādu pneimatisko riepu kategorija, kuras neatšķiras attiecībā uz tādām būtiskām pazīmēm kā:






  2.1.1. | izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Pneimatiskās riepas tips” ir tādu pneimatisko riepu kategorija, kuras neatšķiras attiecībā uz tādām būtiskām pazīmēm kā:

2.1.1.

izgatavotājs;

| 2.1.2. | riepas izmēra apzīmējums; |
| --- | --- |

2.1.2.

riepas izmēra apzīmējums;

| 2.1.3. | lietošanas kategorija (parasta (ceļa tipa) vai ziemas riepa, vai rezerves riepa pagaidu lietošanai); |
| --- | --- |

2.1.3.

lietošanas kategorija (parasta (ceļa tipa) vai ziemas riepa, vai rezerves riepa pagaidu lietošanai);

| 2.1.4. | struktūra (diagonālās (slīpās šķiedras), slīpās siksnas, radiālās, nulles spiediena riepas); |
| --- | --- |

2.1.4.

struktūra (diagonālās (slīpās šķiedras), slīpās siksnas, radiālās, nulles spiediena riepas);

| 2.1.5. | ātruma kategorijas simbols; |
| --- | --- |

2.1.5.

ātruma kategorijas simbols;

| 2.1.6. | kravnesības indekss; |
| --- | --- |

2.1.6.

kravnesības indekss;

| 2.1.7. | riepas profils. |
| --- | --- |

2.1.7.

riepas profils.

| 2.2. | “Ziemas riepas” ir riepas, kuru protektors un struktūra ir īpaši paredzēti tam, lai pa dubļainu ceļu vai tikko uzsnigušu, vai kūstošu sniegu nodrošinātu labāku braukšanu nekā to nodrošina parastās (ceļa tipa) riepas. Ziemas riepu protektoru rakstā parasti ir rievojums un/vai cieti pamata elementi ar lielākām atstarpēm nekā parastajām (ceļa tipa) riepām. |
| --- | --- |

2.2.

“Ziemas riepas” ir riepas, kuru protektors un struktūra ir īpaši paredzēti tam, lai pa dubļainu ceļu vai tikko uzsnigušu, vai kūstošu sniegu nodrošinātu labāku braukšanu nekā to nodrošina parastās (ceļa tipa) riepas. Ziemas riepu protektoru rakstā parasti ir rievojums un/vai cieti pamata elementi ar lielākām atstarpēm nekā parastajām (ceļa tipa) riepām.

| 2.3. | Pneimatisko riepu “struktūra” ir riepas karkasa tehniskās īpašības. Īpaši izšķir šādas struktūras:






  2.3.1. | “diagonālā” jeb “slīpās šķiedras” struktūra ir pneimatiskās riepas struktūra, kurā šķiedru kordi ir izvietoti par 90° mazākos šķērsleņķos attiecībā pret protektora centru; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pneimatisko riepu “struktūra” ir riepas karkasa tehniskās īpašības. Īpaši izšķir šādas struktūras:

2.3.1.

“diagonālā” jeb “slīpās šķiedras” struktūra ir pneimatiskās riepas struktūra, kurā šķiedru kordi ir izvietoti par 90° mazākos šķērsleņķos attiecībā pret protektora centru;

| 2.3.2. | “slīpās siksnas” struktūra ir pneimatisko riepu diagonālā (slīpās šķiedras) tipa struktūra, kurā karkasu balsta siksna, kas sastāv no diviem vai vairākiem nestaipīgas saites materiāla slāņiem, kas ir izvietoti karkasa leņķiem tuvos šķērsleņķos; |
| --- | --- |

2.3.2.

“slīpās siksnas” struktūra ir pneimatisko riepu diagonālā (slīpās šķiedras) tipa struktūra, kurā karkasu balsta siksna, kas sastāv no diviem vai vairākiem nestaipīgas saites materiāla slāņiem, kas ir izvietoti karkasa leņķiem tuvos šķērsleņķos;

| 2.3.3. | “radiālā” struktūra ir pneimatisko riepu struktūra, kurā kordi ir izvietoti 90° šķērsleņķos attiecībā pret šķiedru stieples centru, un kuras karkasu satur nestaipīga perimetra siksna; |
| --- | --- |

2.3.3.

“radiālā” struktūra ir pneimatisko riepu struktūra, kurā kordi ir izvietoti 90° šķērsleņķos attiecībā pret šķiedru stieples centru, un kuras karkasu satur nestaipīga perimetra siksna;

| 2.3.4. | “pastiprinātā” vai “Extra Load” ir pneimatisko riepu struktūra ar izturīgāku karkasu nekā attiecīgajai standarta riepai; |
| --- | --- |

2.3.4.

“pastiprinātā” vai “Extra Load” ir pneimatisko riepu struktūra ar izturīgāku karkasu nekā attiecīgajai standarta riepai;

| 2.3.5. | “rezerves riepa pagaidu lietošanai” atšķiras no citiem riepu veidiem, kas paredzēti jebkuram transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, bet ir paredzēta vienīgi pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

2.3.5.

“rezerves riepa pagaidu lietošanai” atšķiras no citiem riepu veidiem, kas paredzēti jebkuram transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, bet ir paredzēta vienīgi pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos;

| 2.3.6. | “T veida rezerves riepa pagaidu lietošanai” ir tādas pagaidu rezerves riepas tips, kas paredzēta lietošanai zem riepas spiediena, kas pārsniedz standarta un pastiprināto riepu spiediena normas; |
| --- | --- |

2.3.6.

“T veida rezerves riepa pagaidu lietošanai” ir tādas pagaidu rezerves riepas tips, kas paredzēta lietošanai zem riepas spiediena, kas pārsniedz standarta un pastiprināto riepu spiediena normas;

| 2.3.7. | “nulles spiediena riepa” vai “nostiprinātā riepa” ir pneimatiskas riepas struktūra, kas aprīkota ar jebkādiem tehniskiem risinājumiem (piemēram, pastiprinātām sānu malām utt.), ļaujot pneimatiskajai riepai, kas uzmontēta uz atbilstoša riteņa un bez jebkādas papildu detaļas, pildīt pamatfunkcijas vismaz pie ātruma 80 km/h (50 mph) un 80 km attālumā, ja riepa ir caurdurta. |
| --- | --- |

2.3.7.

“nulles spiediena riepa” vai “nostiprinātā riepa” ir pneimatiskas riepas struktūra, kas aprīkota ar jebkādiem tehniskiem risinājumiem (piemēram, pastiprinātām sānu malām utt.), ļaujot pneimatiskajai riepai, kas uzmontēta uz atbilstoša riteņa un bez jebkādas papildu detaļas, pildīt pamatfunkcijas vismaz pie ātruma 80 km/h (50 mph) un 80 km attālumā, ja riepa ir caurdurta.

| 2.4. | “Borts” ir pneimatiskās riepas daļa, kuras forma un struktūra pieguļ riteņa lokam un notur riepu uz tā (2). |
| --- | --- |

2.4.

“Borts” ir pneimatiskās riepas daļa, kuras forma un struktūra pieguļ riteņa lokam un notur riepu uz tā (2).

| 2.5. | “Kords” ir dzīslu kopums, kas pneimatiskajā riepā veido tekstila slāni (2). |
| --- | --- |

2.5.

“Kords” ir dzīslu kopums, kas pneimatiskajā riepā veido tekstila slāni (2).

| 2.6. | “Šķiedra” ir gumiju noklātu paralēlu kordu slānis (2). |
| --- | --- |

2.6.

“Šķiedra” ir gumiju noklātu paralēlu kordu slānis (2).

| 2.7. | “Karkass” ir pneimatiskās riepas sānu struktūras daļa, kas, atrodoties līdzās ārējās riepas “gumijai” un protektoriem, pie piepūstas riepas atbalsta kravas smagumu (2). |
| --- | --- |

2.7.

“Karkass” ir pneimatiskās riepas sānu struktūras daļa, kas, atrodoties līdzās ārējās riepas “gumijai” un protektoriem, pie piepūstas riepas atbalsta kravas smagumu (2).

| 2.8. | “Protektors” ir pneimatiskās riepas daļa, kas saskaras ar ceļa virsmu (2). |
| --- | --- |

2.8.

“Protektors” ir pneimatiskās riepas daļa, kas saskaras ar ceļa virsmu (2).

| 2.9. | “Sāni” ir pneimatiskās riepas daļa starp protektoru un riepas daļu, ko pārklāj riteņa loka atloks (2). |
| --- | --- |

2.9.

“Sāni” ir pneimatiskās riepas daļa starp protektoru un riepas daļu, ko pārklāj riteņa loka atloks (2).

| 2.10. | “Riepas apakšdaļa” ir tā riepas daļa, kas atrodas starp riepas maksimālā profila platuma vietu un vietu, ko nosedz riepas riteņa atloka loks (2);






  2.10.1. | tomēr riepām, kuras identificē ar simbolu “A” vai “U” – “konfigurācija riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka” (skatīt 3.1.10. punktu), tā ir riepas daļa, kura ir uzsēdināta uz riteņa loka. |
| --- | --- | --- |

2.10.

“Riepas apakšdaļa” ir tā riepas daļa, kas atrodas starp riepas maksimālā profila platuma vietu un vietu, ko nosedz riepas riteņa atloka loks (2);

2.10.1.

tomēr riepām, kuras identificē ar simbolu “A” vai “U” – “konfigurācija riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka” (skatīt 3.1.10. punktu), tā ir riepas daļa, kura ir uzsēdināta uz riteņa loka.

| 2.11. | “Protektora rieva” ir attālums starp diviem protektora raksta blakusesošajiem izciļņiem un/vai blokiem protektora rakstā (2). |
| --- | --- |

2.11.

“Protektora rieva” ir attālums starp diviem protektora raksta blakusesošajiem izciļņiem un/vai blokiem protektora rakstā (2).

| 2.12. | “Profila platums” ir lineārais attālums starp piepūstas pneimatiskās riepas sānu ārējām virsmām, izņemot riepas marķējumam, dekorējumam vai drošības lentēm, vai izciļņiem paredzētus izvirzījumus (2). |
| --- | --- |

2.12.

“Profila platums” ir lineārais attālums starp piepūstas pneimatiskās riepas sānu ārējām virsmām, izņemot riepas marķējumam, dekorējumam vai drošības lentēm, vai izciļņiem paredzētus izvirzījumus (2).

| 2.13. | “Kopējais platums” ir lineārais attālums starp piepūstas pneimatiskās riepas sānu ārējām virsmām, ieskaitot riepas marķējumu, dekorējumu un drošības lentes vai izciļņus (3). |
| --- | --- |

2.13.

“Kopējais platums” ir lineārais attālums starp piepūstas pneimatiskās riepas sānu ārējām virsmām, ieskaitot riepas marķējumu, dekorējumu un drošības lentes vai izciļņus (3).

| 2.14. | “Profila augstums” ir attālums, kas vienāds ar pusi no starpības starp riepas ārējo diametru un riteņa loka nominālo diametru (3). |
| --- | --- |

2.14.

“Profila augstums” ir attālums, kas vienāds ar pusi no starpības starp riepas ārējo diametru un riteņa loka nominālo diametru (3).

| 2.15. | “Profila nominālā augstuma un platuma attiecība (Ra)” ir simtkārtīgs skaitlis, ko iegūst, nominālo profila augstumu mm dalot ar nominālo profila platumu mm. |
| --- | --- |

2.15.

