# Euroopan unionin L 183/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 183 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta11. heinäkuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 183

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta11. heinäkuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 654/2008, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 655/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 656/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Chamomilla Bohemica (SAN), Vlaams-Brabantse tafeldruif (SAN), Slovenská parenica (SMM), Cipollotto Nocerino (SAN)) | 15 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 657/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta | 17 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 658/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 27 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 659/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 900/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten | 29 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 660/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1060/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten | 30 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 654/2008, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

1

Komission asetus (EY) N:o 655/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

13

*

Komission asetus (EY) N:o 656/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Chamomilla Bohemica (SAN), Vlaams-Brabantse tafeldruif (SAN), Slovenská parenica (SMM), Cipollotto Nocerino (SAN))

15

*

Komission asetus (EY) N:o 657/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta

17

Komission asetus (EY) N:o 658/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

27

Komission asetus (EY) N:o 659/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 900/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

29

Komission asetus (EY) N:o 660/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1060/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

30

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/569/EY, Euratom |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008, kolmen tuomarin nimittämisestä Euroopan unionin virkamiestuomioistuimeen | 31 |
| | | 2008/570/EY, Euratom |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean portugalilaisen jäsenen nimeämisestä | 33 |
| | | 2008/571/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan keskuspankin ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta | 34 |
| | | 2008/572/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, portugalilaisen jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan | 35 |
| | | 2008/573/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, alueiden komitean latvialaisen jäsenen ja latvialaisen varajäsenen nimeämisestä | 36 |
| | | 2008/574/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, alueiden komitean kahden puolalaisen jäsenen ja yhden puolalaisen varajäsenen nimeämisestä | 37 |
| | | Komissio |
| | | 2008/575/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008, luvan antamisesta apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3046) | 38 |
| | | 2008/576/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008, päätöksen 2003/467/EY liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiden alueiden luettelosta Puolan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3284)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää | 41 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/569/EY, Euratom

*

Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008, kolmen tuomarin nimittämisestä Euroopan unionin virkamiestuomioistuimeen

31

2008/570/EY, Euratom

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean portugalilaisen jäsenen nimeämisestä

33

2008/571/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan keskuspankin ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta

34

2008/572/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, portugalilaisen jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

35

2008/573/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, alueiden komitean latvialaisen jäsenen ja latvialaisen varajäsenen nimeämisestä

36

2008/574/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, alueiden komitean kahden puolalaisen jäsenen ja yhden puolalaisen varajäsenen nimeämisestä

37

Komissio

2008/575/EY

*

Komission päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008, luvan antamisesta apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3046)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3046)

38

2008/576/EY

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008, päätöksen 2003/467/EY liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiden alueiden luettelosta Puolan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3284)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3284)

1

40

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 654/2008,

annettu 29 päivänä huhtikuuta 2008,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan, 11 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan ja 13 artiklan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 769/2002 (2) käyttöön 3 479 euroa/tonni suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa ja laajensi sen neuvoston asetuksella (EY) N:o 2272/2004 (3) koskemaan Intiasta ja Thaimaasta lähetettyä tuontia ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1650/2006 (4) Indonesiasta ja Malesiasta lähetettyä tuontia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 769/2002 (2) käyttöön 3 479 euroa/tonni suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa ja laajensi sen neuvoston asetuksella (EY) N:o 2272/2004 (3) koskemaan Intiasta ja Thaimaasta lähetettyä tuontia ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1650/2006 (4) Indonesiasta ja Malesiasta lähetettyä tuontia.

| (2) | Komissio hyväksyi 3 päivänä tammikuuta 2005 tehdyllä päätöksellä (5) intialaisen tuottajan sitoumuksen, jonka se tarjosi polkumyyntitoimenpiteiden väitettyä kiertämistä tuomalla Intiasta ja Thaimaasta lähetettyä kumariinia koskevan tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 3 päivänä tammikuuta 2005 tehdyllä päätöksellä (5) intialaisen tuottajan sitoumuksen, jonka se tarjosi polkumyyntitoimenpiteiden väitettyä kiertämistä tuomalla Intiasta ja Thaimaasta lähetettyä kumariinia koskevan tutkimuksen yhteydessä.

2.   Tarkastelupyyntö

| (3) | Pyynnön esitti 8 päivänä helmikuuta 2007 Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, yhteisön ainoan tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa koko yhteisön kumariinin tuotannon. |
| --- | --- |

(3)

Pyynnön esitti 8 päivänä helmikuuta 2007 Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, yhteisön ainoan tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa koko yhteisön kumariinin tuotannon.

| (4) | Pyynnön esittäjä toimitti riittävän alustavan näytön siitä, että a) polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ovat todennäköisiä ja b) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön on jatkunut määrältään merkittävänä ja polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esittäjä toimitti riittävän alustavan näytön siitä, että a) polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ovat todennäköisiä ja b) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön on jatkunut määrältään merkittävänä ja polkumyyntihinnoin.

| (5) | Samoin väitettiin, että tarkasteltavana olevan tuodun tuotteen määrillä ja hinnoilla on muiden seurausten lisäksi kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan veloittamiin hintoihin, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

(5)

Samoin väitettiin, että tarkasteltavana olevan tuodun tuotteen määrillä ja hinnoilla on muiden seurausten lisäksi kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan veloittamiin hintoihin, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ja työllisyyteen.

| (6) | Pyynnön esittäjä huomautti vielä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaiset viejät/tuottajat ovat toimenpiteiden voimassaoloaikana heikentäneet voimassa olevien toimenpiteiden tehoa kiertämiskäytännöillä, joiden torjumiseksi toimenpiteiden soveltamisalaa laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2272/2004 ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1650/2006. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnön esittäjä huomautti vielä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaiset viejät/tuottajat ovat toimenpiteiden voimassaoloaikana heikentäneet voimassa olevien toimenpiteiden tehoa kiertämiskäytännöillä, joiden torjumiseksi toimenpiteiden soveltamisalaa laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2272/2004 ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1650/2006.

3.   Menettelyn aloittaminen

| (7) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(7)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Tutkimusajanjakso

| (8) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ‘tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso‘. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa, jäljempänä ‘tarkastelujakso‘. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ‘tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso‘. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa, jäljempänä ‘tarkastelujakso‘.

5.   Tutkimuksen osapuolet

| (9) | Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäneelle yhteisön tuottajalle, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niiden edustajille, Kiinan viranomaisille sekä niille tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille, yhdelle Intiassa toimivalle (johdanto-osan 26 kappaleessa mainittu vertailumaa) tuottajalle, ainoalle yhteisön tuottajalle, tiedossa olleille tuojille ja käyttäjille sekä osapuolille, jotka ilmoittautuivat tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäneelle yhteisön tuottajalle, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niiden edustajille, Kiinan viranomaisille sekä niille tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille, yhdelle Intiassa toimivalle (johdanto-osan 26 kappaleessa mainittu vertailumaa) tuottajalle, ainoalle yhteisön tuottajalle, tiedossa olleille tuojille ja käyttäjille sekä osapuolille, jotka ilmoittautuivat tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (10) | Koska menettelyssä oli osallisena ilmeisen monia vientiä harjoittavia tuottajia, tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otannan tarpeellisuudesta päättämiseksi ja tarvittaessa otoksen valitsemiseksi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa täsmennetyt perustiedot kumariiniin liittyvistä toiminnoista tutkimusajanjaksolla. Kaksi kiinalaista yritystä vastasi otantakyselyyn, mutta vain yksi ilmoitti halukkuudestaan tehdä yhteistyötä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselyyn:






  — | Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp. |
| --- | --- | --- |

(10)

Koska menettelyssä oli osallisena ilmeisen monia vientiä harjoittavia tuottajia, tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otannan tarpeellisuudesta päättämiseksi ja tarvittaessa otoksen valitsemiseksi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa täsmennetyt perustiedot kumariiniin liittyvistä toiminnoista tutkimusajanjaksolla. Kaksi kiinalaista yritystä vastasi otantakyselyyn, mutta vain yksi ilmoitti halukkuudestaan tehdä yhteistyötä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselyyn:

—

Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.

| (11) | Yhteisön tuottaja ja neljä tuojaa/käyttäjää vastasivat kyselyyn. Vertailumaassa Intiassa toimiva tuottaja, johon komission yksiköt olivat yhteydessä, kieltäytyi yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön tuottaja ja neljä tuojaa/käyttäjää vastasivat kyselyyn. Vertailumaassa Intiassa toimiva tuottaja, johon komission yksiköt olivat yhteydessä, kieltäytyi yhteistyöstä.

6.   Saatujen tietojen tarkistaminen

| (12) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio antoi myös osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(12)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio antoi myös osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.

| (13) | Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä: | Yhteisön tuottaja:






  — | Rhodia Organics, Lyon, Ranska |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

Yhteisön tuottaja:

—

Rhodia Organics, Lyon, Ranska

| | Tuojat/käyttäjät:






  — | Henkel KGaA, Krefeld, Saksa. |
| --- | --- | --- |

Tuojat/käyttäjät:

—

Henkel KGaA, Krefeld, Saksa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli kumariini, joka on valkeahko kiteinen jauhe, jolle on ominaista vastaniitetyn heinän tuoksu. Sitä käytetään pääasiallisesti aromikemikaalina ja kiinnitteenä puhdistusaineiden, kosmetiikan ja hajuvesien tuotannossa käytettävien hajusteiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli kumariini, joka on valkeahko kiteinen jauhe, jolle on ominaista vastaniitetyn heinän tuoksu. Sitä käytetään pääasiallisesti aromikemikaalina ja kiinnitteenä puhdistusaineiden, kosmetiikan ja hajuvesien tuotannossa käytettävien hajusteiden valmistuksessa.

| (15) | Kumariini oli alun perin tonkapavuista saatu luonnontuote, mutta nykyisin sitä tuotetaan synteettisesti. Sitä saadaan salisyylialdehydin tuottamiseksi käytettävällä synteesillä fenolista (Perkinin reaktio) tai synteesillä ortokresolista (Raschigin reaktio). Kumariinin tärkein kemiallisfyysinen määre on sen puhtaus, jota osoittaa sulamispiste. Yhteisössä myytävän vakiolaatuisen kumariinin sulamispiste on 68–70 oC, mikä vastaa 99 prosentin puhtautta. |
| --- | --- |

(15)

Kumariini oli alun perin tonkapavuista saatu luonnontuote, mutta nykyisin sitä tuotetaan synteettisesti. Sitä saadaan salisyylialdehydin tuottamiseksi käytettävällä synteesillä fenolista (Perkinin reaktio) tai synteesillä ortokresolista (Raschigin reaktio). Kumariinin tärkein kemiallisfyysinen määre on sen puhtaus, jota osoittaa sulamispiste. Yhteisössä myytävän vakiolaatuisen kumariinin sulamispiste on 68–70 oC, mikä vastaa 99 prosentin puhtautta.

| (16) | Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu CN-koodiin ex 2932 21 00. |
| --- | --- |

(16)

Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu CN-koodiin ex 2932 21 00.

2.   Samankaltainen tuote

| (17) | Kiinasta yhteisöön tuotu kumariini sekä yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisön markkinoilla myymä kumariini todettiin fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisiksi, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(17)

Kiinasta yhteisöön tuotu kumariini sekä yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisön markkinoilla myymä kumariini todettiin fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisiksi, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Yleiset seikat

| (18) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (19) | Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti tässä tutkimuksessa käytettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei tutkittu muuttuneita olosuhteita, ei harkittu uudelleen sitä, voitiinko tuottajille myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(19)

Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti tässä tutkimuksessa käytettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei tutkittu muuttuneita olosuhteita, ei harkittu uudelleen sitä, voitiinko tuottajille myöntää markkinatalouskohtelu.

| (20) | Tilastotietojen mukaan EU:hun tuotiin kumariinia noin 214 tonnia kaikista lähteistä; tästä noin 137 tonnia oli peräisin Kiinasta, mikä edustaa noin 20:tä prosenttia EU:n kulutuksesta. |
| --- | --- |

(20)

Tilastotietojen mukaan EU:hun tuotiin kumariinia noin 214 tonnia kaikista lähteistä; tästä noin 137 tonnia oli peräisin Kiinasta, mikä edustaa noin 20:tä prosenttia EU:n kulutuksesta.

2.   Otanta (viejät) ja yhteistyö

| (21) | Aiemmassa tutkimuksessa, jonka tulokset julkaistiin toukokuussa 2002, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei siis osallistunut yhteistyöhön eikä yhdellekään myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(21)

Aiemmassa tutkimuksessa, jonka tulokset julkaistiin toukokuussa 2002, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei siis osallistunut yhteistyöhön eikä yhdellekään myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua.

| (22) | Otantalomakkeet lähetettiin 21 potentiaaliselle kiinalaiselle tuottajalle/viejälle, mutta vastaus saatiin vain kahdelta yritykseltä, joista ainoastaan toinen teki tutkimuksessa yhteistyötä lähettämällä täydellisen vastauksen; otannalle ei näin ollen ollut perusteita. Tämä ainoa vastaus kattoi noin 5 prosenttia kiinalaisesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen tuottajan osuus oli noin 17 prosenttia koko Kiinan kapasiteetista. |
| --- | --- |

(22)

Otantalomakkeet lähetettiin 21 potentiaaliselle kiinalaiselle tuottajalle/viejälle, mutta vastaus saatiin vain kahdelta yritykseltä, joista ainoastaan toinen teki tutkimuksessa yhteistyötä lähettämällä täydellisen vastauksen; otannalle ei näin ollen ollut perusteita. Tämä ainoa vastaus kattoi noin 5 prosenttia kiinalaisesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen tuottajan osuus oli noin 17 prosenttia koko Kiinan kapasiteetista.

| (23) | Kun otetaan tämä erittäin alhainen yhteistyön taso ja yhden yrityksen vähäinen edustavuus Kiinan markkinoilla ja tuotannossa, katsottiin, että vientiä harjoittavilta tuottajilta ei saatu suoraan kerättyä luotettavaa tietoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio päätti käyttää saatavilla olevia tietoja eli CN-koodeihin liittyviä tietoja. Ainoassa vastauksessa olleita tietoja käytettiin kuitenkin siinä määrin kuin oli mahdollista, jotta voitiin tarkistaa saatavilla olevien tietojen perusteella 18 artiklan nojalla saadut tulokset. |
| --- | --- |

(23)

Kun otetaan tämä erittäin alhainen yhteistyön taso ja yhden yrityksen vähäinen edustavuus Kiinan markkinoilla ja tuotannossa, katsottiin, että vientiä harjoittavilta tuottajilta ei saatu suoraan kerättyä luotettavaa tietoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio päätti käyttää saatavilla olevia tietoja eli CN-koodeihin liittyviä tietoja. Ainoassa vastauksessa olleita tietoja käytettiin kuitenkin siinä määrin kuin oli mahdollista, jotta voitiin tarkistaa saatavilla olevien tietojen perusteella 18 artiklan nojalla saadut tulokset.

| (24) | CN-koodeista saatuja tietoja pidettiin parhaina käytettävissä olevina tosiseikkoina tutkimuksen useimpia näkökohtia varten. Taric-tiedot ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyt tiedot vahvistivat CN-koodeista saatujen lukujen paikkansapitävyyden. |
| --- | --- |

(24)

CN-koodeista saatuja tietoja pidettiin parhaina käytettävissä olevina tosiseikkoina tutkimuksen useimpia näkökohtia varten. Taric-tiedot ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyt tiedot vahvistivat CN-koodeista saatujen lukujen paikkansapitävyyden.

| (25) | Perustelluissa tapauksissa täydennyksenä käytettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja komission käytettävissä olleista Kiinan vientitilastoista (joihin sisältyi myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote) saatuja vientihintatietoja. |
| --- | --- |

(25)

Perustelluissa tapauksissa täydennyksenä käytettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja komission käytettävissä olleista Kiinan vientitilastoista (joihin sisältyi myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote) saatuja vientihintatietoja.

3.   Vertailumaa

| (26) | Kumariini on hajuste, jota tuotetaan vain muutamassa maassa koko maailmassa, ja sen vuoksi vertailumaaksi oli tarjolla vain erittäin harvoja vaihtoehtoja. Tutkimuksessa käytettävissä olleiden tietojen mukaan ainoat sitä tuottavat maat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat Ranska, Kiina ja Intia. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, mutta kyseinen yritys on sittemmin lopettanut tuotantonsa. Tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Intiaa, mutta yksikään intialainen tuottaja ei suostunut tekemään yhteistyötä. |
| --- | --- |

(26)

Kumariini on hajuste, jota tuotetaan vain muutamassa maassa koko maailmassa, ja sen vuoksi vertailumaaksi oli tarjolla vain erittäin harvoja vaihtoehtoja. Tutkimuksessa käytettävissä olleiden tietojen mukaan ainoat sitä tuottavat maat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat Ranska, Kiina ja Intia. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, mutta kyseinen yritys on sittemmin lopettanut tuotantonsa. Tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Intiaa, mutta yksikään intialainen tuottaja ei suostunut tekemään yhteistyötä.

| (27) | Näiden seikkojen vuoksi normaaliarvo oli vahvistettava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ”millä tahansa hyväksyttävällä perusteella”. Yhteisön tuotannonalan tietoja pidettiin asianmukaisina tätä varten. |
| --- | --- |

(27)

Näiden seikkojen vuoksi normaaliarvo oli vahvistettava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ”millä tahansa hyväksyttävällä perusteella”. Yhteisön tuotannonalan tietoja pidettiin asianmukaisina tätä varten.

4.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (28) | Johdanto-osan 23 kappaleessa selitetyistä syistä polkumyyntimarginaalit laskettiin käyttäen CN-koodeista saatuja tietoja, jotka tarkistettiin ristiin niiden tietojen kanssa, jotka saatiin ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Kiinasta peräsin olevan tuonnin vientihintoja oikaistiin sen varmistamiseksi, että ne olivat verrattavissa normaaliarvoon. Oikaisuilla varmistettiin, että laskelmat tehdään noudettuna lähettäjältä -tasolla ja että vientihinnan ja normaaliarvon välinen ero ilmaistaan prosentteina cif-vientihinnasta. Näin polkumyyntimarginaaliksi saatiin noin 45 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(28)

Johdanto-osan 23 kappaleessa selitetyistä syistä polkumyyntimarginaalit laskettiin käyttäen CN-koodeista saatuja tietoja, jotka tarkistettiin ristiin niiden tietojen kanssa, jotka saatiin ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Kiinasta peräsin olevan tuonnin vientihintoja oikaistiin sen varmistamiseksi, että ne olivat verrattavissa normaaliarvoon. Oikaisuilla varmistettiin, että laskelmat tehdään noudettuna lähettäjältä -tasolla ja että vientihinnan ja normaaliarvon välinen ero ilmaistaan prosentteina cif-vientihinnasta. Näin polkumyyntimarginaaliksi saatiin noin 45 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.   Hintavertailut

| (29) | Oli selvää, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, se kannustaa kiinalaisia viejiä myymään suuria määriä erittäin laajoille EU:n markkinoille. Tämä päätelmä perustuu seuraaviin tutkimuksen aikana tehtyihin laskelmiin:






  i) | Kiinan kotimarkkinahinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 25 prosenttia alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla; |
| --- | --- | --- |

(29)

Oli selvää, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, se kannustaa kiinalaisia viejiä myymään suuria määriä erittäin laajoille EU:n markkinoille. Tämä päätelmä perustuu seuraaviin tutkimuksen aikana tehtyihin laskelmiin:

i)

Kiinan kotimarkkinahinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 25 prosenttia alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla;

| ii) | kiinalaiset tuottajat myyvät suurimman osan tuotantoaan vientimarkkinoille, koska kotimarkkinat eivät ole riittävän suuret ottamaan vastaan koko tuotantoa ja koska kotimarkkinahinnat ovat samat kuin kolmansien maiden markkinoilla saadut hinnat; |
| --- | --- |

ii)

kiinalaiset tuottajat myyvät suurimman osan tuotantoaan vientimarkkinoille, koska kotimarkkinat eivät ole riittävän suuret ottamaan vastaan koko tuotantoa ja koska kotimarkkinahinnat ovat samat kuin kolmansien maiden markkinoilla saadut hinnat;

| iii) | hinnat yhteisön markkinoilla olivat korkeammat kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat kolmansiin maihin, mikä merkitsee sitä, että myös kolmansien maiden markkinoilla esiintyy polkumyyntiä ja että kiinalaisilla tuottajilla on merkittävä kannustin suunnata vientiään yhteisöön. |
| --- | --- |

iii)

hinnat yhteisön markkinoilla olivat korkeammat kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat kolmansiin maihin, mikä merkitsee sitä, että myös kolmansien maiden markkinoilla esiintyy polkumyyntiä ja että kiinalaisilla tuottajilla on merkittävä kannustin suunnata vientiään yhteisöön.

6.   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot Kiinassa

| (30) | Toukokuussa 2002 suoritetussa aiemmassa tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinassa on valtava käyttämätön tuotantokapasiteetti (50–60 prosenttia tuotantokapasiteetista). Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisen yhteistyöasteen vuoksi tutkimukseen saatiin vain vähän tietoa tämänhetkisestä käyttämättömästä kapasiteetista ja varastoista Kiinassa. |
| --- | --- |

(30)

Toukokuussa 2002 suoritetussa aiemmassa tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinassa on valtava käyttämätön tuotantokapasiteetti (50–60 prosenttia tuotantokapasiteetista). Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisen yhteistyöasteen vuoksi tutkimukseen saatiin vain vähän tietoa tämänhetkisestä käyttämättömästä kapasiteetista ja varastoista Kiinassa.

| (31) | Ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan toimittaman vastauksen mukaan sillä oli kuitenkin merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Kyseisellä tuottajalla oli tuotetta varastossa noin 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättyessä, mikä edusti yli 70:ää prosenttia EU:n markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuottajan osuus Kiinan tuotantokapasiteetista on siis vain noin 15–20 prosenttia, joten suurempiakin varastoja on todennäköisesti käytössä vietäviksi EU:n markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(31)

Ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan toimittaman vastauksen mukaan sillä oli kuitenkin merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Kyseisellä tuottajalla oli tuotetta varastossa noin 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättyessä, mikä edusti yli 70:ää prosenttia EU:n markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuottajan osuus Kiinan tuotantokapasiteetista on siis vain noin 15–20 prosenttia, joten suurempiakin varastoja on todennäköisesti käytössä vietäviksi EU:n markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

7.   Kolmansien maiden markkinoiden tai Kiinan kotimarkkinoiden mahdollinen vastaanottokyky

| (32) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt hintavertailut sekä käyttämättömän kapasiteetin ja varastojen saatavuus, ei voida väittää, että kolmansien maiden markkinat ja Kiinan kotimarkkinat pystyisivät ottamaan vastaan Kiinan tuotannon. Kulutus kolmansien maiden markkinoilla on pysynyt suhteellisen vakaana viimeisten 10 vuoden aikana ja sen odotetaan pysyvän vakaana jatkossakin. Kun otetaan tämä huomioon, on ilmiselvää, että kiinalaisten tuottajien on jatkettava vientiä yhteisöön. Tämä johtuu siitä, että EU:n markkinat kuuluvat maailman houkuttelevimpien markkinoiden joukkoon kokonsa ja niillä saatavien suhteellisten korkeiden hintojen vuoksi. Jos toimenpiteet kumotaan, on selvää, että vieläkin suurempia määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia suunnattaisiin EU:n markkinoille. |
| --- | --- |

(32)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt hintavertailut sekä käyttämättömän kapasiteetin ja varastojen saatavuus, ei voida väittää, että kolmansien maiden markkinat ja Kiinan kotimarkkinat pystyisivät ottamaan vastaan Kiinan tuotannon. Kulutus kolmansien maiden markkinoilla on pysynyt suhteellisen vakaana viimeisten 10 vuoden aikana ja sen odotetaan pysyvän vakaana jatkossakin. Kun otetaan tämä huomioon, on ilmiselvää, että kiinalaisten tuottajien on jatkettava vientiä yhteisöön. Tämä johtuu siitä, että EU:n markkinat kuuluvat maailman houkuttelevimpien markkinoiden joukkoon kokonsa ja niillä saatavien suhteellisten korkeiden hintojen vuoksi. Jos toimenpiteet kumotaan, on selvää, että vieläkin suurempia määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia suunnattaisiin EU:n markkinoille.

8.   Kiertämiskäytännöt

| (33) | Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa mainittiin, tarkastelun kohteena olevat toimenpiteet on laajennettu koskemaan Intiaa, Thaimaata, Malesiaa ja Indonesiaa toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena. Tämä osoittaa, että kiinalaiset tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita yhteisön markkinoista ja ovat halukkaita pääsemään yhteisön markkinoille silloinkin, kun polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa. Kiertämiskäytäntöjen esiintyminen tukee näin ollen päätelmää, jonka mukaan on erittäin todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyy yhteisön markkinoilla, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa mainittiin, tarkastelun kohteena olevat toimenpiteet on laajennettu koskemaan Intiaa, Thaimaata, Malesiaa ja Indonesiaa toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena. Tämä osoittaa, että kiinalaiset tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita yhteisön markkinoista ja ovat halukkaita pääsemään yhteisön markkinoille silloinkin, kun polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa. Kiertämiskäytäntöjen esiintyminen tukee näin ollen päätelmää, jonka mukaan on erittäin todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyy yhteisön markkinoilla, jos toimenpiteet kumotaan.