“Profila nominālā augstuma un platuma attiecība (Ra)” ir simtkārtīgs skaitlis, ko iegūst, nominālo profila augstumu mm dalot ar nominālo profila platumu mm.

| 2.16. | “Ārējais diametrs” ir piepūstas jaunas pneimatiskās riepas kopējais diametrs (3). |
| --- | --- |

2.16.

“Ārējais diametrs” ir piepūstas jaunas pneimatiskās riepas kopējais diametrs (3).

| 2.17. | “Riepas izmēra apzīmējums”






  2.17.1. | norāda uz šādiem parametriem:






  2.17.1.1. | nominālais profila platums. Šis platums ir jāizsaka mm, izņemot tādus riepas tipus, kuriem izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē; |
| --- | --- | --- | --- |

2.17.

“Riepas izmēra apzīmējums”

2.17.1.

norāda uz šādiem parametriem:

2.17.1.1.

nominālais profila platums. Šis platums ir jāizsaka mm, izņemot tādus riepas tipus, kuriem izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē;

| 2.17.1.2. | nominālā augstuma un platuma attiecība, izņemot dažus tādu riepu tipus, kuru izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē; |
| --- | --- |

2.17.1.2.

nominālā augstuma un platuma attiecība, izņemot dažus tādu riepu tipus, kuru izmēru apzīmējums ir norādīts šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē;

| 2.17.1.3. | standarta skaitlis, kas norāda uz nominālo riteņa loka diametru un atbilst tā diametram, ko izsaka vai nu ar kodiem (ja skaitlis ir mazāks par 100) vai milimetros (ja skaitlis ir lielāks par 100); |
| --- | --- |

2.17.1.3.

standarta skaitlis, kas norāda uz nominālo riteņa loka diametru un atbilst tā diametram, ko izsaka vai nu ar kodiem (ja skaitlis ir mazāks par 100) vai milimetros (ja skaitlis ir lielāks par 100);

| 2.17.1.4. | burts “T” nominālā profila platuma norādes priekšpusē – T veida rezerves riepām pagaidu lietošanai; |
| --- | --- |

2.17.1.4.

burts “T” nominālā profila platuma norādes priekšpusē – T veida rezerves riepām pagaidu lietošanai;

| 2.17.1.5. | norāde par konfigurāciju riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka, ja tā atšķiras no standarta konfigurācijas. |
| --- | --- |

2.17.1.5.

norāde par konfigurāciju riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka, ja tā atšķiras no standarta konfigurācijas.

| 2.18. | “Nominālais riteņa loka diametrs” ir tāda riteņa loka diametrs, uz kura paredzēts uzmontēt riepu. |
| --- | --- |

2.18.

“Nominālais riteņa loka diametrs” ir tāda riteņa loka diametrs, uz kura paredzēts uzmontēt riepu.

| 2.19. | “Riteņa loks” ir riepas un tās kameras vai arī bezkameras riepas atbalsts, uz kura balstās riepas borti (3);






  2.19.1. | “konfigurācija riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka” ir loka tips, uz kura ir paredzēts uzsēdināt riepu. Nestandarta loki tiks parādīti ar simbolu, kas atrodas uz riepas, piemēram, “CT”, “TR”, “TD”, “A” vai “U”. |
| --- | --- | --- |

2.19.

“Riteņa loks” ir riepas un tās kameras vai arī bezkameras riepas atbalsts, uz kura balstās riepas borti (3);

2.19.1.

“konfigurācija riepas uzsēdinājumam uz riteņa loka” ir loka tips, uz kura ir paredzēts uzsēdināt riepu. Nestandarta loki tiks parādīti ar simbolu, kas atrodas uz riepas, piemēram, “CT”, “TR”, “TD”, “A” vai “U”.

| 2.20. | “Teorētiskais loks” ir iedomāts loks, kura platumam vajadzētu būt x-kārtīgam nominālā profila platumam. Attiecīgās riepas izgatavotājam jānorāda x vērtība. |
| --- | --- |

2.20.

“Teorētiskais loks” ir iedomāts loks, kura platumam vajadzētu būt x-kārtīgam nominālā profila platumam. Attiecīgās riepas izgatavotājam jānorāda x vērtība.

| 2.21. | “Mērīšanas loks” ir riteņa loks, uz kura riepa jāuzmontē izmēra noteikšanai. |
| --- | --- |

2.21.

“Mērīšanas loks” ir riteņa loks, uz kura riepa jāuzmontē izmēra noteikšanai.

| 2.22. | “Testa riteņa loks” ir riteņa loks, uz kura riepa jāuzmontē testēšanai. |
| --- | --- |

2.22.

“Testa riteņa loks” ir riteņa loks, uz kura riepa jāuzmontē testēšanai.

| 2.23. | “Izdrupšana” ir gumijas daļu pakāpeniska atdalīšanās no riepas protektora. |
| --- | --- |

2.23.

“Izdrupšana” ir gumijas daļu pakāpeniska atdalīšanās no riepas protektora.

| 2.24. | “Korda atdalīšana” ir korda atšķiršana no apvalka. |
| --- | --- |

2.24.

“Korda atdalīšana” ir korda atšķiršana no apvalka.

| 2.25. | “Šķiedru atdalīšana” ir blakusesošu kordu atšķiršana. |
| --- | --- |

2.25.

“Šķiedru atdalīšana” ir blakusesošu kordu atšķiršana.

| 2.26. | “Protektora atdalīšana” ir protektora novilkšana no karkasa. |
| --- | --- |

2.26.

“Protektora atdalīšana” ir protektora novilkšana no karkasa.

| 2.27. | “Protektora nodiluma rādītāji” ir izvirzījumi protektora rievās, kas vizuāli liecina par protektora nolietošanās pakāpi. |
| --- | --- |

2.27.

“Protektora nodiluma rādītāji” ir izvirzījumi protektora rievās, kas vizuāli liecina par protektora nolietošanās pakāpi.

| 2.28. | “Kravnesības indekss” ir skaitlis, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamo slodzi, kuru riepa var izturēt saskaņā ar izgatavotāja noteiktajām prasībām par darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

2.28.

“Kravnesības indekss” ir skaitlis, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamo slodzi, kuru riepa var izturēt saskaņā ar izgatavotāja noteiktajām prasībām par darbības apstākļiem.

| 2.29. | “Ātruma kategorija” ir maksimālais ātrums, kādā riepa spēj izturēt slodzi, ko izsaka ar ātruma kategorijas simbolu (skatīt tabulu);






  2.29.1. | ātruma kategorijas ir norādītas tabulā:






  Ātruma kategorijas simbols | Maksimālais ātrums
  (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |
| Y | 300 |

2.29.

“Ātruma kategorija” ir maksimālais ātrums, kādā riepa spēj izturēt slodzi, ko izsaka ar ātruma kategorijas simbolu (skatīt tabulu);

2.29.1.

ātruma kategorijas ir norādītas tabulā:

Ātruma kategorijas simbols

Maksimālais ātrums

(km/h)

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

Y

300

| 2.30. | Protektora raksta rievas:






  2.30.1. | “pamatrievas” ir platas rievas, kuras izvietotas protektora centrālajā daļā, kuru iekšienē ir redzami protektora nodiluma rādītāji (skatīt 2.27. punktu); |
| --- | --- | --- |

2.30.

Protektora raksta rievas:

2.30.1.

“pamatrievas” ir platas rievas, kuras izvietotas protektora centrālajā daļā, kuru iekšienē ir redzami protektora nodiluma rādītāji (skatīt 2.27. punktu);

| 2.30.2. | “sekundārās rievas” ir protektora raksta papildu riepas, kas var izzust riepas ekspluatācijas gaitā. |
| --- | --- |

2.30.2.

“sekundārās rievas” ir protektora raksta papildu riepas, kas var izzust riepas ekspluatācijas gaitā.

| 2.31. | “Maksimālās kravnesības indekss” ir maksimālā kravas masa, ko riepa var izturēt;






  2.31.1. | pie ātruma, kas nepārsniedz 210 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt riepas kravnesības indeksam atbilstošo; |
| --- | --- | --- |

2.31.

“Maksimālās kravnesības indekss” ir maksimālā kravas masa, ko riepa var izturēt;

2.31.1.

pie ātruma, kas nepārsniedz 210 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt riepas kravnesības indeksam atbilstošo;

| 2.31.2. | pie ātruma, kas pārsniedz 210 km/h, bet nepārsniedz 240 km/h, (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “V”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;






  Maksimālais ātrums
  (km/h) | Maksimālās kravnesības indekss
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 215 | 98,5 |
| 220 | 97 |
| 225 | 95,5 |
| 230 | 94 |
| 235 | 92,5 |
| 240 | 91 |

2.31.2.

pie ātruma, kas pārsniedz 210 km/h, bet nepārsniedz 240 km/h, (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “V”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;

Maksimālais ātrums

(km/h)

Maksimālās kravnesības indekss

(%)

215

98,5

220

97

225

95,5

230

94

235

92,5

240

91

vidusmēra maksimālā ātruma noteikšanai ir pieļaujama maksimālo kravnesības indeksu lineārā interpolācija;

| 2.31.3. | ātrumam, kas pārsniedz 240 km/h (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “W”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;






  Maksimālais ātrums
  (km/h) | Maksimālās kravnesības indekss
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 240 | 100 |
| 250 | 95 |
| 260 | 90 |
| 270 | 85 |

2.31.3.

ātrumam, kas pārsniedz 240 km/h (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “W”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;

Maksimālais ātrums

(km/h)

Maksimālās kravnesības indekss

(%)

240

100

250

95

260

90

270

85

vidusmēra maksimālā ātruma noteikšanai ir pieļaujama maksimālo kravnesības indeksu lineārā interpolācija;

| 2.31.4. | pie ātruma, kas pārsniedz 270 km/h (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “Y”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;






  Maksimālais ātrums
  (km/h) | Maksimālās kravnesības indekss
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 270 | 100 |
| 280 | 95 |
| 290 | 90 |
| 300 | 85 |

2.31.4.

pie ātruma, kas pārsniedz 270 km/h (riepas, kuru ātruma kategoriju apzīmē ar simbolu “Y”), maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās vērtības procentuālo attiecību, kas norādīta zemāk tabulā ar norādi uz ātrumspēju transportlīdzeklim, kuram riepa ir uzstādīta;

Maksimālais ātrums

(km/h)

Maksimālās kravnesības indekss

(%)

270

100

280

95

290

90

300

85

vidusmēra maksimālā ātruma noteikšanai ir pieļaujama maksimālo kravnesības indeksu lineārā interpolācija;

| 2.31.5. | pie ātruma, kas nepārsniedz 60 km/h vai ir vienāds ar 60 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās masas procentus, kas norādīta zemāk tabulā atkarībā no maksimālā ātruma un transporta līdzekļa, kuram riepa ir uzstādīta;






  Maksimālais ātrums
  (km/h) | Maksimālās kravnesības indekss
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 25 | 142 |
| 30 | 135 |
| 40 | 125 |
| 50 | 115 |
| 60 | 110 |

2.31.5.

pie ātruma, kas nepārsniedz 60 km/h vai ir vienāds ar 60 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās masas procentus, kas norādīta zemāk tabulā atkarībā no maksimālā ātruma un transporta līdzekļa, kuram riepa ir uzstādīta;

Maksimālais ātrums

(km/h)

Maksimālās kravnesības indekss

(%)

25

142

30

135

40

125

50

115

60

110

| 2.31.6. | pie ātrumiem, kas pārsniedz 300 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt riepas izgatavotāja norādīto masu, ņemot vērā riepas ātruma spēju. Vidusmēra ātruma starp 300 km/h un riepu izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu noteikšanai ir pieļaujama maksimālo kravnesības indeksu lineārā interpolācija. |
| --- | --- |

2.31.6.

pie ātrumiem, kas pārsniedz 300 km/h, maksimālās kravnesības indekss nedrīkst pārsniegt riepas izgatavotāja norādīto masu, ņemot vērā riepas ātruma spēju. Vidusmēra ātruma starp 300 km/h un riepu izgatavotāja atļauto maksimālo ātrumu noteikšanai ir pieļaujama maksimālo kravnesības indeksu lineārā interpolācija.

| 2.32. | “Braukšana ar nulles spiediena riepu” ir riepas stāvoklis, būtiski saglabājot tās struktūras viengabalainību, braucot ar spiedienu robežās no 0 līdz 70 kPa. |
| --- | --- |

2.32.