9.   Polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

| (34) | Edellä todetun perusteella on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(34)

Edellä todetun perusteella on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (35) | Pyynnön esittäjän edustama yritys oli ainoa kumariinin tuottaja yhteisössä tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi yhteisön tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(35)

Pyynnön esittäjän edustama yritys oli ainoa kumariinin tuottaja yhteisössä tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi yhteisön tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

E.   SELVITYS YHTEISÖN TILANTEESTA

1.   Yhteisön kulutus (7)

| (36) | Tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa osan yhdestä CN-koodista. Jotta voitaisiin vahvistaa tähän CN-koodiin kuuluvien sellaisten tuotteiden määrä, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita, komission yksiköt vertasivat CN-koodista saatuja tietoja muihin käytettävissä oleviin tilastotietoihin, kuten johdanto-osan 23 kappaleessa todettiin. Vertailu osoitti, että lähes 100 prosenttia tuotteista, jotka tuotiin tällä koodilla, olivat tarkasteltavana olevia tuotteita. |
| --- | --- |

(36)

Tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa osan yhdestä CN-koodista. Jotta voitaisiin vahvistaa tähän CN-koodiin kuuluvien sellaisten tuotteiden määrä, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita, komission yksiköt vertasivat CN-koodista saatuja tietoja muihin käytettävissä oleviin tilastotietoihin, kuten johdanto-osan 23 kappaleessa todettiin. Vertailu osoitti, että lähes 100 prosenttia tuotteista, jotka tuotiin tällä koodilla, olivat tarkasteltavana olevia tuotteita.

| (37) | Näin ollen yhteisön kulutus määritettiin lisäämällä yhteisöön tuontia koskevat CN-koodista saadut täydelliset tiedot kyselylomakkeessa ilmoitettuun yhteisön tuotannonalan myyntimäärään yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(37)

Näin ollen yhteisön kulutus määritettiin lisäämällä yhteisöön tuontia koskevat CN-koodista saadut täydelliset tiedot kyselylomakkeessa ilmoitettuun yhteisön tuotannonalan myyntimäärään yhteisön markkinoilla.

| (38) | Kumariinin todettavissa oleva kulutus laski kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujaksolla niin, että laskua tapahtui vuoteen 2005 asti ja nousua sen jälkeen. Nyt vaikuttaa siltä, että kulutustasot ovat vakiintuneet. |
| --- | --- |

(38)

Kumariinin todettavissa oleva kulutus laski kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujaksolla niin, että laskua tapahtui vuoteen 2005 asti ja nousua sen jälkeen. Nyt vaikuttaa siltä, että kulutustasot ovat vakiintuneet.

| (39) | Yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:
  Taulukko 1 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus
  (indeksi 2003 = 100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |

(39)

Yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

2003

2004

2005

2006

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus

(indeksi 2003 = 100)

100

91,4

82,4

90

92,3

2.   Tuonti asianomaisesta maasta

a)   Määrä ja markkinaosuus

| (40) | Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa selitettiin, CN-koodia 2932 21 00 käytettiin tietolähteenä tutkittaessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia yhteisöön. |
| --- | --- |

(40)

Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa selitettiin, CN-koodia 2932 21 00 käytettiin tietolähteenä tutkittaessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia yhteisöön.

| (41) | Kiinalaisen tuonnin osalta on kiinnitettävä huomiota todettuihin kiertämiskäytäntöihin, joiden vuoksi toimenpiteet laajennettiin koskemaan kumariinin tuontia Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta. Hyväksyttyjen kiertämistä estävien toimenpiteiden seurauksena Kiinasta peräisin oleva tuonti sekä Kiinasta peräisin oleva mutta muista maista lähetetty tuonti ovat vähentyneet tarkastelujaksolla. Kiinasta peräisin oleva tuonti on edelleen määrältään merkittävä, mutta tuonnin väheneminen osoittaa, että kiertämisen estävät toimenpiteet ovat olleet tehokkaita. |
| --- | --- |

(41)

Kiinalaisen tuonnin osalta on kiinnitettävä huomiota todettuihin kiertämiskäytäntöihin, joiden vuoksi toimenpiteet laajennettiin koskemaan kumariinin tuontia Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta. Hyväksyttyjen kiertämistä estävien toimenpiteiden seurauksena Kiinasta peräisin oleva tuonti sekä Kiinasta peräisin oleva mutta muista maista lähetetty tuonti ovat vähentyneet tarkastelujaksolla. Kiinasta peräisin oleva tuonti on edelleen määrältään merkittävä, mutta tuonnin väheneminen osoittaa, että kiertämisen estävät toimenpiteet ovat olleet tehokkaita.

| (42) | Todettavissa oleva kulutus laski tarkastelujaksolla, kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitettiin. Kiinasta peräisin oleva tuonti väheni vieläkin enemmän suhteessa kulutukseen, minkä johdosta Kiinan markkinaosuus yhteisössä pieneni yhteisön tuotannonalan eduksi. Kolmansista maista yhteisöön tapahtuvan tuonnin määrä pysyi samalla tasolla tarkastelujakson aikana.
  Taulukko 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
  (indeksi 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |
| Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |
| Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus | 30–40 % | 40–50 % | 20–30 % | 10–20 % | 20–30 % |

(42)

Todettavissa oleva kulutus laski tarkastelujaksolla, kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitettiin. Kiinasta peräisin oleva tuonti väheni vieläkin enemmän suhteessa kulutukseen, minkä johdosta Kiinan markkinaosuus yhteisössä pieneni yhteisön tuotannonalan eduksi. Kolmansista maista yhteisöön tapahtuvan tuonnin määrä pysyi samalla tasolla tarkastelujakson aikana.

Taulukko 2

2003

2004

2005

2006

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä

(indeksi 2003 = 100)

100

99,4

49,7

47

50,1

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä

100

78

74,7

65,5

66,6

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus

30–40 %

40–50 %

20–30 %

10–20 %

20–30 %

b)   Hinnat

| (43) | Kiinasta tuodun kumariinin keskimääräiset CIF-hinnat olivat huomattavasti alle yhteisön tuotannonalan hintojen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(43)

Kiinasta tuodun kumariinin keskimääräiset CIF-hinnat olivat huomattavasti alle yhteisön tuotannonalan hintojen tarkastelujaksolla.

3.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

a)   Tuotanto

| (44) | Yhteisön tuotannonalan oli vähennettävä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrää 25 prosentilla vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä liittyy siihen, että vuodesta 2003 eteenpäin yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pieneni kiertämiskäytäntöjen takia. Lisäksi yhteisön tuotannonalan vientimäärä kolmansiin maihin pieneni, koska kiinalainen halpavienti aiheutti hintapaineita myös kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(44)

Yhteisön tuotannonalan oli vähennettävä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrää 25 prosentilla vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä liittyy siihen, että vuodesta 2003 eteenpäin yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pieneni kiertämiskäytäntöjen takia. Lisäksi yhteisön tuotannonalan vientimäärä kolmansiin maihin pieneni, koska kiinalainen halpavienti aiheutti hintapaineita myös kolmansien maiden markkinoilla.

b)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (45) | Kuten johdanto-osan 36–39 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala myi tarkasteltavana olevaa tuotetta suhteellisen vakaasti tarkastelujaksolla. Samalla kaudella yhteisön tuotannonalan vientimäärä kolmansiin maihin kuitenkin laski voimakkaasti. Näissä olosuhteissa yhteisön tuotannonalan oli vähennettävä kapasiteettia voidakseen optimoida kapasiteetin käyttöasteen. Tästä huolimatta kapasiteetin käyttöaste oli suhteellisen alhainen.
  Taulukko 3 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |
| Tuotantokapasiteetti | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |

(45)

Kuten johdanto-osan 36–39 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala myi tarkasteltavana olevaa tuotetta suhteellisen vakaasti tarkastelujaksolla. Samalla kaudella yhteisön tuotannonalan vientimäärä kolmansiin maihin kuitenkin laski voimakkaasti. Näissä olosuhteissa yhteisön tuotannonalan oli vähennettävä kapasiteettia voidakseen optimoida kapasiteetin käyttöasteen. Tästä huolimatta kapasiteetin käyttöaste oli suhteellisen alhainen.

Taulukko 3

2003

2004

2005

2006

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto

100

63,4

66,3

70,3

75,4

Tuotantokapasiteetti

100

63,5

63,5

63,5

63,5

Kapasiteetin käyttöaste

100

99,8

104,4

110,8

118,8

c)   Myynti yhteisössä

| (46) | Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisössä kasvoi tarkastelujaksolla 36 prosenttia. Kehityksen mahdollistivat toimenpiteiden jatkaminen uudeksi viisivuotiskaudeksi ja kiertämiskäytäntöjen tehokas lakkauttaminen. Tämän seurauksena, kuten johdanto-osan 41 kappaleessa selitetään, kiinalainen tuonti väheni samalla ajanjaksolla. Intiasta, joka on ainoa toinen tiedossa oleva kumariinia tuottava kolmas maa, tapahtuva tuonti rajoittui sitoumuksen mukaiseen määrään. |
| --- | --- |

(46)

Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisössä kasvoi tarkastelujaksolla 36 prosenttia. Kehityksen mahdollistivat toimenpiteiden jatkaminen uudeksi viisivuotiskaudeksi ja kiertämiskäytäntöjen tehokas lakkauttaminen. Tämän seurauksena, kuten johdanto-osan 41 kappaleessa selitetään, kiinalainen tuonti väheni samalla ajanjaksolla. Intiasta, joka on ainoa toinen tiedossa oleva kumariinia tuottava kolmas maa, tapahtuva tuonti rajoittui sitoumuksen mukaiseen määrään.

d)   Varastot

| (47) | Yhteisön tuotannonalan varastot pienenivät koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(47)

Yhteisön tuotannonalan varastot pienenivät koko tarkastelujakson ajan.

e)   Markkinaosuudet

| (48) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 41 ja 42 kappaleessa selitettiin, voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuuden vuoksi yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan. Sen kasvu 22 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla liittyi selvästi kiertämiskäytäntöjen lakkauttamiseen. |
| --- | --- |

(48)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 41 ja 42 kappaleessa selitettiin, voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuuden vuoksi yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan. Sen kasvu 22 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla liittyi selvästi kiertämiskäytäntöjen lakkauttamiseen.

f)   Hinnat

| (49) | Kumariinin keskimääräinen nettomyyntihinta EY:n markkinoilla laski 10 prosenttia vuonna 2004 verrattuna vuoden 2003 hintoihin. Vuoden 2004 jälkeen hinnat kohosivat vähitellen mutteivät yltäneet tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2003 tasolle. Hinnat eivät siis palautuneet täysin entiselle tasolle, kuten odotettiin. |
| --- | --- |

(49)

Kumariinin keskimääräinen nettomyyntihinta EY:n markkinoilla laski 10 prosenttia vuonna 2004 verrattuna vuoden 2003 hintoihin. Vuoden 2004 jälkeen hinnat kohosivat vähitellen mutteivät yltäneet tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2003 tasolle. Hinnat eivät siis palautuneet täysin entiselle tasolle, kuten odotettiin.

| (50) | Hintatilanne osoittaa kiinalaisen tuonnin aiheuttaneen voimakkaan paineen. Kiinasta tuodun kumariinin keskimääräiset CIF-hinnat olivat huomattavasti alle yhteisön tuotannonalan hintojen tarkastelujaksolla. Kun toimenpiteet olivat voimassa, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta peräisin olevaa kumariinia myytiin samalla hinnalla kuin yhteisön tuotannonalan kumariinia. Näin ollen kiinalaisen viennin hinnat toimivat kattona ja pakottivat yhteisön tuotannonalan muuttamaan hintansa vastaaviksi. Sen seurauksena yhteisön tuotannonalan hinnat alenivat voimakkaasti ja sen kannattavuus oli heikko. |
| --- | --- |

(50)

Hintatilanne osoittaa kiinalaisen tuonnin aiheuttaneen voimakkaan paineen. Kiinasta tuodun kumariinin keskimääräiset CIF-hinnat olivat huomattavasti alle yhteisön tuotannonalan hintojen tarkastelujaksolla. Kun toimenpiteet olivat voimassa, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta peräisin olevaa kumariinia myytiin samalla hinnalla kuin yhteisön tuotannonalan kumariinia. Näin ollen kiinalaisen viennin hinnat toimivat kattona ja pakottivat yhteisön tuotannonalan muuttamaan hintansa vastaaviksi. Sen seurauksena yhteisön tuotannonalan hinnat alenivat voimakkaasti ja sen kannattavuus oli heikko.

| (51) | Jotta voitiin määrittää Kiinasta peräisin olevan kumariinin hintojen alittavuuden jatkuminen, yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja verrattiin CIF yhteisön rajalla -hintoihin käyttäen CN-koodeista saatuja tietoja, kuten selitettiin johdanto-osan 23 kappaleessa. Vertailussa kävi ilmi, että vaikka hinta oli lähellä vahvistettua yhteisön tuotannonalan hintaa vahingollisten toimien puuttuessa, tuonnin hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja.
  Taulukko 4 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |
| Hinnat | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |

(51)

Jotta voitiin määrittää Kiinasta peräisin olevan kumariinin hintojen alittavuuden jatkuminen, yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja verrattiin CIF yhteisön rajalla -hintoihin käyttäen CN-koodeista saatuja tietoja, kuten selitettiin johdanto-osan 23 kappaleessa. Vertailussa kävi ilmi, että vaikka hinta oli lähellä vahvistettua yhteisön tuotannonalan hintaa vahingollisten toimien puuttuessa, tuonnin hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja.

Taulukko 4

2003

2004

2005

2006

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Varastot

100

50,3

31

20,9

3,7

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

100

98

136,5

149,3

148

Hinnat

100

90,4

93,7

96,6

97,3

g)   Kannattavuus

| (52) | Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä oli niukasti kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kannattavuus oli negatiivista vuodesta 2004 eteenpäin, ja tilanne parani hieman vuodesta 2006 lähtien. Alhainen kannattavuus johtuu osittain alhaisista myyntihinnoista (ks. johdanto-osan 49 ja 50 kappale), joihin liittyi etenkin raaka-aineiden hinnoista johtuva kustannusten kohoaminen. Tuottavuuden paranemisella voitiin vain osittain kompensoida näiden tekijöiden negatiivista vaikutusta kannattavuuteen. Voitto oli kaiken kaikkiaan huomattavasti alle normaalin voiton koko tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(52)

Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä oli niukasti kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kannattavuus oli negatiivista vuodesta 2004 eteenpäin, ja tilanne parani hieman vuodesta 2006 lähtien. Alhainen kannattavuus johtuu osittain alhaisista myyntihinnoista (ks. johdanto-osan 49 ja 50 kappale), joihin liittyi etenkin raaka-aineiden hinnoista johtuva kustannusten kohoaminen. Tuottavuuden paranemisella voitiin vain osittain kompensoida näiden tekijöiden negatiivista vaikutusta kannattavuuteen. Voitto oli kaiken kaikkiaan huomattavasti alle normaalin voiton koko tarkastelujaksolla.

h)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (53) | Yhteisön tuotannonalan kassavirran kehitys suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin EU:n markkinoilla heijastelee kannattavuuden kehitystä. On syytä huomata, että vaikka kassavirta oli alhainen, se säilyi positiivisena tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Yhteisön tuotannonalan kassavirran kehitys suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin EU:n markkinoilla heijastelee kannattavuuden kehitystä. On syytä huomata, että vaikka kassavirta oli alhainen, se säilyi positiivisena tarkastelujaksolla.

| (54) | Tutkimuksessa vahvistui, että yhteisön tuotannonalalla ei ollut vaikeuksia hankkia pääomaa ja että pääomakustannukset olivat erittäin alhaiset koko tarkastelujakson ajan. Pääoman hankintakykyä ei kuitenkaan voida pitää merkittävänä indikaattorina tutkimuksessa, koska yhteisön tuotannonalan muodostaa suuri yritysryhmä, jonka kokonaistuotannosta kumariinin tuotanto edustaa vain pientä osaa. Pääoman saantimahdollisuudet liittyvät tiiviisti koko yritysryhmän taloudelliseen tulokseen eikä niinkään tarkasteltavana olevan tuotteen yksittäiseen tulokseen. |
| --- | --- |

(54)

Tutkimuksessa vahvistui, että yhteisön tuotannonalalla ei ollut vaikeuksia hankkia pääomaa ja että pääomakustannukset olivat erittäin alhaiset koko tarkastelujakson ajan. Pääoman hankintakykyä ei kuitenkaan voida pitää merkittävänä indikaattorina tutkimuksessa, koska yhteisön tuotannonalan muodostaa suuri yritysryhmä, jonka kokonaistuotannosta kumariinin tuotanto edustaa vain pientä osaa. Pääoman saantimahdollisuudet liittyvät tiiviisti koko yritysryhmän taloudelliseen tulokseen eikä niinkään tarkasteltavana olevan tuotteen yksittäiseen tulokseen.

i)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (55) | Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelukaudella erityisesti vuodesta 2004 lähtien. Lasku liittyy kumariinin tuotantoprosessiin uudelleenjärjestelyihin, joita yhteisön tuotannonala teki. Yhteisön tuotannonalan tuottavuus työntekijäkohtaisena tuotantomääränä mitattuna kasvoi merkittävästi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(55)

Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelukaudella erityisesti vuodesta 2004 lähtien. Lasku liittyy kumariinin tuotantoprosessiin uudelleenjärjestelyihin, joita yhteisön tuotannonala teki. Yhteisön tuotannonalan tuottavuus työntekijäkohtaisena tuotantomääränä mitattuna kasvoi merkittävästi tutkimusajanjaksolla.

| (56) | Palkkakustannukset vähenivät kokonaisuudessaan johdanto-osan 55 kappaleessa mainitun uudelleenjärjestelyn suorana seurauksena. Työntekijäkohtainen keskipalkka säilyi samalla tasolla tarkastelujakson ajan.
  Taulukko 5 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |
| Palkat | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |
| Tuottavuus | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |

(56)

Palkkakustannukset vähenivät kokonaisuudessaan johdanto-osan 55 kappaleessa mainitun uudelleenjärjestelyn suorana seurauksena. Työntekijäkohtainen keskipalkka säilyi samalla tasolla tarkastelujakson ajan.

Taulukko 5

2003

2004

2005

2006

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijät

100

86

61

57

57

Palkat

100

89,6

65,5

63,4

63,4

Tuottavuus

100

76,4

111,8

129,4

135,3

j)   Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

| (57) | Tarkastelujaksolla investointien taso oli huipussaan vuonna 2004, jonka jälkeen se alkoi laskea. Nykyisissä markkinaolosuhteissa yhteisön tuotannonalalle on tärkeämpää säilyttää olemassa oleva tuotantolaitteisto kuin laajentaa tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(57)

Tarkastelujaksolla investointien taso oli huipussaan vuonna 2004, jonka jälkeen se alkoi laskea. Nykyisissä markkinaolosuhteissa yhteisön tuotannonalalle on tärkeämpää säilyttää olemassa oleva tuotantolaitteisto kuin laajentaa tuotantokapasiteettia.

| (58) | Tältä kannalta tarkasteltuna sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaistaan yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta, jota selitettiin johdanto-osan 52 kappaleessa. |
| --- | --- |

(58)

Tältä kannalta tarkasteltuna sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaistaan yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta, jota selitettiin johdanto-osan 52 kappaleessa.

k)   Kasvu

| (59) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä EU:n markkinoilla on kasvanut huomattavasti, minkä ansiosta yhteisön tuotannonala on saanut takaisin merkittävän markkinaosuuden (ks. johdanto-osan 36 kappaleesta eteenpäin). |
| --- | --- |

(59)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä EU:n markkinoilla on kasvanut huomattavasti, minkä ansiosta yhteisön tuotannonala on saanut takaisin merkittävän markkinaosuuden (ks. johdanto-osan 36 kappaleesta eteenpäin).

l)   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (60) | Polkumyyntimarginaalin suuruuden arvioinnissa otetaan huomioon, että voimassa on toimenpiteitä, joilla pyritään estämään vahingollinen polkumyynti. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä havaitun polkumyynnin merkittävä taso (ks. johdanto-osan 28 kappale), näiden vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(60)

Polkumyyntimarginaalin suuruuden arvioinnissa otetaan huomioon, että voimassa on toimenpiteitä, joilla pyritään estämään vahingollinen polkumyynti. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä havaitun polkumyynnin merkittävä taso (ks. johdanto-osan 28 kappale), näiden vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää vähäisenä.

m)   Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (61) | On myös otettava huomioon, että yhteisön tuotannonala ei olisi pystynyt toipumaan aiemman polkumyynnin vaikutuksista vuonna 2002 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden jälkeen kiertämiskäytäntöjen vuoksi, joiden vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vasta vuosina 2004 ja 2006. Ennen kuin neuvosto otti käyttöön kiertämisen vastaiset toimenpiteet Intian, Thaimaan, Indonesian ja Malesian osalta ja komissio hyväksyi sitoumuksen vuonna 2005, tuonti edellä mainituista neljästä maasta oli merkittävää ja esti yhteisön tuotannonalan toipumisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(61)

On myös otettava huomioon, että yhteisön tuotannonala ei olisi pystynyt toipumaan aiemman polkumyynnin vaikutuksista vuonna 2002 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden jälkeen kiertämiskäytäntöjen vuoksi, joiden vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vasta vuosina 2004 ja 2006. Ennen kuin neuvosto otti käyttöön kiertämisen vastaiset toimenpiteet Intian, Thaimaan, Indonesian ja Malesian osalta ja komissio hyväksyi sitoumuksen vuonna 2005, tuonti edellä mainituista neljästä maasta oli merkittävää ja esti yhteisön tuotannonalan toipumisen polkumyynnin vaikutuksista.

4.   Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskeva päätelmä

| (62) | Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ja toimenpiteiden laajentamisella koskemaan maita, joissa havaittiin kiertämiskäytäntöjä, on vaikuttanut positiivisesti yhteisön tuotannonalaan niin, että se on osittain toipunut vaikeasta taloudellisesta tilanteesta. Yhteisön tuotannonalan toteuttamilla jatkuvilla toimilla, jotka kohdistuivat kustannusten leikkauksiin ja työntekijäkohtaisen tuottavuuden kasvattamiseen, pystyttiin vain vaivoin kompensoimaan raaka-aineiden hintojen nousun ja myyntihintojen laskun vaikutusta yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(62)

Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ja toimenpiteiden laajentamisella koskemaan maita, joissa havaittiin kiertämiskäytäntöjä, on vaikuttanut positiivisesti yhteisön tuotannonalaan niin, että se on osittain toipunut vaikeasta taloudellisesta tilanteesta. Yhteisön tuotannonalan toteuttamilla jatkuvilla toimilla, jotka kohdistuivat kustannusten leikkauksiin ja työntekijäkohtaisen tuottavuuden kasvattamiseen, pystyttiin vain vaivoin kompensoimaan raaka-aineiden hintojen nousun ja myyntihintojen laskun vaikutusta yhteisön markkinoilla.

| (63) | Kiinalaisten tuottajien kiertämiskäytännöt (ks. johdanto-osan 33 kappale) tukevat päätelmää, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(63)

Kiinalaisten tuottajien kiertämiskäytännöt (ks. johdanto-osan 33 kappale) tukevat päätelmää, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään yhteisön markkinoille.

| (64) | Edellä esitetty analyysi huomioon ottaen yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea, vaikka toimenpiteillä onkin pystytty rajoittamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. Jos polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti kasvaa, se erittäin todennäköisesti pahentaa tilannetta ja kumoaa kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistukset, ja sen on mitä todennäköisimmin lopetettava kumariinin tuotanto. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetty analyysi huomioon ottaen yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea, vaikka toimenpiteillä onkin pystytty rajoittamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. Jos polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti kasvaa, se erittäin todennäköisesti pahentaa tilannetta ja kumoaa kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistukset, ja sen on mitä todennäköisimmin lopetettava kumariinin tuotanto.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Vahingon toistumisen todennäköisyys

| (65) | Voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta yhteisön tuotannonalaan tarkasteltaessa otettiin huomioon johdanto-osan 28–34 kappaleessa esitettyihin seikkoihin perustuvat tekijät. |
| --- | --- |

(65)

Voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta yhteisön tuotannonalaan tarkasteltaessa otettiin huomioon johdanto-osan 28–34 kappaleessa esitettyihin seikkoihin perustuvat tekijät.

| (66) | Yhteisön tuotannonala on kasvattanut myyntiään yhteisön markkinoilla voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta. Tietojen perusteella on selvää, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on kasvanut merkittävästi markkinoilla, joilla kulutus laski 8 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonala kärsi kuitenkin jatkuvasti hintojen alenemisesta. |
| --- | --- |

(66)

Yhteisön tuotannonala on kasvattanut myyntiään yhteisön markkinoilla voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta. Tietojen perusteella on selvää, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on kasvanut merkittävästi markkinoilla, joilla kulutus laski 8 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonala kärsi kuitenkin jatkuvasti hintojen alenemisesta.

| (67) | Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa todettiin, vaikka kulutus laski 8 prosenttia, kumariinin kulutuksen koko maailmassa ei odoteta muuttuvan merkittävästi, vaikkakin siihen jossakin määrin vaikuttavat muotivirtaukset. Toimenpiteiden puuttuessa on selviä merkkejä siitä, että Kiinasta peräisin oleva merkittävä tuonti jatkuu polkumyyntihinnoin. Lisäksi Kiinassa vapaana oleva laaja tuotantokapasiteetti vaikuttaa osoittavan, että tuontimäärä yhteisöön varsin todennäköisesti lisääntyy, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(67)

Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa todettiin, vaikka kulutus laski 8 prosenttia, kumariinin kulutuksen koko maailmassa ei odoteta muuttuvan merkittävästi, vaikkakin siihen jossakin määrin vaikuttavat muotivirtaukset. Toimenpiteiden puuttuessa on selviä merkkejä siitä, että Kiinasta peräisin oleva merkittävä tuonti jatkuu polkumyyntihinnoin. Lisäksi Kiinassa vapaana oleva laaja tuotantokapasiteetti vaikuttaa osoittavan, että tuontimäärä yhteisöön varsin todennäköisesti lisääntyy, jos toimenpiteet kumotaan.

| (68) | Kiertämiskäytännöt estävän menettelyn seurauksena toteutettu toimenpiteiden laajentaminen oli tehokasta, ja sillä saatiin lakkautettua Kiinasta peräisin olevaan mutta Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetettyyn tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kiertämiskäytännöt. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on todennäköisesti harjoitettava aggressiivista hinnoittelukäytäntöä yhteisössä saadakseen korvattua markkinaosuuden, joka menetettiin, kun kiertämiskäytännöt lakkautettiin. |
| --- | --- |

(68)

Kiertämiskäytännöt estävän menettelyn seurauksena toteutettu toimenpiteiden laajentaminen oli tehokasta, ja sillä saatiin lakkautettua Kiinasta peräisin olevaan mutta Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetettyyn tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kiertämiskäytännöt. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on todennäköisesti harjoitettava aggressiivista hinnoittelukäytäntöä yhteisössä saadakseen korvattua markkinaosuuden, joka menetettiin, kun kiertämiskäytännöt lakkautettiin.

| (69) | Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kiinalaisilla viejillä on selvä kannustin suunnata suuria määriä yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällä tavoin kiinalaiset viejät voisivat hyödyntää osan ylimääräistä kapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(69)

Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kiinalaisilla viejillä on selvä kannustin suunnata suuria määriä yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällä tavoin kiinalaiset viejät voisivat hyödyntää osan ylimääräistä kapasiteettiaan.

| (70) | Tällaisen kehityksen todennäköisyyttä tukee vielä se, että hinnat yhteisössä ovat korkeammat kuin kiinalaisen viennin hinnat muihin kolmansiin maihin. Tämä todennäköisimmin kannustaisi kiinalaisia tuottajia lisäämään toimintaansa yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(70)

Tällaisen kehityksen todennäköisyyttä tukee vielä se, että hinnat yhteisössä ovat korkeammat kuin kiinalaisen viennin hinnat muihin kolmansiin maihin. Tämä todennäköisimmin kannustaisi kiinalaisia tuottajia lisäämään toimintaansa yhteisön markkinoilla.