“Braukšana ar nulles spiediena riepu” ir riepas stāvoklis, būtiski saglabājot tās struktūras viengabalainību, braucot ar spiedienu robežās no 0 līdz 70 kPa.

| 2.33. | “Riepas pamatfunkcijas” ir piepumpētas riepas parasta spēja izturēt attiecīgu kravu līdz attiecīgajam ātrumam un pārnest braukšanas, vadīšanas un bremzēšanas spēkus uz ceļa virsmu, pa kuru brauc transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

2.33.

“Riepas pamatfunkcijas” ir piepumpētas riepas parasta spēja izturēt attiecīgu kravu līdz attiecīgajam ātrumam un pārnest braukšanas, vadīšanas un bremzēšanas spēkus uz ceļa virsmu, pa kuru brauc transportlīdzeklis.

| 2.34. | “Nulles spiediena sistēma” vai “palielinātās mobilitātes sistēma” ir īpašu funkcionāli atkarīgu detaļu mehānisms, tai skaitā riepa, kas kopā transportlīdzeklim nodrošina noteiktās riepas pamatfunkcijas vismaz pie ātruma 80 km/h (50 mph) un 80 km attālumā, braucot ar caurdurtu riepu. |
| --- | --- |

2.34.

“Nulles spiediena sistēma” vai “palielinātās mobilitātes sistēma” ir īpašu funkcionāli atkarīgu detaļu mehānisms, tai skaitā riepa, kas kopā transportlīdzeklim nodrošina noteiktās riepas pamatfunkcijas vismaz pie ātruma 80 km/h (50 mph) un 80 km attālumā, braucot ar caurdurtu riepu.

| 2.35. | “Izliekts profila augstums” ir starpība starp izliektu rādiusu, ko mēra no riteņa loka centra līdz cilindra virsmai, un pusi no nominālā riteņa loka diametra, kā norādīts ISO 4000-1. |
| --- | --- |

2.35.

“Izliekts profila augstums” ir starpība starp izliektu rādiusu, ko mēra no riteņa loka centra līdz cilindra virsmai, un pusi no nominālā riteņa loka diametra, kā norādīts ISO 4000-1.

3.   MARĶĒJUMI

3.1.   Pneimatiskajām riepām, par kurām iesniedz apstiprināšanas pieprasījumu, uz abiem sāniem simetriskām riepām un vismaz uz ārējās malas asimetriskajām riepām jābūt šādai informācijai:

| 3.1.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

3.1.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 3.1.2. | riepas izmēra apzīmējums, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā. |
| --- | --- |

3.1.2.

riepas izmēra apzīmējums, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā.

| 3.1.3. | struktūras apzīmējums turpmāk minētajā veidā:






  3.1.3.1. | uz diagonālajām (slīpās šķiedras) riepām nekādu norādījumu vai burts “D” izvietots pret riteņa loka diametra marķējumu; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

struktūras apzīmējums turpmāk minētajā veidā:

3.1.3.1.

uz diagonālajām (slīpās šķiedras) riepām nekādu norādījumu vai burts “D” izvietots pret riteņa loka diametra marķējumu;

| 3.1.3.2. | uz radiālajām riepām burts “R” izvietots pret riteņa loka diametra marķējumu un pēc vēlēšanās – papildu vārds “RADIAL”; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

uz radiālajām riepām burts “R” izvietots pret riteņa loka diametra marķējumu un pēc vēlēšanās – papildu vārds “RADIAL”;

| 3.1.3.3. | uz slīpo siksnu riepām burts “B” izvietots pret riteņa loka diametra rādītāju un papildus – vārdi “BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

uz slīpo siksnu riepām burts “B” izvietots pret riteņa loka diametra rādītāju un papildus – vārdi “BIAS-BELTED”;

| 3.1.3.4. | radiālajām riepām, kas derīgas lietošanai pie ātrumiem virs 240 km/h, bet nepārsniedzot 300 km/h (riepas ar ātruma simbola marķējumu “W” vai “Y”, kas ir riepu īpašību sastāvdaļa), burtu “R” pret riteņa loka diametra kodu var aizstāt ar uzrakstu “ZR”; |
| --- | --- |

3.1.3.4.

radiālajām riepām, kas derīgas lietošanai pie ātrumiem virs 240 km/h, bet nepārsniedzot 300 km/h (riepas ar ātruma simbola marķējumu “W” vai “Y”, kas ir riepu īpašību sastāvdaļa), burtu “R” pret riteņa loka diametra kodu var aizstāt ar uzrakstu “ZR”;

| 3.1.3.5. | uz “nulles spiediena” vai “nostiprinātajām” riepām burts “F” novietots pret riteņa loka diametra marķējumu; |
| --- | --- |

3.1.3.5.

uz “nulles spiediena” vai “nostiprinātajām” riepām burts “F” novietots pret riteņa loka diametra marķējumu;

| 3.1.4. | norāde par riepas ātruma kategoriju, ko izsaka ar šo noteikumu 2.29. punktā norādīto simbolu;






  3.1.4.1. | riepām, kas derīgas ātrumiem virs 300 km/h, burtu “R” pret riteņa loka diametra marķējumu aizstāj ar uzrakstu “ZR”, un uz riepas norāda riepu īpašības, ko veido ātruma simbols “Y” un attiecīgais kravnesības indekss. Riepas īpašības norāda iekavās, piemēram, “(95Y)”; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

norāde par riepas ātruma kategoriju, ko izsaka ar šo noteikumu 2.29. punktā norādīto simbolu;

3.1.4.1.

riepām, kas derīgas ātrumiem virs 300 km/h, burtu “R” pret riteņa loka diametra marķējumu aizstāj ar uzrakstu “ZR”, un uz riepas norāda riepu īpašības, ko veido ātruma simbols “Y” un attiecīgais kravnesības indekss. Riepas īpašības norāda iekavās, piemēram, “(95Y)”;

| 3.1.5. | uzraksts “M+S” vai “M.S.”, vai “M&S” ziemas riepām; |
| --- | --- |

3.1.5.

uzraksts “M+S” vai “M.S.”, vai “M&S” ziemas riepām;

| 3.1.6. | kravnesības indekss, kā norādīts šo noteikumu 2.28. punktā; |
| --- | --- |

3.1.6.

kravnesības indekss, kā norādīts šo noteikumu 2.28. punktā;

| 3.1.7. | vārds “TUBELESS”, ja riepu paredzēts izmantot bez kameras; |
| --- | --- |

3.1.7.

vārds “TUBELESS”, ja riepu paredzēts izmantot bez kameras;

| 3.1.8. | vārds “REINFORCED” vai vārdi “EXTRA LOAD” pastiprinātai riepai; |
| --- | --- |

3.1.8.

vārds “REINFORCED” vai vārdi “EXTRA LOAD” pastiprinātai riepai;

| 3.1.9. | izgatavošanas datums četru ciparu kopas formā, no kuriem pirmie divi cipari norāda uz izgatavošanas nedēļu un pēdējie divi – uz izgatavošanas gadu. Tomēr šis marķējums, ko var parādīt tikai uz vienas sānu malas, divus gadus pēc šo noteikumu spēkā stāšanās dienas nav obligāts ne uz vienas riepas, kas ir iesniegta apstiprināšanai (4); |
| --- | --- |

3.1.9.

izgatavošanas datums četru ciparu kopas formā, no kuriem pirmie divi cipari norāda uz izgatavošanas nedēļu un pēdējie divi – uz izgatavošanas gadu. Tomēr šis marķējums, ko var parādīt tikai uz vienas sānu malas, divus gadus pēc šo noteikumu spēkā stāšanās dienas nav obligāts ne uz vienas riepas, kas ir iesniegta apstiprināšanai (4);

| 3.1.10. | riepām, kas pirmo reizi ir apstiprinātas pēc tam, kad stājies spēkā noteikumu Nr. 30 grozījumu 02. sērijas 13. papildinājums, 2.17.1.5. punktā minēto norādi novieto tieši aiz riteņa loka diametra marķējuma, kas norādīts 2.17.1.3. punktā; |
| --- | --- |

3.1.10.

riepām, kas pirmo reizi ir apstiprinātas pēc tam, kad stājies spēkā noteikumu Nr. 30 grozījumu 02. sērijas 13. papildinājums, 2.17.1.5. punktā minēto norādi novieto tieši aiz riteņa loka diametra marķējuma, kas norādīts 2.17.1.3. punktā;

| 3.1.11. | rezerves riepām pagaidu lietošanai – vārdi “TEMPORARY USE ONLY” ar lielajiem burtiem vismaz 12,7 mm augstumā;






  3.1.11.1. | turklāt “T” veida rezerves riepām pagaidu lietošanai – apzīmējums “INFLATE TO 420 kPa (60 psi)” ar lielajiem burtiem vismaz 12,7 mm augstumā; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.

rezerves riepām pagaidu lietošanai – vārdi “TEMPORARY USE ONLY” ar lielajiem burtiem vismaz 12,7 mm augstumā;

3.1.11.1.

turklāt “T” veida rezerves riepām pagaidu lietošanai – apzīmējums “INFLATE TO 420 kPa (60 psi)” ar lielajiem burtiem vismaz 12,7 mm augstumā;

| 3.1.12. | simbols apakšā, ja tā ir “nulles spiediena” vai “nostiprinātā” riepa, kur “h” ir vismaz 12 mm. |
| --- | --- |

3.1.12.

simbols apakšā, ja tā ir “nulles spiediena” vai “nostiprinātā” riepa, kur “h” ir vismaz 12 mm.

3.2.   Uz riepām ir pietiekami daudz vietas apstiprinājuma marķējumam, kā parādīts šo noteikumu II pielikumā.

3.3.   Šo noteikumu III pielikumā ir dots riepas marķējumu izvietojuma piemērs.

3.4.   Šo noteikumu 3.1. punktā minētie marķējumi un 5.4. punktā noteiktā apstiprinājuma zīme jāiespiež riepas iekšpusē vai uz tās. Tiem jābūt skaidri salasāmiem un novietotiem riepas apakšdaļā uz vismaz vienas no sānu malām, izņemot simbolu, kas minēts 3.1.1. punktā iepriekš;

3.4.1.   tomēr riepām, kuras identificē ar simbolu “A” vai “U” kā “riepas atbilstīgi riteņa loka sēžas konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), marķējumu var novietot jebkurā vietā uz riepas ārējās sānu malas.

4.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

4.1.   Pneimatiskas riepas tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Apstiprinājumā jānorāda šāda informācija:

| 4.1.1. | riepas izmēra apzīmējums, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā; |
| --- | --- |

4.1.1.

riepas izmēra apzīmējums, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā;

| 4.1.2. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

4.1.2.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 4.1.3. | lietošanas kategorija (parasta (ceļa tips) vai ziemas riepa, vai pagaidu izmantošanai); |
| --- | --- |

4.1.3.

lietošanas kategorija (parasta (ceļa tips) vai ziemas riepa, vai pagaidu izmantošanai);

| 4.1.4. | struktūra: diagonālās (slīpās šķiedras), slīpās siksnas, radiālās, nulles spiediena riepas; |
| --- | --- |

4.1.4.

struktūra: diagonālās (slīpās šķiedras), slīpās siksnas, radiālās, nulles spiediena riepas;

| 4.1.5. | ātruma kategorija; |
| --- | --- |

4.1.5.

ātruma kategorija;

| 4.1.6. | riepas kravnesības indekss; |
| --- | --- |

4.1.6.

riepas kravnesības indekss;

| 4.1.7. | vai riepu izmantos ar kameru vai bez tās; |
| --- | --- |

4.1.7.

vai riepu izmantos ar kameru vai bez tās;

| 4.1.8. | vai riepa ir “standarta” vai “pastiprinātā”, vai “T” veida rezerves riepa pagaidu lietošanai; |
| --- | --- |

4.1.8.

vai riepa ir “standarta” vai “pastiprinātā”, vai “T” veida rezerves riepa pagaidu lietošanai;

| 4.1.9. | diagonālo (slīpo šķiedru) riepu šķiedru indekss; |
| --- | --- |

4.1.9.

diagonālo (slīpo šķiedru) riepu šķiedru indekss;

| 4.1.10. | kopējie izmēri: kopējais profila platums un ārējais diametrs; |
| --- | --- |

4.1.10.

kopējie izmēri: kopējais profila platums un ārējais diametrs;

| 4.1.11. | riteņa loki, uz kuriem riepu var uzmontēt; |
| --- | --- |

4.1.11.

riteņa loki, uz kuriem riepu var uzmontēt;

| 4.1.12. | mērījumu riteņa loks un testa riteņa loks; |
| --- | --- |

4.1.12.

mērījumu riteņa loks un testa riteņa loks;

| 4.1.13. | testa spiediens, ja izgatavotājs lūdz piemērot šo noteikumu VII pielikuma 1.3. punktu; |
| --- | --- |

4.1.13.

testa spiediens, ja izgatavotājs lūdz piemērot šo noteikumu VII pielikuma 1.3. punktu;

| 4.1.14. | koeficients x, kas norādīts 2.20. punktā; |
| --- | --- |

4.1.14.

koeficients x, kas norādīts 2.20. punktā;

| 4.1.15. | riepām, kas derīgas pie ātrumiem virs 300 km/h, maksimālais ātrums, ko pieļauj riepas izgatavotājs, un kravnesība, kas atļauta maksimālajam ātrumam. Riepu izgatavotājam šie lielumi jānorāda arī tehniskajā literatūrā par šo riepas tipu; |
| --- | --- |

4.1.15.

riepām, kas derīgas pie ātrumiem virs 300 km/h, maksimālais ātrums, ko pieļauj riepas izgatavotājs, un kravnesība, kas atļauta maksimālajam ātrumam. Riepu izgatavotājam šie lielumi jānorāda arī tehniskajā literatūrā par šo riepas tipu;

| 4.1.16. | borta noturēšanas loka kontūru identifikācija, kas raksturīga “braukšanai ar nulles spiediena riepu”. |
| --- | --- |

4.1.16.

borta noturēšanas loka kontūru identifikācija, kas raksturīga “braukšanai ar nulles spiediena riepu”.

4.2.   Apstiprinājuma pieteikumam ir jāpievieno (visi dokumenti trīs eksemplāros) rasējums vai raksturojošs fotoattēls, kurā redzams riepas protektora raksts, un uz mērīšanas loka uzmontētas piepūstas riepas apvalka rasējums, parādot apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa attiecīgos izmērus (skatīt 6.1.1. un 6.1.2. punktu). Lai kompetentās iestādes gūtu priekšstatu, pieteikumam pievieno vai nu testa ziņojumu, ko izsniedz apstiprināta testa laboratorija, vai vienu vai divus riepu tipa paraugus. Sānu malas un riepas protektora zīmējumus vai fotoattēlus iesniedz pēc tam, kad sākta izgatavošana, ne vēlāk kā vienu gadu pēc tipa apstiprinājuma izdošanas dienas.

4.3.   Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir nodrošināta ražojumu atbilstības efektīva kontrole.

4.4.   Ja riepu izgatavotājs iesniedz pieteikumu par vairāku riepu apstiprinājumu, katram riepas tipam nav jāveic slodzes/ātruma tests. Paraugu izvēli var veikt pēc apstiprinātājas iestādes ieskatiem nejaušas izlases kārtībā.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais pneimatiskās riepas tips atbilst 6. punkta prasībām, tiek piešķirts attiecīgās riepas tipa apstiprinājums.

5.2.   Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam. Tā pirmie divi cipari (pašreiz 02) norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskākie tehniskie grozījumi, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir to pašu numuru citam riepas tipam, uz ko attiecina šos noteikumus.

5.3.   Paziņojums par pneimatisko riepu apstiprināšanu, apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, apstiprinājuma noraidījumu, anulēšanu vai arī izgatavošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem jānosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot šo noteikumu I. pielikumā pievienoto veidlapu;

5.3.1.   ja tipa apstiprinājums ir piešķirts riepas tipam, kas ir derīgs ātrumiem virs 300 km/h (skatīt 4.1.15. punktu), attiecīgais maksimālais ātrums (km/h) un kravnesība (kg), kas atļauta maksimālajam ātrumam, ir skaidri jānorāda paziņojuma veidlapas 10. punktā (skatīt šo noteikumu I pielikumu); kravnesību starpātrumiem virs 300 km/h arī var norādīt.

5.4.   Katrai pneimatiskajam riepai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam riepas tipam, skaidri redzamā vietā, kas ir minēta 3.2. punktā, un papildus 3.1. punktā norādītājiem marķējumiem, uzliek starptautiski atzītu apstiprinājuma zīmi, kam ir šādas sastāvdaļas:

| 5.4.1. | riņķa līnijā ietverts burts “E”, kuram seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5); |
| --- | --- |

5.4.1.

riņķa līnijā ietverts burts “E”, kuram seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5);

| 5.4.2. | apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.4.2.

apstiprinājuma numurs.

5.5.   Apstiprinājuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.6.   Šo noteikumu II pielikumā ir dots apstiprinājuma zīmes izvietojuma piemērs.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Riepu izmēri

6.1.1.   Riepas profila platums

6.1.1.1.   Profila platumu aprēķina pēc šādas formulas:

S = S1 + K(A – A1),

kur:

| S | = | ir “profila platums”, kas ir izteikts mm un izmērīts uz mērījumu riteņa loka; |
| --- | --- | --- |
| S1 | = | ir “nominālais profila platums” (mm), kā norādīts uz riepas sānu malas riepas izmēra apzīmējumā; |
| A | = | ir mērījumu riteņa loka platums (izteikts mm), kā norādījis izgatavotājs paskaidrojumos (6); |
| A1 | = | ir teorētiskā riteņa loka platums (izteikts mm); |

S

=

ir “profila platums”, kas ir izteikts mm un izmērīts uz mērījumu riteņa loka;

S1

=

ir “nominālais profila platums” (mm), kā norādīts uz riepas sānu malas riepas izmēra apzīmējumā;

A

=

ir mērījumu riteņa loka platums (izteikts mm), kā norādījis izgatavotājs paskaidrojumos (6);

A1

=

ir teorētiskā riteņa loka platums (izteikts mm);

A1 jābūt vienādam ar S1, kas sareizināts ar izgatavotāja norādīto koeficientu x, un K jābūt vienādam ar 0,4;

6.1.1.2.   tomēr riepu tipiem, kuriem apzīmējums ir dots šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē, profila platumam ir jābūt tādam, kā norādīts pret attiecīgajiem riepu apzīmējumiem šajās tabulās;

6.1.1.3.   tomēr riepām, “ko paredzēts uzmontēt uz noteikta riteņa loka tipa” (skatīt 3.1.10. punktu) ar simbolu “A” vai “U”, K ir jābūt vienādam ar 0,6.

6.1.2.   Riepas ārējais diametrs

6.1.2.1.   Riepas ārējo diametru aprēķina pēc šādas formulas:

D = d + 2H,

kur:

| | D ir ārējais diametrs, kas izteikts mm; |
| --- | --- |

D ir ārējais diametrs, kas izteikts mm;

| | d ir standarta skaitlis, kas norādīts iepriekš 2.17.1.3. punktā, izteikts mm (6); |
| --- | --- |

d ir standarta skaitlis, kas norādīts iepriekš 2.17.1.3. punktā, izteikts mm (6);

| | H ir nominālais profila augstums mm, kas vienāds ar:
  H = 0,01 S1 × Ra, |
| --- | --- |

H ir nominālais profila augstums mm, kas vienāds ar:

H = 0,01 S1 × Ra,

| | S1 ir nominālais profila platums mm, un |
| --- | --- |

S1 ir nominālais profila platums mm, un

| | Ra ir nominālais ārējās virsmas koeficients; |
| --- | --- |

Ra ir nominālais ārējās virsmas koeficients;

visas vērtības atbilstoši tam, kā norādīts uz riepas sānu malas riepas izmēra apzīmējumā saskaņā ar 3.4. punkta prasībām;

6.1.2.2.   tomēr riepu tipiem, kuriem apzīmējums ir dots šo noteikumu V pielikuma tabulu pirmajā ailē, ārējais diametrs ir norādīts pretim riepas izmēra apzīmējumam šajās tabulās;

6.1.2.3.   tomēr riepām, kuras identificē ar simbolu “A” vai “U” – “riepa atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), ārējais diametrs ir tas, kas norādīts riepas izmēra apzīmējumā, kā parādīts uz riepas sānu malas.

6.1.3.   Pneimatisko riepu mērīšanas metode

Pneimatisko riepu izmērus mēra saskaņā ar šo noteikumu VI pielikumā aprakstīto procedūru.

6.1.4.   Riepas profila platuma specifikācijas

6.1.4.1.   Riepas kopējais platums var būt mazāks nekā noteiktais profila platums atbilstoši 6.1.1. punktam.

6.1.4.2.   Tas var pārsniegt minēto lielumu līdz šādiem procentuālajiem daudzumiem:

| 6.1.4.2.1. | diagonālajām (slīpo šķiedru) riepām: 6 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.1.

diagonālajām (slīpo šķiedru) riepām: 6 %;

| 6.1.4.2.2. | radiālajām, nulles spiediena riepām: 4 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

radiālajām, nulles spiediena riepām: 4 %;

| 6.1.4.2.3. | turklāt, ja riepai ir īpaši aizsargjoslu izciļņi (vai lentes), šo skaitli, kas palielināts par iepriekšminētajām pielaidēm, var pārsniegt par 8 mm; |
| --- | --- |

6.1.4.2.3.

turklāt, ja riepai ir īpaši aizsargjoslu izciļņi (vai lentes), šo skaitli, kas palielināts par iepriekšminētajām pielaidēm, var pārsniegt par 8 mm;

| 6.1.4.2.4. | tomēr riepām, kas identificētas ar simbolu “A” vai “U” – “riepa atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), riepas kopējais platums riepas apakšdaļā ir vienāds ar riteņa loka nominālo platumu, uz kura riepa ir uzmontēta, kā norādījis izgatavotājs paskaidrojuma piezīmē, pieaug par 20 mm. |
| --- | --- |

6.1.4.2.4.

tomēr riepām, kas identificētas ar simbolu “A” vai “U” – “riepa atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), riepas kopējais platums riepas apakšdaļā ir vienāds ar riteņa loka nominālo platumu, uz kura riepa ir uzmontēta, kā norādījis izgatavotājs paskaidrojuma piezīmē, pieaug par 20 mm.