| (71) | Alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisääntyminen, mikä olisi todennäköinen seuraus toimenpiteiden kumoamisesta, vaikuttaisi myös todennäköisesti erittäin haitallisesti yhteisön tuotannonalaan. Tällöin yhteisön tuotannonalan olisi joko myös laskettava hintoja voidakseen säilyttää markkinaosuutensa tai pidettävä myyntihinnat nykytasolla ja menetettävä asiakkaita ja myyntiä. Ensin mainitussa tapauksessa yhteisön tuotannonalan täytyisi toimia tappiollisesti ja jälkimmäisessä tapauksessa myynnin menetys johtaisi myöhemmin kustannusten nousuun ja tappioihin. |
| --- | --- |

(71)

Alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisääntyminen, mikä olisi todennäköinen seuraus toimenpiteiden kumoamisesta, vaikuttaisi myös todennäköisesti erittäin haitallisesti yhteisön tuotannonalaan. Tällöin yhteisön tuotannonalan olisi joko myös laskettava hintoja voidakseen säilyttää markkinaosuutensa tai pidettävä myyntihinnat nykytasolla ja menetettävä asiakkaita ja myyntiä. Ensin mainitussa tapauksessa yhteisön tuotannonalan täytyisi toimia tappiollisesti ja jälkimmäisessä tapauksessa myynnin menetys johtaisi myöhemmin kustannusten nousuun ja tappioihin.

| (72) | Jos siis tuonti lisääntyisi ennakoidulla tavalla toimenpiteiden lakkauttamisen vuoksi, tutkimuksessa kävi ilmi, että vahingon toistumisen todennäköisyys on erittäin selvä yhteisön tuotannonalalle, jonka tilanne jo nyt on heikko. Todellisuudessa tämä merkitsisi sitä, että yhteisön tuotannonala ei enää pystyisi jatkamaan kumariinin tuotantoa. |
| --- | --- |

(72)

Jos siis tuonti lisääntyisi ennakoidulla tavalla toimenpiteiden lakkauttamisen vuoksi, tutkimuksessa kävi ilmi, että vahingon toistumisen todennäköisyys on erittäin selvä yhteisön tuotannonalalle, jonka tilanne jo nyt on heikko. Todellisuudessa tämä merkitsisi sitä, että yhteisön tuotannonala ei enää pystyisi jatkamaan kumariinin tuotantoa.

G.   YHTEISÖN ETU

1.   Johdanto

| (73) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten kumariinia tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä sen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. Voidakseen arvioida toimenpiteiden voimassa pitämisen tai kumoamisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten kumariinia tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä sen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. Voidakseen arvioida toimenpiteiden voimassa pitämisen tai kumoamisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta.

| (74) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja vahingon todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(74)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja vahingon todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa yhteisön edun mukaista.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (75) | Olisi selvästikin yhteisön ainoan tuottajan edun mukaista pystyä jatkamaan kumariinin tuotantoa. |
| --- | --- |

(75)

Olisi selvästikin yhteisön ainoan tuottajan edun mukaista pystyä jatkamaan kumariinin tuotantoa.

| (76) | Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan, polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja lisääntyy, mikä heikentää jatkuvasti yhteisön tuotannonalan tilannetta, kunnes se mitä todennäköisimmin lopulta häviää. |
| --- | --- |

(76)

Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan, polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja lisääntyy, mikä heikentää jatkuvasti yhteisön tuotannonalan tilannetta, kunnes se mitä todennäköisimmin lopulta häviää.

| (77) | Yleisesti voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(77)

Yleisesti voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

3.   Tuojien ja käyttäjien etu

| (78) | Yhteyttä otettiin 13 tuojaan ja 10 teolliseen käyttäjään, joille lähetettiin kyselylomakkeet. Komission yksiköt saivat neljä vastausta yrityksiltä, jotka suostuivat tekemään yhteistyötä. |
| --- | --- |

(78)

Yhteyttä otettiin 13 tuojaan ja 10 teolliseen käyttäjään, joille lähetettiin kyselylomakkeet. Komission yksiköt saivat neljä vastausta yrityksiltä, jotka suostuivat tekemään yhteistyötä.

| (79) | Neljän vastauksen joukosta yksi tuoja ilmoitti vastustavansa toimenpiteitä, koska sitä kiinnosti ensisijaisesti hinta tarkasteltavana olevaa tuotetta hankittaessa. Yritys myös kuitenkin totesi, että kumariinin kustannusten vaikutus sen kokonaistuotantokustannuksiin on erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(79)

Neljän vastauksen joukosta yksi tuoja ilmoitti vastustavansa toimenpiteitä, koska sitä kiinnosti ensisijaisesti hinta tarkasteltavana olevaa tuotetta hankittaessa. Yritys myös kuitenkin totesi, että kumariinin kustannusten vaikutus sen kokonaistuotantokustannuksiin on erittäin vähäinen.

| (80) | Vaikka muutkin teollisuudenalat käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta eikä sitä useinkaan voida korvata, sen merkitys lopputuotteen koostumuksessa on kuitenkin erittäin vähäinen sekä määrän että hinnan kannalta, useimmissa tapauksissa alle prosentti. Tullin vaikutus käyttäjiin ja loppukuluttajiin on näin ollen erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka muutkin teollisuudenalat käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta eikä sitä useinkaan voida korvata, sen merkitys lopputuotteen koostumuksessa on kuitenkin erittäin vähäinen sekä määrän että hinnan kannalta, useimmissa tapauksissa alle prosentti. Tullin vaikutus käyttäjiin ja loppukuluttajiin on näin ollen erittäin vähäinen.

| (81) | Jotkin käyttäjät totesivat, että ne suosivat yhteisöstä peräisin olevaa kumariinia sen laadun vuoksi. Näihin käyttäjiin vaikuttaisi voimakkaasti, jos yhteisön tuotannonala lopettaisi tuotantonsa sen vuoksi, että toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(81)

Jotkin käyttäjät totesivat, että ne suosivat yhteisöstä peräisin olevaa kumariinia sen laadun vuoksi. Näihin käyttäjiin vaikuttaisi voimakkaasti, jos yhteisön tuotannonala lopettaisi tuotantonsa sen vuoksi, että toimenpiteet kumotaan.

| (82) | Yhteisön edun analysoinnissa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Tältä osin on huomattava, että kumariinin maailmanmarkkinat ovat erittäin keskittyneet ja tuottajia on vain muutama, joista tärkeimmät ovat Kiinassa ja yhteisössä. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna useiden hankintalähteiden (myös yhteisön tuotannonalan) turvaamista olisi pidettävä tärkeänä. On myös muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole rajoittaa tarjontaa yhteisön ulkopuolisista lähteistä ja että Kiinasta peräisin olevaa kumariinia voidaan edelleen tuoda yhteisöön riittäviä määriä. |
| --- | --- |

(82)

Yhteisön edun analysoinnissa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Tältä osin on huomattava, että kumariinin maailmanmarkkinat ovat erittäin keskittyneet ja tuottajia on vain muutama, joista tärkeimmät ovat Kiinassa ja yhteisössä. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna useiden hankintalähteiden (myös yhteisön tuotannonalan) turvaamista olisi pidettävä tärkeänä. On myös muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole rajoittaa tarjontaa yhteisön ulkopuolisista lähteistä ja että Kiinasta peräisin olevaa kumariinia voidaan edelleen tuoda yhteisöön riittäviä määriä.

| (83) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat yhdessä alhaisen yhteistyössä toimimisen kanssa, voidaan vahvistaa, että tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet eivät vaikuttaneet erityisen negatiivisesti tuojien ja käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Tutkimuksessa ei myöskään käynyt ilmi, että mitkään tällaiset negatiiviset vaikutukset pahenisivat, jos toimenpiteitä jatketaan. |
| --- | --- |

(83)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat yhdessä alhaisen yhteistyössä toimimisen kanssa, voidaan vahvistaa, että tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet eivät vaikuttaneet erityisen negatiivisesti tuojien ja käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Tutkimuksessa ei myöskään käynyt ilmi, että mitkään tällaiset negatiiviset vaikutukset pahenisivat, jos toimenpiteitä jatketaan.

4.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (84) | Edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi yhteisön edun vastaista. |
| --- | --- |

(84)

Edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi yhteisön edun vastaista.

H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (85) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. |
| --- | --- |

(85)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

| (86) | Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa käytössä olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa käytössä olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava.

| (87) | Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitullit laajennettiin koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, oliko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin edelleen sovellettava polkumyyntitulli olisi laajennettava edelleen koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia. Johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitettu intialainen vientiä harjoittava tuottaja, joka vapautettiin toimenpiteistä komission hyväksymän sitoumuksen perusteella, olisi edelleen vapautettava tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä samoin edellytyksin, |
| --- | --- |

(87)

Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitullit laajennettiin koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, oliko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin edelleen sovellettava polkumyyntitulli olisi laajennettava edelleen koskemaan Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta lähetetyn kumariinin tuontia riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia. Johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitettu intialainen vientiä harjoittava tuottaja, joka vapautettiin toimenpiteistä komission hyväksymän sitoumuksen perusteella, olisi edelleen vapautettava tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä samoin edellytyksin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2932 21 00 (Taric-koodi 2932210019) kuuluvan kumariinin tuonnissa.

2.   Tulli on 3 479 euroa tonnilta.

3.   Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli, jonka määrä on 3 479 euroa tonnilta, laajennetaan koskemaan 1 kohdassa mainitun saman tuotteen tuontia, joka on lähetetty Intiasta, Thaimaasta, Indonesiasta ja Malesiasta riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, Thaimaa, Indonesia tai Malesia (Taric-koodit 2932210011, 2932210015 ja 2932210016).

2 artikla

1.   Tuonti, joka on ilmoitettu vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista edellyttäen, että tuotteiden valmistajat ovat yrityksiä, joiden tarjoamat sitoumukset komissio on hyväksynyt ja joiden nimet mainitaan asiaa koskevassa ajoittain muutettavassa komission päätöksessä ja että tuonti on tapahtunut kyseisen komission päätöksen mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuonti vapautetaan polkumyyntitullista edellyttäen, että

| a) | jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä kauppalasku, jossa on oltava ainakin liitteessä luetellut kohdat; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä kauppalasku, jossa on oltava ainakin liitteessä luetellut kohdat; ja

| b) | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin kauppalaskussa esitettyä kuvausta. |
| --- | --- |

b)

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin kauppalaskussa esitettyä kuvausta.

3 artikla

Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4 artikla

Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (8) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. RUPEL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 123, 9.5.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1854/2003 (EUVL L 272, 23.10.2003, s. 1).

2

(3)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 18.

3

(4)  EUVL L 311, 10.11.2006, s. 1.

4

(5)  EUVL L 1, 4.1.2005, s. 15.

5

(6)  EUVL C 103, 8.5.2007, s. 15.

6

(7)  Koska yhteisön tuotannonala muodostuu ainoastaan yhdestä yhteisön tuottajasta, luottamuksellisuussyistä tässä asetuksessa esitetyt luvut on indeksoitu tai esitetty ainoastaan ohjeellisina.

7

(8)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

8

---

LIITE

Yrityksen myydessä sitoumuksen mukaisesti kumariinia yhteisöön kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1. | Otsikko ”SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPALASKU” |
| --- | --- |

1.

Otsikko ”SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPALASKU”

| 2. | Kauppalaskun antavan, 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen nimi |
| --- | --- |

2.

Kauppalaskun antavan, 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen nimi

| 3. | Kauppalaskun numero |
| --- | --- |

3.

Kauppalaskun numero

| 4. | Kauppalaskun päivämäärä |
| --- | --- |

4.

Kauppalaskun päivämäärä

| 5. | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla |
| --- | --- |

5.

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla

| 6. | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään tutkimuksessa ja sitoumuksessa |
| --- | --- | --- |

6.

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään tutkimuksessa ja sitoumuksessa

| — | selkokielinen kuvaus asianomaista valvontakoodia vastaavista tavaroista (esim. ”PCN ...”) |
| --- | --- |

—

selkokielinen kuvaus asianomaista valvontakoodia vastaavista tavaroista (esim. ”PCN ...”)

| — | yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä) |
| --- | --- |

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä)

| — | CN-koodi |
| --- | --- |

—

CN-koodi

| — | määrä (kilogrammoina). |
| --- | --- |

—

määrä (kilogrammoina).

| 7. | Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

7.

Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun.

| 8. | Kauppalaskun laatineen yrityksen virkailijan nimi sekä seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
  ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä [päätöksen numero] hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset.” |
| --- | --- |

8.

Kauppalaskun laatineen yrityksen virkailijan nimi sekä seuraava allekirjoitettu ilmoitus:

”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [yrityksen nimi] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä [päätöksen numero] hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset.”