6.1.5.   Riepas ārējā diametra specifikācijas

Riepas ārējais diametrs nedrīkst būt ārpus Dmin un Dmax vērtībām, ko iegūst pēc šādām formulām:

| | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- |

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b), |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b),

kur:

| 6.1.5.1. | izmēriem, kas uzskaitīti V pielikumā, un riepām, ko identificē identificētas ar simbolu “A” vai “U” – “riepa atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), nominālais profila augstums H ir vienāds ar:
  H = 0.5 (D – d), atsaucēm skatīt 6.1.2. punktu; |
| --- | --- |

6.1.5.1.

izmēriem, kas uzskaitīti V pielikumā, un riepām, ko identificē identificētas ar simbolu “A” vai “U” – “riepa atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai” (skatīt 3.1.10. punktu), nominālais profila augstums H ir vienāds ar:

H = 0.5 (D – d), atsaucēm skatīt 6.1.2. punktu;

| 6.1.5.2. | citiem izmēriem, kas nav uzskaitīti V pielikumā, “H” un “d” ir tādi, kā noteikti 6.1.2.1. punktā, |
| --- | --- |

6.1.5.2.

citiem izmēriem, kas nav uzskaitīti V pielikumā, “H” un “d” ir tādi, kā noteikti 6.1.2.1. punktā,

| 6.1.5.3. | koeficienti “a” un “b” attiecīgi ir šādi:






  6.1.5.3.1. | koeficients “a” = 0,97; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.3.

koeficienti “a” un “b” attiecīgi ir šādi:

6.1.5.3.1.

koeficients “a” = 0,97;

| 6.1.5.3.2. | koeficients “b” parastajām (ceļa tipa) riepām | Radiālā, nulles spiediena riepa | Diagonālā un slīpo šķiedru riepa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,04 | 1,08 |

6.1.5.3.2.

koeficients “b” parastajām (ceļa tipa) riepām

Radiālā, nulles spiediena riepa

Diagonālā un slīpo šķiedru riepa

1,04

1,08

| 6.1.5.4. | ziemas riepām kopējo diametru (Dmax), kas noteikts saskaņā ar iepriekšminēto, var pārsniegt par 1 %. |
| --- | --- |

6.1.5.4.

ziemas riepām kopējo diametru (Dmax), kas noteikts saskaņā ar iepriekšminēto, var pārsniegt par 1 %.

6.2.   Slodzes/ātruma tests

6.2.1.   Slodzes/ātruma testu pneimatiskajām riepām veic saskaņā ar šo noteikumu VII pielikumā izklāstīto procedūru.

6.2.1.1.   Ja iesniegts pieteikums par riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “ZR” un derīgas ātrumiem virs 300 km/h (skatīt 4.1.15. punktu), tad iepriekšminēto slodzes/ātruma testu veic vienai riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, kādi uz riepas norādīti (skatīt 3.1.4.1. punktu). Vēl viens slodzes/ātruma tests jāveic otrai tāda paša tipa riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, kādus kā maksimālos ir norādījis riepas izgatavotājs (skatīt šo noteikumu 4.1.15. punktu).

Vēl vienu testu var veikt otrai tāda paša tipa riepai, ja riepas izgatavotājs piekrīt.

6.2.1.2.   Ja iesniegts pieteikums apstiprināt “nulles spiediena riepas” tipu, iepriekšminēto slodzes/ātruma testu veic vienai riepai, kas piepumpēta saskaņā ar VII pielikuma 1.2. punktu, tādos slodzes un ātruma apstākļos, kas ir norādīti uz riepas (skatīt 3.1.4.1. punktu). Vēl viens slodzes/ātruma tests ir jāveic otrai tāda paša tipa riepai, kā norādīts VII pielikuma 3. punktā. Otru testu var veikt tam pašam paraugam, ja izgatavotājs piekrīt.

6.2.2.   Ja riepai pēc tam, kad tai veikts slodzes/ātruma tests, nav redzama nekāda protektora atdalīšanās, šķiedru atdalīšanās, kordu atdalīšanās, šķelšanās vai pārrauti kordi, uzskata, ka riepa testu ir izturējusi.

6.2.2.1.   Tomēr ja riepai ar ātruma simbolu “Y”, kurai pēc attiecīgā testa izturēšanas parādās protektora virspusēji uzberzumi, ko izraisījusi konkrētā testa iekārta un apstākļi, uzskata, ka riepa testu ir izturējusi.

6.2.2.2.   Ja “nulles spiediena” riepai pēc VII pielikuma 3. punktā minētā testa izturēšanas nemainās izliektā profila augstums salīdzinājumā ar izliekto profila augstumu testa sākumā, kas lielāks par 20 procentiem, un protektors turas klāt abām sānu malām, uzskata, ka riepa testu ir izturējusi.

6.2.3.   Riepas ārējais diametrs, ko mēra vismaz sešas stundas pēc slodzes/ātruma testa veikšanas, nedrīkst atšķirties no pirms testa mērītā ārējā diametra vairāk kā par ± 3,5 %.

6.3.   Protektora nodiluma rādītāji

6.3.1.   Pneimatiskās riepas protektorā jābūt iekļautām ne mazāk kā sešām šķērseniskām protektora nodiluma pakāpes rādītāju rindām, kas izvietotas aptuveni vienādā attālumā un atrodas protektora pamata rievās. Protektora nodiluma rādītājiem ir jābūt tādiem, lai tos nevarētu sajaukt ar gumijas pielējumiem starp protektora izciļņiem vai elementiem.

6.3.2.   Tomēr, ja riepu izmēri ir atbilstoši to montēšanai uz lokiem, kuru nominālais diametrs ir 12 mm vai mazāk, ir pieņemamas četras protektora nodiluma pakāpes rādītāju rindas.

6.3.3.   Protektora nodiluma pakāpes rādītājiem vizuāli jābrīdina, kad attiecīgā protektora rievu dziļums ir samazinājies līdz 1,6 mm ar pielaidi + 0,60/– 0,00 mm.

6.3.4.   Protektora nodiluma rādītājus nosaka, izmērot starpību starp protektora virsmas dziļumu līdz protektora nodiluma rādītāja augšpusei un līdz protektora rievas apakšai, kas ir tuvu slīpumam protektora nodiluma rādītāja pamatā.

7.   PNEIMATISKĀS RIEPAS TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU

7.1.   Par ikvienu pneimatiskās riepas tipa grozījumu ir jāpaziņo administratīvajam departamentam, kas apstiprināja pneimatiskās riepas tipu. Tad departaments var vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem, visticamāk, nebūs ievērojama kaitīga ietekme un ka jebkurā gadījumā pneimatiskā riepa joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem, visticamāk, nebūs ievērojama kaitīga ietekme un ka jebkurā gadījumā pneimatiskā riepa joprojām atbilst prasībām, vai

| 7.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Riepas protektora raksta pārveidojuma gadījumā neuzskata, ka ir atkārtoti jāveic šo noteikumu 6. punktā paredzētie testi.

7.3.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidījumu, precizējot izdarītos grozījumus, saskaņā ar 5.3. punkta kārtību paziņo nolīguma pusēm, kuras šos noteikumus piemēro.

7.4.   Kompetenta iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru šādam attiecinājumam un par to paziņo citām 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu I pielikumā pievienotajam paraugam.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Izgatavošanas procedūru atbilstība saskan ar nolīguma 2. papildinājumā izklāstītajām procedūrām (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ar šādām prasībām:

| 8.1. | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātās riepas izgatavo tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

8.1.

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātās riepas izgatavo tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. punktā izklāstītās prasības;

| 8.2. | iestāde, kas ir izdevusi tipa apstiprinājumu, drīkst jebkurā laikā pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, kas tiek pielietotas katrā ražotnē. Katru ražotni parasti pārbauda vismaz vienu reizi divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

iestāde, kas ir izdevusi tipa apstiprinājumu, drīkst jebkurā laikā pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, kas tiek pielietotas katrā ražotnē. Katru ražotni parasti pārbauda vismaz vienu reizi divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas, ievērojot šos noteikumus, ir izsniegts attiecībā uz pneimatiskās riepas tipu, drīkst anulēt, ja 8.1. punkta prasības netiek izpildītas, vai ja no sērijas izraudzītās riepas nav izturējušas šajā punktā paredzētos testus.

9.2.   Ja šā nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, anulē iepriekš izsniegto apstiprinājumu, tā, izmantojot šo noteikumu I pielikuma paraugam atbilstīgu paziņojuma veidlapu, nekavējoties par to paziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   IZGATAVOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta tipa pneimatiskās riepas izgatavošanu, viņš par to ziņo iestādei, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde, izmantojot šo noteikumu I pielikuma paraugam atbilstīgu veidlapu, paziņo citām 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

11.1.   Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsakās izsniegt apstiprinājuma attiecinājumus uz citu tipu saskaņā ar šo noteikumu grozījumu iepriekšējām sērijām vai grozījumu sēriju papildinājumiem.

11.2.   Neviena līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, nenoraida apstiprinājumu attiecībā uz riepu, kas apstiprināta saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 01. sēriju.

11.3.   Protektora nodiluma indikatori

| 11.3.1. | No dienas, kad stājas spēkā grozījumu 02. sērijas 4. papildinājums, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nedrīkst turpmāk izsniegt apstiprinājumus saskaņā ar grozījumu 02. sērijas 3. papildinājumu attiecībā uz 6.3.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

11.3.1.

No dienas, kad stājas spēkā grozījumu 02. sērijas 4. papildinājums, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nedrīkst turpmāk izsniegt apstiprinājumus saskaņā ar grozījumu 02. sērijas 3. papildinājumu attiecībā uz 6.3.3. punkta prasībām.

| 11.3.2. | Visām jaunām riepām, kas izgatavotas pēc 1995. gada 1. oktobra, jāatbilst 6.3.3. punkta prasībām, kurā grozījumi ir izdarīti ar grozījumu 02. sērijas 4. papildinājumu. |
| --- | --- |

11.3.2.

Visām jaunām riepām, kas izgatavotas pēc 1995. gada 1. oktobra, jāatbilst 6.3.3. punkta prasībām, kurā grozījumi ir izdarīti ar grozījumu 02. sērijas 4. papildinājumu.

12.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN ADMINISTRATĪVO DEPARTAMENTU NOSAUKUMI UN ADRESES

12.1.   1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un to administratīvo departamentu nosaukumus un adreses, kuri izsniedz apstiprinājumu un kam jāsūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma izsniegšanu vai attiecināšanu uz citu tipu, vai noraidījumu vai izgatavošanas galīgu pārtraukšanu.

12.2.   Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst izraudzīt riepu izgatavotāju laboratorijas par apstiprinātajām testa laboratorijām.

12.3.   Ja nolīguma puse piemēro 12.2. punktu, to pēc izvēles, veicot testus, drīkst pārstāvēt viena vai vairākas personas.