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 655/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 510/2008 (EYVL L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 590/2008 (EUVL L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 19,3 |
| TR | 54,9 |
| ZZ | 35,9 |
| 0707 00 05 | TR | 106,9 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | TR | 96,0 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 50 10 | AR | 97,9 |
| US | 76,1 |
| UY | 75,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 85,9 |
| 0808 10 80 | AR | 126,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 104,2 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 119,5 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 101,3 |
| 0808 20 50 | AR | 108,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 130,6 |
| ZA | 116,5 |
| ZZ | 114,8 |
| 0809 10 00 | TR | 183,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 156,9 |
| 0809 20 95 | TR | 375,3 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 277,6 |
| 0809 30 | TR | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0809 40 05 | IL | 217,7 |
| ZZ | 217,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

33,6

MK

19,3

TR

54,9

ZZ

35,9

0707 00 05

TR

106,9

ZZ

106,9

0709 90 70

TR

96,0

ZZ

96,0

0805 50 10

AR

97,9

US

76,1

UY

75,0

ZA

94,5

ZZ

85,9

0808 10 80

AR

126,0

BR

93,1

CL

104,2

CN

87,0

NZ

119,5

US

88,2

UY

93,6

ZA

99,1

ZZ

101,3

0808 20 50

AR

108,2

CL

104,9

CN

113,9

NZ

130,6

ZA

116,5

ZZ

114,8

0809 10 00

TR

183,0

XS

130,8

ZZ

156,9

0809 20 95

TR

375,3

US

179,9

ZZ

277,6

0809 30

TR

175,4

ZZ

175,4

0809 40 05

IL

217,7

ZZ

217,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 656/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Chamomilla Bohemica (SAN), Vlaams-Brabantse tafeldruif (SAN), Slovenská parenica (SMM), Cipollotto Nocerino (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tšekin esittämä nimitystä ”Chamomilla Bohemica” koskeva rekisteröintihakemus, Belgian esittämä nimitystä ”Vlaams-Brabantse tafeldruif” koskeva rekisteröintihakemus, Slovakian esittämä nimitystä ”Slovenská parenica” koskeva rekisteröintihakemus ja Italian esittämä nimitystä ”Cipollotto Nocerino” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Tšekin esittämä nimitystä ”Chamomilla Bohemica” koskeva rekisteröintihakemus, Belgian esittämä nimitystä ”Vlaams-Brabantse tafeldruif” koskeva rekisteröintihakemus, Slovakian esittämä nimitystä ”Slovenská parenica” koskeva rekisteröintihakemus ja Italian esittämä nimitystä ”Cipollotto Nocerino” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä olevat nimitykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 417/2008 (EUVL L 125, 9.5.2008, s. 27).

1

(2)  EUVL C 243, 17.10.2007, s. 11 (Chamomilla Bohemica), EUVL C 244, 18.10.2007, s. 40 (Vlaams-Brabantse tafeldruif), EUVL C 249, 24.10.2007, s. 26 (Slovenská parenica), EUVL C 257, 30.10.2007, s. 54 (Cipollotto Nocerino).

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet

Luokka 1.3   Juustot

SLOVAKIA

Slovenská parenica (SMM)

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

BELGIA

Vlaams-Brabantse tafeldruif (SAN)

ITALIA

Cipollotto Nocerino (SAN)

Luokka 1.8   Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

TŠEKKI

Chamomilla Bohemica (SAN)

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 657/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 102 artiklan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta 11 päivänä joulukuuta 2000 annettua komission asetusta (EY) N:o 2707/2000 (2) on muutettu useaan otteeseen merkittävällä tavalla (3). Koska uudet muutokset ovat tarpeen, kyseinen asetus olisi selkeyden ja järkevyyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta 11 päivänä joulukuuta 2000 annettua komission asetusta (EY) N:o 2707/2000 (2) on muutettu useaan otteeseen merkittävällä tavalla (3). Koska uudet muutokset ovat tarpeen, kyseinen asetus olisi selkeyden ja järkevyyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.

| (2) | Tuki maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi oppilaille olisi kohdennettava päiväkoteihin ja muihin esikoulutason sekä perus- ja keskiasteen oppilaitoksiin. Lihavuuden torjumiseksi ja terveellisten maitotuotteiden toimittamiseksi lapsille näitä oppilaitoksia olisi kohdeltava tasavertaisesti, ja niillä olisi oltava yhtäläinen pääsy järjestelmään. Hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi järjestelmän ulkopuolelle olisi jätettävä mainittujen koulujen oppilaiden maidonkulutus aikana, jonka he viettävät lomasiirtoloissa. |
| --- | --- |

(2)

Tuki maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi oppilaille olisi kohdennettava päiväkoteihin ja muihin esikoulutason sekä perus- ja keskiasteen oppilaitoksiin. Lihavuuden torjumiseksi ja terveellisten maitotuotteiden toimittamiseksi lapsille näitä oppilaitoksia olisi kohdeltava tasavertaisesti, ja niillä olisi oltava yhtäläinen pääsy järjestelmään. Hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi järjestelmän ulkopuolelle olisi jätettävä mainittujen koulujen oppilaiden maidonkulutus aikana, jonka he viettävät lomasiirtoloissa.

| (3) | Tukijärjestelmän soveltamisen selkeyttämiseksi olisi korostettava, että oppilaiden olisi päästävä osallisiksi tuesta ainoastaan koulupäivinä. Kunkin jäsenvaltion opetusviranomaisen tai oppilaitoksen olisi lisäksi vahvistettava koulupäivien kokonaismäärä ja jätettävä lomapäivät sen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(3)

Tukijärjestelmän soveltamisen selkeyttämiseksi olisi korostettava, että oppilaiden olisi päästävä osallisiksi tuesta ainoastaan koulupäivinä. Kunkin jäsenvaltion opetusviranomaisen tai oppilaitoksen olisi lisäksi vahvistettava koulupäivien kokonaismäärä ja jätettävä lomapäivät sen ulkopuolelle.

| (4) | Kokemuksen perusteella on olemassa valvontaongelmia, jotka liittyvät tuettujen maitotuotteiden käyttöön oppilaille tarjottavien aterioiden valmistuksessa. Se ei myöskään ole tehokas tapa varmistaa järjestelmän opetuksellisen tavoitteen saavuttaminen. Sen vuoksi aterioiden valmistusta olisi rajoitettava. |
| --- | --- |

(4)

Kokemuksen perusteella on olemassa valvontaongelmia, jotka liittyvät tuettujen maitotuotteiden käyttöön oppilaille tarjottavien aterioiden valmistuksessa. Se ei myöskään ole tehokas tapa varmistaa järjestelmän opetuksellisen tavoitteen saavuttaminen. Sen vuoksi aterioiden valmistusta olisi rajoitettava.

| (5) | Maidon ja tiettyjen maitotuotteiden yhteisössä vallitsevien erilaisten kulutustottumusten huomioimiseksi sekä nykypäivän terveys- ja ravintosuuntauksiin vastaamiseksi tukikelpoisten tuotteiden luetteloa olisi laajennettava ja yksinkertaistettava, samalla kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus määritellä oma tuotevalikoimansa kyseisen luettelon mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Maidon ja tiettyjen maitotuotteiden yhteisössä vallitsevien erilaisten kulutustottumusten huomioimiseksi sekä nykypäivän terveys- ja ravintosuuntauksiin vastaamiseksi tukikelpoisten tuotteiden luetteloa olisi laajennettava ja yksinkertaistettava, samalla kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus määritellä oma tuotevalikoimansa kyseisen luettelon mukaisesti.

| (6) | Jotta voitaisiin varmistaa, että tukikelpoiset tuotteet tarjoavat korkeatasoisen terveydensuojan, tuotteet olisi valmistettava elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (4) säädettyjen vaatimusten mukaisesti, ja niissä olisi oltava eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (5) vaadittu tunnistusmerkki. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voitaisiin varmistaa, että tukikelpoiset tuotteet tarjoavat korkeatasoisen terveydensuojan, tuotteet olisi valmistettava elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (4) säädettyjen vaatimusten mukaisesti, ja niissä olisi oltava eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (5) vaadittu tunnistusmerkki.

| (7) | Tukijärjestelmän hallinnointia ja valvontaa varten olisi otettava käyttöön hakijoiden hyväksymismenettely. |
| --- | --- |

(7)

Tukijärjestelmän hallinnointia ja valvontaa varten olisi otettava käyttöön hakijoiden hyväksymismenettely.

| (8) | Eri tukikelpoisten tuotteiden tuen määrä olisi vahvistettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1234/2007 102 artiklassa vahvistettu maidon tuen määrä sekä tuotteiden väliset tekniset suhteet. |
| --- | --- |

(8)

Eri tukikelpoisten tuotteiden tuen määrä olisi vahvistettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1234/2007 102 artiklassa vahvistettu maidon tuen määrä sekä tuotteiden väliset tekniset suhteet.

| (9) | Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, ja vahvistettava hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten tekemiä tarkastuksia ja soveltamia seuraamuksia sekä maksumenettelyä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(9)

Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, ja vahvistettava hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten tekemiä tarkastuksia ja soveltamia seuraamuksia sekä maksumenettelyä koskevat säännöt.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 102 artiklan 4 kohdan mukaan tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia oppilasta kohti päivässä. Olisi vahvistettava eri tuotteisiin sovellettavat maitoekvivalentit. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 102 artiklan 4 kohdan mukaan tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia oppilasta kohti päivässä. Olisi vahvistettava eri tuotteisiin sovellettavat maitoekvivalentit.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava tukijärjestelmän valvontasäännöt sen varmistamiseksi, että tuki heijastuu edunsaajien maksamaan hintaan ja että tuettujen tuotteiden käyttötarkoituksesta ei poiketa. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava tukijärjestelmän valvontasäännöt sen varmistamiseksi, että tuki heijastuu edunsaajien maksamaan hintaan ja että tuettujen tuotteiden käyttötarkoituksesta ei poiketa.

| (12) | Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittäviä valvontatoimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näiden toimenpiteiden olisi sisällettävä kaikki hallinnolliset tarkastukset ja niiden tueksi paikalla tehtävät tarkastukset. Olisi täsmennettävä valvontatoimenpiteiden laajuus, sisältö, aikataulu ja raportointi sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat järjestelmää soveltaessaan oikeudenmukaista ja yhdenmukaista lähestymistapaa. Olisi myös perittävä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja vahvistettava seuraamukset hakijoiden petollisen toiminnan estämiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittäviä valvontatoimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näiden toimenpiteiden olisi sisällettävä kaikki hallinnolliset tarkastukset ja niiden tueksi paikalla tehtävät tarkastukset. Olisi täsmennettävä valvontatoimenpiteiden laajuus, sisältö, aikataulu ja raportointi sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat järjestelmää soveltaessaan oikeudenmukaista ja yhdenmukaista lähestymistapaa. Olisi myös perittävä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja vahvistettava seuraamukset hakijoiden petollisen toiminnan estämiseksi.

| (13) | Jäsenvaltioiden hallinnollisen työn yksinkertaistamiseksi tukikelpoinen enimmäismäärä olisi laskettava hakijan ilmoittaman luettelon mukaisesti opetukseen säännöllisesti osallistuvan oppilasmäärän perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden hallinnollisen työn yksinkertaistamiseksi tukikelpoinen enimmäismäärä olisi laskettava hakijan ilmoittaman luettelon mukaisesti opetukseen säännöllisesti osallistuvan oppilasmäärän perusteella.

| (14) | Kokemus on osoittanut, etteivät edunsaajat tunne riittävästi Euroopan unionin merkitystä koulumaitojärjestelmässä. Sen vuoksi Euroopan unionin asema järjestelmän tukijana olisi osoitettava selkeästi kaikissa koulumaitojärjestelmään osallistuvissa oppilaitoksissa. |
| --- | --- |

(14)

Kokemus on osoittanut, etteivät edunsaajat tunne riittävästi Euroopan unionin merkitystä koulumaitojärjestelmässä. Sen vuoksi Euroopan unionin asema järjestelmän tukijana olisi osoitettava selkeästi kaikissa koulumaitojärjestelmään osallistuvissa oppilaitoksissa.

| (15) | Tietyt koulumaitojärjestelmään liittyvät tiedot olisi toimitettava komissiolle vuosittain seurantaa varten. |
| --- | --- |

(15)

Tietyt koulumaitojärjestelmään liittyvät tiedot olisi toimitettava komissiolle vuosittain seurantaa varten.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarkoitus

Tässä asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevat säännöt tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille mainitun asetuksen 102 artiklan nojalla myönnettävän yhteisön tuen (jäljempänä ’tuki’) osalta.

2 artikla

Edunsaajat

Edunsaajina ovat säännöllisesti koulua käyvät oppilaat seuraavissa oppilaitoksissa: jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen järjestämät tai hyväksymät päiväkodit, muut esikoulutason oppilaitokset sekä perus- ja keskiasteen oppilaitokset.

3 artikla

Tukikelpoiset tuotteet

1.   Jäsenvaltiot voivat maksaa tukea liitteessä I luetelluille tukikelpoisille tuotteille. Ne voivat soveltaa tiukempia vaatimuksia, jotka täyttävät tukikelpoisille tuotteille liitteessä I vahvistetut edellytykset.

2.   Ranskan merentakaisissa departementeissa liitteessä I tarkoitettu maustettu tai kaakaota sisältävä maito voi olla ennastettua maitoa.

3.   Jäsenvaltiot voivat antaa luvan lisätä luokan I tuotteisiin enintään viisi milligrammaa fluoria yhtä kilogrammaa tuotetta kohden.

4.   Tukea myönnetään ainoastaan tämän asetuksen liitteessä I luetelluille tuotteille, jos tuotteet vastaavat asetusten (EY) N:o 852/2004 ja 853/2004 vaatimuksia, ja erityisesti valmistamista hyväksytyssä laitoksessa koskevia vaatimuksia sekä asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevassa I jaksossa täsmennettyjä tunnistusmerkintää koskevia vaatimuksia.

4 artikla

Tuen määrä

1.   Tuen määrät vahvistetaan liitteessä II.

2.   Jos euroina ilmoitettua tukea muutetaan, kuukauden ensimmäisenä päivänä voimassa olevaa tukea sovelletaan kaikkiin kyseisen kuukauden aikana toimitettaviin määriin.

3.   Jos toimitettujen tuotteiden määrät ilmoitetaan litroina, litrat muunnetaan kilogrammoiksi soveltamalla kerrointa 1,03.

5 artikla

Tuettu enimmäismäärä

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei asetuksen (EY) N:o 1234/2007 102 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu 0,25 litran enimmäismäärä ylity, ottaen huomioon koulupäivien ja opetukseen säännöllisesti osallistuvien oppilaiden lukumäärä sen ajanjakson aikana, jolle tukea on haettu, sekä tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kerroin.

2.   Kun kyseessä ovat liitteessä I tarkoitettuihin luokkiin II–V kuuluvat tuotteet, 1 kohdassa tarkoitettu tarkistus suoritetaan seuraavien määrien perusteella:

| a) | 100 kilogrammaa luokkaan II kuuluvia tuotteita vastaa 90:tä kilogrammaa maitoa; |
| --- | --- |

a)

100 kilogrammaa luokkaan II kuuluvia tuotteita vastaa 90:tä kilogrammaa maitoa;

| b) | 100 kilogrammaa luokkaan III kuuluvia tuotteita vastaa 300:aa kilogrammaa maitoa; |
| --- | --- |

b)

100 kilogrammaa luokkaan III kuuluvia tuotteita vastaa 300:aa kilogrammaa maitoa;

| c) | 100 kilogrammaa luokkaan IV kuuluvia tuotteita vastaa 899:ää kilogrammaa maitoa; |
| --- | --- |

c)

100 kilogrammaa luokkaan IV kuuluvia tuotteita vastaa 899:ää kilogrammaa maitoa;

| d) | 100 kilogrammaa luokkaan V kuuluvia tuotteita vastaa 765:tä kilogrammaa maitoa. |
| --- | --- |

d)

100 kilogrammaa luokkaan V kuuluvia tuotteita vastaa 765:tä kilogrammaa maitoa.

3.   Edellä 2 artiklassa tarkoitetut edunsaajat pääsevät osallisiksi tuesta ainoastaan koulupäivinä. Opetusviranomaisen tai oppilaitoksen on ilmoitettava koulupäivien kokonaismäärä, joka ei sisällä lomia, jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja tarvittaessa hakijalle. Oppilaat eivät saa tukea lomasiirtoloissa viettämältään ajalta.

4.   Aterioiden valmistuksessa käytetyille maidolle ja maitotuotteille ei makseta tukea.

Kuitenkin silloin, kun maidon tai maitotuotteiden käyttö aterioiden valmistuksessa tapahtuu oppilaitoksen tiloissa eikä siihen sisälly lämpökäsittelyä, tukea voidaan maksaa. Lisäksi voidaan sallia liitteessä I olevaan luokkaan I a ja b kuuluvien tuotteiden lämmittäminen.

5.   Sovellettaessa 4 kohtaa kuumennettujen, kuumentamattomien ja/tai suoraan kulutukseen käytettyjen tuotteiden erittelemiseksi voidaan käyttää kerrointa, joka vahvistetaan aiemmin käytettyjen määrien ja/tai asianomaisen jäsenvaltion hyväksymien valmistusohjeiden perusteella.

6 artikla

Yleiset tuen myöntämisedellytykset

1.   Tukihakemus on voimassa ainoastaan siinä tapauksessa, että sen esittänyt hakija on hyväksytty 7, 8 ja 9 artiklan mukaisesti liitteessä I lueteltujen yhteisön tuotteiden toimittamista varten.

2.   Tukihakemuksen voivat esittää seuraavat osapuolet:

| a) | oppilaitos; |
| --- | --- |

a)

oppilaitos;

| b) | oppilaitoksesta vastaava viranomainen, joka tekee tukihakemuksen toimialueensa oppilaille jaettavista tuotteista; |
| --- | --- |

b)

oppilaitoksesta vastaava viranomainen, joka tekee tukihakemuksen toimialueensa oppilaille jaettavista tuotteista;

| c) | tuotteiden toimittaja, jos jäsenvaltio niin määrää; |
| --- | --- |

c)

tuotteiden toimittaja, jos jäsenvaltio niin määrää;

| d) | tätä tarkoitusta varten perustettu organisaatio, joka tekee tukihakemuksen yhden tai useamman oppilaitoksen tai oppilaitoksesta vastaavien viranomaisten lukuun, jos jäsenvaltio niin määrää. |
| --- | --- |

d)

tätä tarkoitusta varten perustettu organisaatio, joka tekee tukihakemuksen yhden tai useamman oppilaitoksen tai oppilaitoksesta vastaavien viranomaisten lukuun, jos jäsenvaltio niin määrää.

7 artikla

Hakijoiden hyväksyminen

Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jonka alueella oppilaitos, jolle maitotuotteet toimitetaan, sijaitsee, on hyväksyttävä tuen hakijat.

8 artikla

Yleiset hyväksyntäedellytykset

1.   Hyväksynnän saaminen edellyttää hakijan toimivaltaiselle viranomaiselle antamaa kirjallista sitoumusta siitä, että

| a) | tuotteet käytetään tämän asetuksen mukaisesti oppilaskäyttöön oppilaitoksessa tai oppilaitoksissa, jolle/joille tukea haetaan; |
| --- | --- |

a)

tuotteet käytetään tämän asetuksen mukaisesti oppilaskäyttöön oppilaitoksessa tai oppilaitoksissa, jolle/joille tukea haetaan;

| b) | aiheettomasti maksettu tuki palautetaan kyseisten määrien osalta, jos todetaan, että tuotteita ei ole luovutettu 2 artiklassa tarkoitetuille edunsaajille tai että tuki on maksettu muulle kuin 5 artiklaa soveltamalla saadulle määrälle; |
| --- | --- |

b)

aiheettomasti maksettu tuki palautetaan kyseisten määrien osalta, jos todetaan, että tuotteita ei ole luovutettu 2 artiklassa tarkoitetuille edunsaajille tai että tuki on maksettu muulle kuin 5 artiklaa soveltamalla saadulle määrälle;

| c) | toimivaltaisten viranomaisten käyttöön annetaan näiden pyynnöstä tositteet; |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisten viranomaisten käyttöön annetaan näiden pyynnöstä tositteet;

| d) | kaikkiin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämiin tarkastuksiin suostutaan, mukaan luettuina erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset. |
| --- | --- |

d)

kaikkiin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämiin tarkastuksiin suostutaan, mukaan luettuina erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset.

2.   Asetuksen (EY) N:o 2707/2000 7,8 ja 9 artiklan mukaisesti myönnetyt hyväksynnät ovat voimassa sovellettaessa tätä asetusta.

9 artikla

Tiettyjen hakijoiden erityiset hyväksyntäedellytykset

Jos tuen hakija on 6 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa tarkoitettu toimija, hakijalta edellytetään 8 artiklassa tarkoitettujen sitoumusten lisäksi kirjallista sitoumusta pitää kirjanpitoa, josta käyvät ilmi oppilaitosten tai tarvittaessa niistä vastaavien viranomaisten nimet ja osoitteet sekä näille oppilaitoksille tai viranomaisille myydyt tai luovutetut tuotteet ja niiden määrät.

10 artikla

Hyväksynnän keskeyttäminen ja peruuttaminen

Jos todetaan, että tuen hakija ei enää täytä 8 ja 9 artiklassa säädettyjä edellytyksiä tai muita tästä asetuksesta johtuvia velvoitteita, hyväksynnän soveltaminen keskeytetään 1–12 kuukauden ajaksi tai se peruutetaan kokonaan sen mukaan, miten vakavasta sääntöjenvastaisuudesta on kyse.

Edellä tarkoitettuja toimenpiteitä ei toteuteta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai jos jäsenvaltio toteaa, että sääntöjenvastaisuus ei ole ollut tahallinen eikä ole johtunut laiminlyönnistä tai että sen merkitys on ollut vähäinen.

Kun kyseessä on hyväksynnän peruuttaminen, hyväksyntä voidaan hakijan pyynnöstä palauttaa aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua.

11 artikla

Tukihakemukset

1.   Tukihakemukset on tehtävä jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen, ja niissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | tuoteluokittain ja alaluokittain jaetut määrät; |
| --- | --- |

a)

tuoteluokittain ja alaluokittain jaetut määrät;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin liittyvän oppilaitoksen tai siitä vastaavan viranomaisen nimi ja osoite tai yksilöllinen tunnistenumero. |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin liittyvän oppilaitoksen tai siitä vastaavan viranomaisen nimi ja osoite tai yksilöllinen tunnistenumero.

2.   Jäsenvaltioiden on määritettävä, miten usein tukihakemuksia voidaan tehdä. Tukihakemukset voivat kattaa 1–7 kuukauden pituisen ajanjakson.

3.   Jotta tukihakemus voitaisiin hyväksyä, se on täytettävä asianmukaisesti ja jätettävä viimeistään sen ajanjakson päättymistä, jota se koskee, seuraavan kolmannen kuukauden viimeisenä päivänä, jollei kyseessä ole ylivoimainen este.

Jos edellä mainittu määräaika ylitetään alle kahdella kuukaudella, tuki voidaan maksaa, mutta siihen on sovellettava jompaakumpaa seuraavista vähennyksistä:

| a) | 5 prosenttia tuen määrästä, jos ylitys on enintään yksi kuukausi; |
| --- | --- |

a)

5 prosenttia tuen määrästä, jos ylitys on enintään yksi kuukausi;

| b) | 10 prosenttia tuen määrästä, jos ylitys on enemmän kuin yksi kuukausi mutta vähemmän kuin kaksi kuukautta. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia tuen määrästä, jos ylitys on enemmän kuin yksi kuukausi mutta vähemmän kuin kaksi kuukautta.

4.   Tukihakemuksessa ilmoitetut määrät on todistettava tosittein, jotka pidetään toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Näihin tositteisiin on merkittävä erikseen kunkin toimitetun tuotteen hinta, ja ne on kuitattava tai niihin on liitettävä maksutosite.

12 artikla

Tuen maksaminen

1.   Rajoittamatta 11 artiklan 4 kohdan soveltamista, tuki maksetaan 6 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetuille toimittajille tai organisaatioille ainoastaan

| a) | kun esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai |
| --- | --- |

a)

kun esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai

| b) | toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksua tekemää tarkastusta koskevan raportin perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamisen edellytykset tosiasiallisesti täyttyvät; tai |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksua tekemää tarkastusta koskevan raportin perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamisen edellytykset tosiasiallisesti täyttyvät; tai

| c) | jäsenvaltion suostumuksella muuta sellaista vaihtoehtoista todistetta vastaan, josta ilmenee, että tämän asetuksen mukaisesti toimitetut määrät on maksettu. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion suostumuksella muuta sellaista vaihtoehtoista todistetta vastaan, josta ilmenee, että tämän asetuksen mukaisesti toimitetut määrät on maksettu.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa 11 artiklassa tarkoitetun asianmukaisesti täytetyn ja hyväksymiskelpoisen tukihakemuksen jättöpäivästä, paitsi silloin kun on aloitettu hallinnollinen tutkinta.

13 artikla

Ennakot

1.   Jäsenvaltiot voivat maksaa haetun tuen määrän suuruisen ennakon sen jälkeen, kun ennakosta on annettu 110-prosenttinen vakuus.

2.   Jos ennakon hakijana on 6 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettu toimittaja tai organisaatio, toimivaltainen viranomainen voi maksaa ennakon toimitettujen määrien perusteella vaatimatta 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja todisteita. Toimittajan tai organisaation on esitettävä yhden kuukauden kuluessa ennakon maksamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle tuen loppuosan maksamiseksi tarvittavat asiakirjat, jollei toimivaltainen viranomainen laadi 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua raporttia.

14 artikla

Hintavalvonta

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuen määrä heijastuu asianmukaisesti edunsaajan maksamaan hintaan.

2.   Jäsenvaltiot voivat vahvistaa enimmäishinnat, jotka edunsaajat maksavat liitteessä I luetelluista eri tuotteista, jotka jaetaan niiden alueella.

15 artikla

Tarkastukset ja seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Näihin toimenpiteisiin on kuuluttava tukihakemusten täysimääräinen hallinnollinen tarkastaminen, jota täydennetään 2–8 kohdan mukaisilla paikalla tehtävillä tarkastuksilla.

2.   Hallinnollinen tarkastus tehdään kaikille tukihakemuksille, ja sen on katettava jäsenvaltioiden määrittelemät tositteet, jotka liittyvät tuotteiden toimittamiseen ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oppilaskohtaisten päivittäisten enimmäismäärien noudattamiseen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja hallinnollisia tarkastuksia täydennetään paikalla tehtävillä tarkastuksilla, jotka liittyvät erityisesti

| a) | tuen heijastumiseen edunsaajan maksamaan hintaan; |
| --- | --- |

a)

tuen heijastumiseen edunsaajan maksamaan hintaan;

| b) | edellä 9 artiklassa tarkoitettuun kirjanpitoon, liikekirjanpito, osto- ja myyntilaskut sekä pankin tiliotteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

edellä 9 artiklassa tarkoitettuun kirjanpitoon, liikekirjanpito, osto- ja myyntilaskut sekä pankin tiliotteet mukaan luettuina;

| c) | tuettujen tuotteiden käyttöön tämän asetuksen säännösten mukaisesti erityisesti, jos ilmenee aihetta epäillä sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

c)

tuettujen tuotteiden käyttöön tämän asetuksen säännösten mukaisesti erityisesti, jos ilmenee aihetta epäillä sääntöjenvastaisuuksia.