Paskaidrojošais attēls

(skatīt šo noteikumu 2. punktu)

Image

---

(1)  Kā definēts VII pielikumā konsolidētajai rezolūcijai par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3), (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumu).

(2)  Skatīt paskaidrojošo attēlu.

(3)  Skatīt paskaidrojošo attēlu.

(4)  Līdz 2000. gada 1. janvārim izgatavošanas datumu var norādīt trīs ciparu kopas formā, no kuriem pirmie divi norāda uz izgatavošanas nedēļu un trešais – uz izgatavošanas gadu.

(5)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumu piešķir dalībvalsts, izmantojot tās attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (brīvi) un 56 Melnkalne. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šīm prasībām piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma valstīm.

(6)  Ja standarta skaitlis ir norādīts ar kodiem, vērtību mm iegūst, reizinot šādu skaitli ar 25,4.

---

I PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

II PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemērs

Image

Uz pneimatiskajām riepām norādītajā apstiprinājuma zīmē redzamas, ka attiecīgais riepas tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) ar apstiprinājuma numuru 022439.

Piezīme: Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kurās grozījumi izdarīti ar grozījumu 02. sēriju.

Apstiprinājuma numuram jāatrodas tuvu aplim un vai nu virs vai zem burta “E” vai pa kreisi, vai pa labi no šī burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt tajā pašā burta “E” pusē un vērstiem tajā pašā virzienā. Jāizvairās no romiešu ciparu izmantošanas, lai novērstu jebkādus pārpratumus saistībā ar līdzību ar citiem simboliem.

---

III PIELIKUMS

Riepu marķējumu izvietojums

1.   Marķējumu piemērs, kam jāatrodas uz riepu tipiem, ko laiž tirgū pēc šo noteikumu stāšanās spēkā

Image

Šie marķējumi nosaka, ka tā ir pneimatiska riepa, kam:

| a) | nominālais profila platums ir 185 mm; |
| --- | --- |

a)

nominālais profila platums ir 185 mm;

| b) | nominālais ārējās virsmas koeficients ir 70 mm; |
| --- | --- |

b)

nominālais ārējās virsmas koeficients ir 70 mm;

| c) | ir radiāla struktūra (R); |
| --- | --- |

c)

ir radiāla struktūra (R);

| d) | nominālais riteņa loka diametrs ir 14 mm; |
| --- | --- |

d)

nominālais riteņa loka diametrs ir 14 mm;

| e) | kravnesība ir 580 kg, kas atbilst kravnesības indeksam 89 saskaņā ar šo noteikumu IV. pielikumu; |
| --- | --- |

e)

kravnesība ir 580 kg, kas atbilst kravnesības indeksam 89 saskaņā ar šo noteikumu IV. pielikumu;

| f) | ir ātruma kategorija T (maksimālais ātrums 190 km/h); |
| --- | --- |

f)

ir ātruma kategorija T (maksimālais ātrums 190 km/h);

| g) | nav kameras (bezkameras); |
| --- | --- |

g)

nav kameras (bezkameras);

| h) | ir “ziemas” tips (M+S) un |
| --- | --- |

h)

ir “ziemas” tips (M+S) un

| i) | kura ir izgatavota 2003. gada divdesmit piektajā nedēļā. |
| --- | --- |

i)

kura ir izgatavota 2003. gada divdesmit piektajā nedēļā.

2.   Ja ir īpašas riepas, kas atbilst riteņa loka uzsēdinājuma konfigurācijai “A” vai “U”, marķējums ir šādā veidā (piemērs):

185-560 R 400A, vai 185-560 R 400U, kur:

| | 185 ir nominālais profila platums mm; |
| --- | --- |

185 ir nominālais profila platums mm;

| | 560 ir ārējais diametrs, kas izteikts mm; |
| --- | --- |

560 ir ārējais diametrs, kas izteikts mm;

| | R ir riepas struktūras norāde – skatīt šo noteikumu 3.1.3. punktu; |
| --- | --- |

R ir riepas struktūras norāde – skatīt šo noteikumu 3.1.3. punktu;

| | 400 ir riteņa loka nominālais diametrs, kas izteikts mm; |
| --- | --- |

400 ir riteņa loka nominālais diametrs, kas izteikts mm;

| | A vai U ir riepa, ko paredzēts uzmontēt uz noteikta riteņa loka tipa. |
| --- | --- |

A vai U ir riepa, ko paredzēts uzmontēt uz noteikta riteņa loka tipa.

Slodzes indeksa, ātruma kategorijas, izgatavošanas datuma marķējums un citi marķējumi ir saskaņā ar 1. piemērā minēto.

3.   Riepas apzīmējuma marķējumu izvietojums un secība ir šādi:

| a) | izmēru apzīmējumu, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā, grupē, kā parādīts piemēros iepriekš: 185/70 R 14 un 185-560 R 400A vai 185-560 R 400U; |
| --- | --- |

a)

izmēru apzīmējumu, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā, grupē, kā parādīts piemēros iepriekš: 185/70 R 14 un 185-560 R 400A vai 185-560 R 400U;

| b) | riepas tehniskais aprakstā ir iekļautais slodzes indekss un ātruma simbols atrodas tieši aiz riepas izmēra apzīmējuma, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā; |
| --- | --- |

b)

riepas tehniskais aprakstā ir iekļautais slodzes indekss un ātruma simbols atrodas tieši aiz riepas izmēra apzīmējuma, kā norādīts šo noteikumu 2.17. punktā;

| c) | simboli “tubeless” (bezkameras), “reinforced” (pastiprināta) un “M+S” var būt attālu no izmēra apzīmējuma. |
| --- | --- |

c)

simboli “tubeless” (bezkameras), “reinforced” (pastiprināta) un “M+S” var būt attālu no izmēra apzīmējuma.

---

IV PIELIKUMS

Kravnesības indeksi

| Ki | = | kravnesības indekss |
| --- | --- | --- |
| kg | = | atbilstīgā transportlīdzekļa krava, kas ir jāved |

Ki

=

kravnesības indekss

kg

=

atbilstīgā transportlīdzekļa krava, kas ir jāved

| Ki | kg |
| --- | --- |
| 0 | 45 |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| | |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| | |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| | |

Ki

kg

0

45

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

---

V PIELIKUMS

Riepas izmēra apzīmējums un izmēri

I   tabula

Diagonālās konstrukcijas riepas (Eiropas riepas)

| Izmērs | Mērījumu loka platuma kods | Kopējais diametrs (1)

  mm | Riepas profila platums (1)

  mm | Nominālais riteņa loka diametrs
  “d”
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Augstspiediena kameru sērija |
| 4.80-10 | 3.5 | 490 | 128 | 254 |
| 5.20-10 | 3.5 | 508 | 132 | 254 |
| 5.20-12 | 3.5 | 558 | 132 | 305 |
| 5.60-13 | 4 | 600 | 145 | 330 |
| 5.90-13 | 4 | 616 | 150 | 330 |
| 6.40-13 | 4.5 | 642 | 163 | 330 |
| 5.20-14 | 3.5 | 612 | 132 | 356 |
| 5.60-14 | 4 | 626 | 145 | 356 |
| 5.90-14 | 4 | 642 | 150 | 356 |
| 6.40-14 | 4.5 | 666 | 163 | 356 |
| 5.60-15 | 4 | 650 | 145 | 381 |
| 5.90-15 | 4 | 668 | 150 | 381 |
| 6.40-15 | 4.5 | 692 | 163 | 381 |
| 6.70-15 | 4.5 | 710 | 170 | 381 |
| 7.10-15 | 5 | 724 | 180 | 381 |
| 7.60-15 | 5.5 | 742 | 193 | 381 |
| 8.20-15 | 6 | 760 | 213 | 381 |
| Zema profila sērija |
| 5.50-12 | 4 | 552 | 142 | 305 |
| 6.00-12 | 4.5 | 574 | 156 | 305 |
| 7.00-13 | 5 | 644 | 178 | 330 |
| 7.00-14 | 5 | 668 | 178 | 356 |
| 7.50-14 | 5.5 | 688 | 190 | 356 |
| 8.00-14 | 6 | 702 | 203 | 356 |
| 6.00-15 L | 4.5 | 650 | 156 | 381 |
| Ļoti zema profila sērija (2) |
| 155-13/6.15-13 | 4.5 | 582 | 157 | 330 |
| 165-13/6.45-13 | 4.5 | 600 | 167 | 330 |
| 175-13/6.95-13 | 5 | 610 | 178 | 330 |
| 155-14/6.15-14 | 4.5 | 608 | 157 | 356 |
| 165-14/6.45-14 | 4.5 | 626 | 167 | 356 |
| 175-14/6.95-14 | 5 | 638 | 178 | 356 |
| 185-14/7.35-14 | 5.5 | 654 | 188 | 356 |
| 195-14/7.75-14 | 5.5 | 670 | 198 | 356 |
| Viszemākā profila sērija |
| 5.9-10 | 4 | 483 | 148 | 254 |
| 6.5-13 | 4.5 | 586 | 166 | 330 |
| 6.9-13 | 4.5 | 600 | 172 | 330 |
| 7.3-13 | 5 | 614 | 184 | 330 |

Izmērs

Mērījumu loka platuma kods

Kopējais diametrs (1)

mm

Riepas profila platums (1)

mm

Nominālais riteņa loka diametrs

“d”

mm

Augstspiediena kameru sērija

4.80-10

3.5

490

128

254

5.20-10

3.5

508

132

254

5.20-12

3.5

558

132

305

5.60-13

4

600

145

330

5.90-13

4

616

150

330

6.40-13

4.5

642

163

330

5.20-14

3.5

612

132

356

5.60-14

4

626

145

356

5.90-14

4

642

150

356

6.40-14

4.5

666

163

356

5.60-15

4

650

145

381

5.90-15

4

668

150

381

6.40-15

4.5

692

163

381

6.70-15

4.5

710

170

381

7.10-15

5

724

180

381

7.60-15

5.5

742

193

381

8.20-15

6

760

213

381

Zema profila sērija

5.50-12

4

552

142

305

6.00-12

4.5

574

156

305

7.00-13

5

644

178

330

7.00-14

5

668

178

356

7.50-14

5.5

688

190

356

8.00-14

6

702

203

356

6.00-15 L

4.5

650

156

381

Ļoti zema profila sērija (2)

155-13/6.15-13

4.5

582

157

330

165-13/6.45-13

4.5

600

167

330

175-13/6.95-13

5

610

178

330

155-14/6.15-14

4.5

608

157

356

165-14/6.45-14

4.5

626

167

356

175-14/6.95-14

5

638

178

356

185-14/7.35-14

5.5

654

188

356

195-14/7.75-14

5.5

670

198

356

Viszemākā profila sērija

5.9-10

4

483

148

254

6.5-13

4.5

586

166

330

6.9-13

4.5

600

172

330

7.3-13

5

614

184

330

II   tabula

Radiālās konstrukcijas riepas – Millimetric series (Eiropas riepas)

| Izmērs | Mērījumu loka platuma kods | Kopējais diametrs (3)

  mm | Riepas profila platums (3)

  mm | Nominālais riteņa loka diametrs
  “d”
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 125 R 10 | 3.5 | 459 | 127 | 254 |
| 145 R 10 | 4 | 492 | 147 | 254 |
| 125 R 12 | 3.5 | 510 | 127 | 305 |
| 135 R 12 | 4 | 522 | 137 | 305 |
| 145 R 12 | 4 | 542 | 147 | 305 |
| 155 R 12 | 4.5 | 550 | 157 | 305 |
| 125 R 13 | 3.5 | 536 | 127 | 330 |
| 135 R 13 | 4 | 548 | 137 | 330 |
| 145 R 13 | 4 | 566 | 147 | 330 |
| 155 R 13 | 4.5 | 578 | 157 | 330 |
| 165 R 13 | 4.5 | 596 | 167 | 330 |
| 175 R 13 | 5 | 608 | 178 | 330 |
| 185 R 13 | 5.5 | 624 | 188 | 330 |
| 125 R 14 | 3.5 | 562 | 127 | 356 |
| 135 R 14 | 4 | 574 | 137 | 356 |
| 145 R 14 | 4 | 590 | 147 | 356 |
| 155 R 14 | 4.5 | 604 | 157 | 356 |
| 165 R 14 | 4.5 | 622 | 167 | 356 |
| 175 R 14 | 5 | 634 | 178 | 356 |
| 185 R 14 | 5.5 | 650 | 188 | 356 |
| 195 R 14 | 5.5 | 666 | 198 | 356 |
| 205 R 14 | 6 | 686 | 208 | 356 |
| 215 R 14 | 6 | 700 | 218 | 356 |
| 225 R 14 | 6.5 | 714 | 228 | 356 |
| 125 R 15 | 3.5 | 588 | 127 | 381 |
| 135 R 15 | 4 | 600 | 137 | 381 |
| 145 R 15 | 4 | 616 | 147 | 381 |
| 155 R 15 | 4.5 | 630 | 157 | 381 |
| 165 R 15 | 4.5 | 646 | 167 | 381 |
| 175 R 15 | 5 | 660 | 178 | 381 |
| 185 R 15 | 5.5 | 674 | 188 | 381 |
| 195 R 15 | 5.5 | 690 | 198 | 381 |
| 205 R 15 | 6 | 710 | 208 | 381 |
| 215 R 15 | 6 | 724 | 218 | 381 |
| 225 R 15 | 6.5 | 738 | 228 | 381 |
| 235 R 15 | 6.5 | 752 | 238 | 381 |
| 175 R 16 | 5 | 686 | 178 | 406 |
| 185 R 16 | 5.5 | 698 | 188 | 406 |
| 205 R 16 | 6 | 736 | 208 | 406 |

Izmērs

Mērījumu loka platuma kods

Kopējais diametrs (3)

mm

Riepas profila platums (3)

mm

Nominālais riteņa loka diametrs

“d”

mm

125 R 10

3.5

459

127

254

145 R 10

4

492

147

254

125 R 12

3.5

510

127

305

135 R 12

4

522

137

305

145 R 12

4

542

147

305

155 R 12

4.5

550

157

305

125 R 13

3.5

536

127

330

135 R 13

4

548

137

330

145 R 13

4

566

147

330

155 R 13

4.5

578

157

330

165 R 13

4.5

596

167

330

175 R 13

5

608

178

330

185 R 13

5.5

624

188

330

125 R 14

3.5

562

127

356

135 R 14

4

574

137

356

145 R 14

4

590

147

356

155 R 14

4.5

604

157

356

165 R 14

4.5

622

167

356

175 R 14

5

634

178

356

185 R 14

5.5

650

188

356

195 R 14

5.5

666

198

356

205 R 14

6

686

208

356

215 R 14

6

700

218

356

225 R 14

6.5

714

228

356

125 R 15

3.5

588

127

381

135 R 15

4

600

137

381

145 R 15

4

616

147

381

155 R 15

4.5

630

157

381

165 R 15

4.5

646

167

381

175 R 15

5

660

178

381

185 R 15

5.5

674

188

381

195 R 15

5.5

690

198

381

205 R 15

6

710

208

381

215 R 15

6

724

218

381

225 R 15

6.5

738

228

381

235 R 15

6.5

752

238

381

175 R 16

5

686

178

406

185 R 16

5.5

698

188

406

205 R 16

6

736

208

406

III   tabula

45. sērija – Radiālās uz TR metriskajiem 5° riteņa lokiem

| Izmērs | Mērījumu loka platums | Kopējais diametrs | Riepas profila platums |
| --- | --- | --- | --- |
| 280/45 R 415 | 240 | 661 | 281 |

Izmērs

Mērījumu loka platums

Kopējais diametrs

Riepas profila platums

280/45 R 415

240

661

281

---

(1)  Pielaides robežas: skatīt 6.1.4. un 6.1.5. punktu.

(2)  Pieņemtie izmēru apzīmējumi: 185-14/7.35-14 vai 185-14 vai 7.35-14 vai 7.35-14/185-14.

(3)  Pielaides robežas: skatīt 6.1.4. un 6.1.5. punktu.

---

VI PIELIKUMS

Pneimatisko riepu mērīšanas metode

| 1.1. | Uzlikt riepu uz izgatavotāja norādītā mērīšanas riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu un piepumpējiet to līdz spiediena līmenim, kas ir robežās no 3 līdz 3,5 bāriem. |
| --- | --- |

1.1.

Uzlikt riepu uz izgatavotāja norādītā mērīšanas riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu un piepumpējiet to līdz spiediena līmenim, kas ir robežās no 3 līdz 3,5 bāriem.

| 1.2. | Noregulēt spiedienu šādi:






  1.2.1. | standarta slīpās siksnas riepām – līdz 1,7 bāriem; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Noregulēt spiedienu šādi:

1.2.1.

standarta slīpās siksnas riepām – līdz 1,7 bāriem;

| 1.2.2. | diagonālajām (slīpās šķiedras) riepām – attiecīgi līdz:








  Šķiedras indekss | Spiediens (bāri) |
| --- | --- | --- |
| Ātruma kategorija |
| L, M, N | P, Q, R, S | T, U, H, V |
| 4 | 1,7 | 2,0 | — |
| 6 | 2,1 | 2,4 | 2,6 |
| 8 | 2,5 | 2,8 | 3,0 |

1.2.2.

diagonālajām (slīpās šķiedras) riepām – attiecīgi līdz:

Šķiedras indekss

Spiediens (bāri)

Ātruma kategorija

L, M, N

P, Q, R, S

T, U, H, V

4

1,7

2,0

—

6

2,1

2,4

2,6

8

2,5

2,8

3,0

| 1.2.3. | standarta radiālajām riepām – līdz 1,8 bāriem; |
| --- | --- |

1.2.3.

standarta radiālajām riepām – līdz 1,8 bāriem;

| 1.2.4. | pastiprinātajām riepām – līdz 2,3 bāriem; |
| --- | --- |

1.2.4.

pastiprinātajām riepām – līdz 2,3 bāriem;

| 1.2.5. | T veida pagaidu rezerves riepām – līdz 4,2 bāriem; |
| --- | --- |

1.2.5.

T veida pagaidu rezerves riepām – līdz 4,2 bāriem;

| 2. | Novietojiet uz riteņa loka uzmontēto riepu telpas apkārtējā temperatūrā uz vismaz 24 stundām, ja vien nav citādāk norādīts šo noteikumu 6.2.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Novietojiet uz riteņa loka uzmontēto riepu telpas apkārtējā temperatūrā uz vismaz 24 stundām, ja vien nav citādāk norādīts šo noteikumu 6.2.3. punktā.

| 3. | Noregulējiet spiedienu līdz 1.2. punktā norādītajam līmenim. |
| --- | --- |

3.

Noregulējiet spiedienu līdz 1.2. punktā norādītajam līmenim.

| 4. | Izmēriet kopējo platumu ar ārtaustu sešos vienādi novietotos punktos, ņemot vērā aizsargizciļņu vai lentu biezumu. Šādā veidā iegūtais visaugstākais mērījums tiek uzskatīts par kopējo platumu. |
| --- | --- |

4.

Izmēriet kopējo platumu ar ārtaustu sešos vienādi novietotos punktos, ņemot vērā aizsargizciļņu vai lentu biezumu. Šādā veidā iegūtais visaugstākais mērījums tiek uzskatīts par kopējo platumu.

| 5. | Nosakiet ārējo diametru, izmērot maksimālo perimetru un izdalot šādi iegūto skaitli ar π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Nosakiet ārējo diametru, izmērot maksimālo perimetru un izdalot šādi iegūto skaitli ar π (3,1416).

---

VII PIELIKUMS

Slodzes/ātruma izturības testi

1.   RIEPAS SAGATAVOŠANA

| 1.1. | Uzlieciet jaunu riepu uz izgatavotāja norādītā mērīšanas riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu. |
| --- | --- |

1.1.

Uzlieciet jaunu riepu uz izgatavotāja norādītā mērīšanas riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. punktu.

| 1.2. | Piepumpējiet to līdz spiediena līmenim, kāds norādīts tabulā (bāros):
  T veida rezerves riepas pagaidu lietošanai piepumpēt līdz 4,2 bāriem.











  Ātruma kategorija | Diagonālās (slīpās šķiedras) riepas | Radiālās/nulles spiediena riepas | S līpās siksnas riepas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šķiedru indekss | Standarta | Pastiprinātās | Standarta |
| 4 | 6 | 8 |
| L, M, N | 2,3 | 2,7 | 3,0 | 2,4 | 2,8 | — |
| P, Q, R, S | 2,6 | 3,0 | 3,3 | 2,6 | 3,0 | 2,6 |
| T, U, H | 2,8 | 3,2 | 3,5 | 2,8 | 3,2 | 2,8 |
| V | 3,0 | 3,4 | 3,7 | 3,0 | 3,4 | — |
| W | — | — | — | 3,2 | 3,6 | — |
| Y | — | — | — | 3,2 (1) | 3,6 | — |

1.2.

Piepumpējiet to līdz spiediena līmenim, kāds norādīts tabulā (bāros):

T veida rezerves riepas pagaidu lietošanai piepumpēt līdz 4,2 bāriem.

Ātruma kategorija

Diagonālās (slīpās šķiedras) riepas

Radiālās/nulles spiediena riepas

S līpās siksnas riepas

Šķiedru indekss

Standarta

Pastiprinātās

Standarta

4

6

8

L, M, N

2,3

2,7

3,0

2,4

2,8

—

P, Q, R, S

2,6

3,0

3,3

2,6

3,0

2,6

T, U, H

2,8

3,2

3,5

2,8

3,2

2,8

V

3,0

3,4

3,7

3,0

3,4

—

W

—

—

—

3,2

3,6

—

Y

—

—

—

3,2 (1)

3,6

—

| 1.3. | Izgatavotājs, norādot iemeslus, drīkst prasīt, lai izmantotu testa spiedienu, kas atšķiras no 1.2. punktā norādītajām vērtībām. Šādā gadījumā riepu piepumpē līdz minētajam spiedienam. |
| --- | --- |

1.3.

Izgatavotājs, norādot iemeslus, drīkst prasīt, lai izmantotu testa spiedienu, kas atšķiras no 1.2. punktā norādītajām vērtībām. Šādā gadījumā riepu piepumpē līdz minētajam spiedienam.

| 1.4. | Atstājiet uz riteņa uzmontēto riepu testa telpas temperatūrā uz vismaz trim stundām. |
| --- | --- |

1.4.

Atstājiet uz riteņa uzmontēto riepu testa telpas temperatūrā uz vismaz trim stundām.

| 1.5. | Noregulējiet riepas spiedienu līdz 1.2. vai 1.3. punktā norādītajam līmenim. |
| --- | --- |

1.5.

Noregulējiet riepas spiedienu līdz 1.2. vai 1.3. punktā norādītajam līmenim.

2.   TESTA VEIKŠANA

| 2.1. | Uzlieciet uz riteņa uzmontēto riepu uz pārbaužu ass un piespiediet to pret gludās riteņa virsmas ārējo daļu 1,70 m ± 1 % vai 2 m ± 1 % diametrā. |
| --- | --- |

2.1.

Uzlieciet uz riteņa uzmontēto riepu uz pārbaužu ass un piespiediet to pret gludās riteņa virsmas ārējo daļu 1,70 m ± 1 % vai 2 m ± 1 % diametrā.

| 2.2. | Novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas atbilst 80 procentiem no:






  2.2.1. | maksimālā slodzes indeksa, kas vienāds ar kravnesības indeksu riepām ar ātruma simboliem no L līdz H ieskaitot; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas atbilst 80 procentiem no:

2.2.1.

maksimālā slodzes indeksa, kas vienāds ar kravnesības indeksu riepām ar ātruma simboliem no L līdz H ieskaitot;

| 2.2.2. | maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 240 km/h riepām ar ātruma simbolu “V” (skatīt šo noteikumu 2.31.2. punktu); |
| --- | --- |

2.2.2.

maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 240 km/h riepām ar ātruma simbolu “V” (skatīt šo noteikumu 2.31.2. punktu);

| 2.2.3. | maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 270 km/h riepām ar ātruma simbolu “W” (skatīt šo noteikumu 2.31.3. punktu); |
| --- | --- |

2.2.3.

maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 270 km/h riepām ar ātruma simbolu “W” (skatīt šo noteikumu 2.31.3. punktu);

| 2.2.4. | maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 300 km/h riepām ar ātruma simbolu “Y” (skatīt šo noteikumu 2.31.4. punktu). |
| --- | --- |

2.2.4.

maksimālā slodzes indeksa saistībā ar maksimālo ātrumu 300 km/h riepām ar ātruma simbolu “Y” (skatīt šo noteikumu 2.31.4. punktu).

| 2.3. | Riepas spiedienu visā testa laikā nedrīkst pieregulēt, un testa slodze jāsaglabā vienmērīga. |
| --- | --- |

2.3.

Riepas spiedienu visā testa laikā nedrīkst pieregulēt, un testa slodze jāsaglabā vienmērīga.

| 2.4. | Testa laikā telpā jāsaglabā temperatūra starp 20 °C un 30 °C vai augstāka, ja izgatavotājs piekrīt. |
| --- | --- |

2.4.

Testa laikā telpā jāsaglabā temperatūra starp 20 °C un 30 °C vai augstāka, ja izgatavotājs piekrīt.

| 2.5. | Veikt visu testu bez pārtraukuma saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  2.5.1. | laiks, kas paiet no nulles ātruma līdz testa sākuma ātrumam, ir 10 minūtes; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Veikt visu testu bez pārtraukuma saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

2.5.1.

laiks, kas paiet no nulles ātruma līdz testa sākuma ātrumam, ir 10 minūtes;

| 2.5.2. | testa sākuma ātrums: paredzētais maksimālais ātrums riepas tipam (skatīt šo noteikumu 2.29.3. punktu), mazāk par 40 km/h, ja ir gludi riteņi ar 1,70 m ± 1 % diametrā, vai mazāk par 30 km/h, ja ir gludi riteņi ar 2 m ± 1 % diametrā; |
| --- | --- |

2.5.2.

testa sākuma ātrums: paredzētais maksimālais ātrums riepas tipam (skatīt šo noteikumu 2.29.3. punktu), mazāk par 40 km/h, ja ir gludi riteņi ar 1,70 m ± 1 % diametrā, vai mazāk par 30 km/h, ja ir gludi riteņi ar 2 m ± 1 % diametrā;

| 2.5.3. | ātruma pieauguma solis ir 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3.

ātruma pieauguma solis ir 10 km/h;

| 2.5.4. | testa ilgums katrā ātruma posmā, izņemot beidzamo, ir 10 minūtes; |
| --- | --- |

2.5.4.

testa ilgums katrā ātruma posmā, izņemot beidzamo, ir 10 minūtes;

| 2.5.5. | testa ilgums beidzamajā ātruma posmā ir 20 minūtes; |
| --- | --- |

2.5.5.

testa ilgums beidzamajā ātruma posmā ir 20 minūtes;

| 2.5.6. | maksimālais testa ātrums ir norādītais maksimālais ātrums riepas tipam, un tas ir mazāks par 10 km/h, ja ir gludi riteņi ar 1,7 m ± 1 % diametrā, vai vienāds ar norādīto maksimālo ātrumu, ja ir gludi riteņi ar 2 m ± 1 % diametrā; |
| --- | --- |

2.5.6.

maksimālais testa ātrums ir norādītais maksimālais ātrums riepas tipam, un tas ir mazāks par 10 km/h, ja ir gludi riteņi ar 1,7 m ± 1 % diametrā, vai vienāds ar norādīto maksimālo ātrumu, ja ir gludi riteņi ar 2 m ± 1 % diametrā;

| 2.5.7. | tomēr riepām, kas derīgas maksimālajam ātrumam 300 km/h (ātruma simbols “Y”), testa ilgums ir 20 minūtes testa sākuma ātruma posmā un 10 minūtes beidzamajā ātruma posmā. |
| --- | --- |

2.5.7.

tomēr riepām, kas derīgas maksimālajam ātrumam 300 km/h (ātruma simbols “Y”), testa ilgums ir 20 minūtes testa sākuma ātruma posmā un 10 minūtes beidzamajā ātruma posmā.

| 2.6. | Vēl viena testa procedūra (skatīt 6.2.1.1. punktu), lai novērtētu riepas darbību, kas derīga ātrumiem virs 300 km/h, ir šāda:






  2.6.1. | novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas ir vienādi ar 80 % no maksimālā slodzes indeksa attiecībā uz riepas izgatavotāja norādīto maksimālo ātrumu (skatīt šo noteikumu 4.1.15. punktu); |
| --- | --- | --- |

2.6.

Vēl viena testa procedūra (skatīt 6.2.1.1. punktu), lai novērtētu riepas darbību, kas derīga ātrumiem virs 300 km/h, ir šāda:

2.6.1.

novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas ir vienādi ar 80 % no maksimālā slodzes indeksa attiecībā uz riepas izgatavotāja norādīto maksimālo ātrumu (skatīt šo noteikumu 4.1.15. punktu);

| 2.6.2. | tests notiek bez pārtraukumiem saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  2.6.2.1. | desmit minūtes, lai kāpinātu ātrumu no nulles līdz riepas izgatavotāja norādītajam maksimālajam ātrumam (skatīt šo noteikumu 4.1.15. punktu); |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

tests notiek bez pārtraukumiem saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

2.6.2.1.

desmit minūtes, lai kāpinātu ātrumu no nulles līdz riepas izgatavotāja norādītajam maksimālajam ātrumam (skatīt šo noteikumu 4.1.15. punktu);

| 2.6.2.2. | piecas minūtes pie maksimālā testa ātruma. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

piecas minūtes pie maksimālā testa ātruma.

3.   PROCEDŪRA, LAI NOVĒRTĒTU “NULLES SPIEDIENA RIEPAS” DARBĪBU

| 3.1. | Uzlieciet jaunu riepu uz izgatavotāja norādītā testa riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. un 4.1.15. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

Uzlieciet jaunu riepu uz izgatavotāja norādītā testa riteņa loka saskaņā ar šo noteikumu 4.1.12. un 4.1.15. punktu.

| 3.2. | Veiciet procedūras, kā izklāstīts 1.2. līdz 1.5. punktā, novietojiet uz riteņa uzmontēto riepu testa telpas temperatūrā 38 °C ± 3 °C, kā izklāstīts 1.4. punktā. |
| --- | --- |

3.2.

Veiciet procedūras, kā izklāstīts 1.2. līdz 1.5. punktā, novietojiet uz riteņa uzmontēto riepu testa telpas temperatūrā 38 °C ± 3 °C, kā izklāstīts 1.4. punktā.

| 3.3. | Izņemiet vārsta ieliktni un pagaidiet, kamēr no riepas gaiss izplūst pilnībā. |
| --- | --- |

3.3.

Izņemiet vārsta ieliktni un pagaidiet, kamēr no riepas gaiss izplūst pilnībā.

| 3.4. | Uzlieciet uz riteņa uzmontēto riepu uz pārbaužu ass un piespiediet to pret gludā riteņa ārējo virsmu 1,70 m ± 1 % vai 2,0 m ± 1 % diametrā. |
| --- | --- |

3.4.

Uzlieciet uz riteņa uzmontēto riepu uz pārbaužu ass un piespiediet to pret gludā riteņa ārējo virsmu 1,70 m ± 1 % vai 2,0 m ± 1 % diametrā.

| 3.5. | Novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas vienādi ar 65 % no maksimālā kravnesības indeksa, atbilstot riepas kravnesības indeksam. |
| --- | --- |

3.5.

Novietojiet uz pārbaužu ass atsvarus, kas vienādi ar 65 % no maksimālā kravnesības indeksa, atbilstot riepas kravnesības indeksam.

| 3.6. | Testa sākumā izmēriet izliektā profila augstumu (Z1). |
| --- | --- |

3.6.

Testa sākumā izmēriet izliektā profila augstumu (Z1).

| 3.7. | Testa laikā testa telpas temperatūra ir jāsaglabā 38 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

3.7.

Testa laikā testa telpas temperatūra ir jāsaglabā 38 °C ± 3 °C.

| 3.8. | Veikt visu testu bez pārtraukuma saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  3.8.1. | laiks, kas paiet no nulles ātruma līdz nemainīgajam testa ātrumam, ir 5 minūtes; |
| --- | --- | --- |

3.8.

Veikt visu testu bez pārtraukuma saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

3.8.1.

laiks, kas paiet no nulles ātruma līdz nemainīgajam testa ātrumam, ir 5 minūtes;

| 3.8.2. | testa ātrums ir 80 km/h; |
| --- | --- |

3.8.2.

testa ātrums ir 80 km/h;

| 3.8.3. | testa ilgums pie testa ātruma ir 60 minūtes. |
| --- | --- |

3.8.3.

testa ilgums pie testa ātruma ir 60 minūtes.

| 3.9. | Testa beigās izmēriet izliektā profila augstumu (Z2).






  3.9.1. | Aprēķiniet izmaiņas procentuāli izliektajā profila augstumā salīdzinājumā ar izliektā profila augstumu testa sākumā šādi ((Z1 – Z2)/Z1) × 100. |
| --- | --- | --- |

3.9.

Testa beigās izmēriet izliektā profila augstumu (Z2).

3.9.1.

Aprēķiniet izmaiņas procentuāli izliektajā profila augstumā salīdzinājumā ar izliektā profila augstumu testa sākumā šādi ((Z1 – Z2)/Z1) × 100.

4.   LĪDZVĒRTĪGAS TESTA METODES

Ja tiek pielietota cita testa metode, nevis 2. un 3. punktā minētā, jāpierāda tās līdzvērtība minētajai metodei.

---

(1)  Vērtība “3,2” attiecībā uz ātruma kategorijas “Y” riepām netīši bija izlaista no grozījumu 02. sērijas 5. papildinājuma, kas stājās spēkā 1995. gada 8. janvārī un ko var uzskatīt par minētā papildinājuma labojumiem, kuri ir spēkā no šā paša datuma.

---