3.   Kutakin 1 päivänä elokuuta alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta päättyvää ajanjaksoa koskevien paikalla tehtävien tarkastusten kokonaismäärän on katettava vähintään 5 prosenttia kaikista 6 artiklassa tarkoitetuista hakijoista. Jos hakijoiden lukumäärä jäsenvaltiossa on alle sata, paikalla tehtävä tarkastus suoritetaan viiden hakijan tiloissa. Jos jäsenvaltiossa on vähemmän kuin viisi hakijaa, hakijat tarkastetaan 100-prosenttisesti. Lisäksi kutakin 1 päivänä elokuuta alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta päättyvää ajanjaksoa koskevien paikalla tehtävien tarkastusten kokonaismäärän on katettava vähintään 5 prosenttia jäsenvaltiossa jaetusta tuesta.

4.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia on suoritettava pitkin 1 päivänä elokuuta alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta päättyvää ajanjaksoa, ja niiden on katettava vähintään 12 edeltävän kuukauden mittainen ajanjakso.

5.   Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on valittava hakijat, joille tehdään tarkastus paikalla, ottaen asianmukaisella tavalla huomioon eri maantieteelliset alueet, erityisesti toistuviin virheisiin ja aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin perustuvan riskianalyysin perusteella. Riskianalyysissä on otettava huomioon myös tuen määrän vaihtelut ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut eri hakijaluokat.

6.   Jos tuen hakija on 6 artiklan 2 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettu toimija, hakijan tiloissa paikalla tehtyä tarkastusta on täydennettävä vähintään kahden oppilaitoksen tiloissa tai vähintään 1 prosentissa hakijan luettelossa ilmoitetuista oppilaitoksista paikalla tehdyillä tarkastuksilla riippuen siitä, kumpi on enemmän.

7.   Jos valvonnan tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan antaa mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla.

8.   Toimivaltaisen viranomaisen on laadittava raportti jokaisesta paikalla tehdystä tarkastuksesta. Siinä on kuvailtava täsmällisesti tarkastusten kohteet.

Raportissa on oltava seuraavat osat:

| a) | yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:






  i) | järjestelmä, ajanjakso, jota raportti koskee, tarkastetut hakemukset, tukea saaneiden maitotuotteiden määrät ja rahoituksen määrä; |
| --- | --- | --- |

a)

yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:

i)

järjestelmä, ajanjakso, jota raportti koskee, tarkastetut hakemukset, tukea saaneiden maitotuotteiden määrät ja rahoituksen määrä;

| ii) | läsnä olleet vastuuhenkilöt; |
| --- | --- |

ii)

läsnä olleet vastuuhenkilöt;

| b) | osa, jossa eritellään tehdyt tarkastukset ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:






  i) | tarkastetut asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

b)

osa, jossa eritellään tehdyt tarkastukset ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:

i)

tarkastetut asiakirjat,

| ii) | tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus, |
| --- | --- |

ii)

tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus,

| iii) | huomautukset ja havainnot. |
| --- | --- |

iii)

huomautukset ja havainnot.

9.   Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintään sovelletaan soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 (6) 73 artiklan 1, 3, 4 ja 8 kohtaa.

10.   Petostapauksissa hakijan on 9 kohdan mukaisen aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnän lisäksi maksettava määrä, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja hakijalle tosiasiallisesti kuuluvan määrän välistä erotusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista.

16 artikla

EU:n koulumaitojärjestelmän juliste

Tuotteita tämän asetuksen mukaisesti jakavien oppilaitosten on laadittava tai niissä on oltava laadittuna juliste, joka täyttää liitteessä III esitetyt vähimmäisvaatimukset. Julisteen on oltava pysyvästi esillä selvästi näkyvällä paikalla ja helposti luettavissa pääsisäänkäynnin yhteydessä.

17 artikla

Tiedonannot

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään edellisen, 1 päivästä elokuuta 31 päivään heinäkuuta ulottuvan ajanjakson päättymistä seuraavana 30 päivänä marraskuuta tiivistelmä järjestelmään osallistuneiden hakijoiden ja oppilaitosten lukumäärästä, paikalla tehdyistä tarkastuksista ja niihin liittyvistä havainnoista.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vuosittain ennen 31 päivää tammikuuta vähintään seuraavat tiedot edelliseltä 1 päivänä elokuuta alkaneelta ja 31 päivänä heinäkuuta päättyneeltä ajanjaksolta:

| a) | luokittain ja alaluokittain eritellyt maidon ja maitotuotteiden määrät, joille on maksettu tukea edellisellä, 1 päivänä elokuuta alkaneella ja 31 päivänä heinäkuuta päättyneellä ajanjaksolla, sekä sallittu enimmäismäärä ja sen laskemismenettely; |
| --- | --- |

a)

luokittain ja alaluokittain eritellyt maidon ja maitotuotteiden määrät, joille on maksettu tukea edellisellä, 1 päivänä elokuuta alkaneella ja 31 päivänä heinäkuuta päättyneellä ajanjaksolla, sekä sallittu enimmäismäärä ja sen laskemismenettely;

| b) | koulumaitojärjestelmään osallistuneiden oppilaiden arvioitu lukumäärä. |
| --- | --- |

b)

koulumaitojärjestelmään osallistuneiden oppilaiden arvioitu lukumäärä.

3.   Tiedonantojen muoto ja sisältö määritellään komission jäsenvaltioille toimittamien mallien perusteella. Malleja sovelletaan vasta sen jälkeen, kun niistä on ilmoitettu maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitealle.

18 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 2707/2000.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

19 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Asetusta (EY) N:o 2707/2000 sovelletaan edelleen ennen 1 päivää elokuuta 2008 tehtäviin toimituksiin.

2.   Asetuksen (EY) N:o 2707/2000 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettyjä hyväksyntöjä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2008 asti.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 510/2008 (EUVL L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EYVL L 311, 12.12.2000, s. 37. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1544/2007 (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 64).

2

(3)  Ks. liite IV.

3

(4)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 3.

4

(5)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55, oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1243/2007 (EUVL L 281, 25.10.2007, s. 8).

5

(6)  EUVL L 141, 30.4.2004, s. 18.

6

---

LIITE I

LUETTELO YHTEISÖN TUKEEN OIKEUTETUISTA TUOTTEISTA

Luokka I

| a) | Lämpökäsitelty maito (1); |
| --- | --- |

a)

Lämpökäsitelty maito (1);

| b) | lämpökäsitelty, maustettu, kaakaota tai hedelmämehua (2) sisältävä maito, jossa on a alakohdassa tarkoitettua maitoa vähintään 90 painoprosenttia ja enintään 7 prosenttia lisättyä sokeria (3) ja/tai hunajaa; |
| --- | --- |

b)

lämpökäsitelty, maustettu, kaakaota tai hedelmämehua (2) sisältävä maito, jossa on a alakohdassa tarkoitettua maitoa vähintään 90 painoprosenttia ja enintään 7 prosenttia lisättyä sokeria (3) ja/tai hunajaa;

| c) | maustetut tai maustamattomat hapanmaitotuotteet, myös hedelmämehua (2) sisältävät, joissa on a alakohdassa tarkoitettua maitoa vähintään 90 painoprosenttia ja enintään 7 prosenttia lisättyä sokeria (3) ja/tai hunajaa. |
| --- | --- |

c)

maustetut tai maustamattomat hapanmaitotuotteet, myös hedelmämehua (2) sisältävät, joissa on a alakohdassa tarkoitettua maitoa vähintään 90 painoprosenttia ja enintään 7 prosenttia lisättyä sokeria (3) ja/tai hunajaa.

Luokka II

Maustetut ja maustamattomat hedelmää (4) sisältävät hapanmaitotuotteet, joissa on luokan I kohdalla a alakohdassa tarkoitettua maitoa vähintään 80 painoprosenttia ja enintään 7 prosenttia lisättyä sokeria (5) ja/tai hunajaa.

Luokka III

Maustetut ja maustamattomat tuorejuustot ja sulatejuustot, joissa on juustoa vähintään 90 painoprosenttia.

Luokka IV

Grana Padano -juusto ja Parmigiano Reggiano -juusto.

Luokka V

Muut kuin luokkiin III ja IV kuuluvat maustetut ja maustamattomat juustot, joissa on juustoa vähintään 90 painoprosenttia.

---

(1)  Mukaan luettuina laktoosittomat maitopohjaiset juomat.

(2)  Hedelmämehun käyttö tapahtuu elintarvikkeena käytettävistä hedelmätäysmehuista ja tietyistä vastaavista valmisteista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/112/EY mukaisesti.

(3)  Tässä luokassa sokerilla tarkoitetaan CN-koodeihin 1701 ja 1702 kuuluvia tavaroita. Kun on kyse maidosta tai sen johdannaisista tehdyistä vähäkalorisista tai lisättyä sokeria sisältämättömistä juomista, makeutusaineiden käyttö tapahtuu elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY mukaisesti.

(4)  Tässä luokassa hedelmää sisältävien hapanmaitotuotteiden on aina sisällettävä hedelmää, hedelmälihaa, hedelmäsosetta tai hedelmämehua. Tässä luokassa hedelmillä tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön 8 ryhmässä lueteltuja tuotteita, lukuun ottamatta pähkinöitä ja niitä sisältäviä tuotteita. Hedelmämehun, hedelmälihan ja hedelmäsoseen käyttö tapahtuu elintarvikkeena käytettävistä hedelmätäysmehuista ja tietyistä vastaavista valmisteista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/112/EY mukaisesti.

(5)  Tässä luokassa sokerilla tarkoitetaan CN-koodeihin 1701 ja 1702 kuuluvia tavaroita. Hedelmään lisätyn sokerin on sisällyttävä lisätyn sokerin määrään, joka saa olla enintään 7 prosenttia. Kun on kyse maidosta tai sen johdannaisista tehdyistä vähäkalorisista tai lisättyä sokeria sisältämättömistä juomista, makeutusaineiden käyttö tapahtuu elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY mukaisesti.

---

LIITE II

Tuen määrät

| a) | 18,15 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan I kuuluvia tuotteita kohden; |
| --- | --- |

a)

18,15 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan I kuuluvia tuotteita kohden;

| b) | 16,34 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan II kuuluvia tuotteita kohden; |
| --- | --- |

b)

16,34 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan II kuuluvia tuotteita kohden;

| c) | 54,45 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan III kuuluvia tuotteita kohden; |
| --- | --- |

c)

54,45 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan III kuuluvia tuotteita kohden;

| d) | 163,14 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan IV kuuluvia tuotteita kohden; |
| --- | --- |

d)

163,14 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan IV kuuluvia tuotteita kohden;

| e) | 138,85 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan V kuuluvia tuotteita kohden. |
| --- | --- |

e)

138,85 euroa 100:aa kilogrammaa luokkaan V kuuluvia tuotteita kohden.

---

LIITE III

EU:n koulumaitojärjestelmän julistetta koskevat vähimmäisvaatimukset

Koko: Vähintään A3

Kirjasinkoko: Vähintään 1 senttimetriä

Nimike: Euroopan unionin koulumaitojärjestelmä

Sisältö: Vähintään seuraava teksti oppilaitostyypin mukaan eriytettynä:

”Meidän [oppilaitoksen tyyppi (esim. päiväkoti/esikoulu/koulu)] tarjoaa Euroopan unionin koulumaitojärjestelmän mukaista tukea saavia maitotuotteita.”

On suositeltavaa painottaa ravitsemuksellisia etuja ja lapsille suunnattuja ravinto-ohjeita.

Sijoituspaikka: Selvästi näkyvällä paikalla ja helposti luettavissa oppilaitoksen pääsisäänkäynnin yhteydessä.

Sijoituspaikka

---

LIITE IV

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 2707/2000 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohta | 2 artikla |
| 2 artiklan 2 kohta | — |
| 2 artiklan 3 kohta | — |
| 3 artikla | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke |
| — | 3 artiklan 1 kohdan toinen virke |
| 3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta | 3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta |
| 4 artiklan 1 kohta | 4 artiklan 1 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | — |
| 4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta | 4 artiklan 2 kohta |
| 4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta | — |
| 4 artiklan 4 kohta | 4 artiklan 3 kohta |
| 5 artikla | — |
| — | 5 artikla |
| 6 artiklan 1 kohta | — |
| — | 6 artiklan 1 kohta |
| 6 artiklan 2 kohta | 6 artiklan 2 kohta |
| 7 artikla | 7 artikla |
| 8 artikla | 8 artiklan 1 kohta |
| — | 8 artiklan 2 kohta |
| 9 artiklan 1 kohta | 9 artikla |
| 9 artiklan 2 kohta | — |
| 10 artikla | 10 artikla |
| 11 artikla | 11 artikla |
| 12 artiklan 1 kohdan a alakohta | 12 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| 12 artiklan 1 kohdan b alakohta | 12 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| 12 artiklan 1 kohdan c alakohta | — |
| — | 12 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 12 artiklan 2 kohta | 12 artiklan 2 kohta |
| 12 artiklan 3 kohta | — |
| 13 artiklan 1 ja 2 kohta | 13 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 13 artiklan 3 kohta | — |
| 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 14 artiklan 1 kohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen virke | 14 artiklan 2 kohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan toinen ja kolmas virke | — |
| 14 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 15 artikla | — |
| — | 15 artikla |
| 16 artikla | — |
| — | 16 artikla |
| 17 artikla | — |
| — | 17–20 artikla |
| Liite I | — |
| — | Liite I |
| Liite II | — |
| — | Liite II |
| — | Liite III |
| — | Liite IV |

Asetus (EY) N:o 2707/2000

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla

2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohta

2 artikla

2 artiklan 2 kohta

—

2 artiklan 3 kohta

—

3 artikla

3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke

—

3 artiklan 1 kohdan toinen virke

3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

4 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohta

4 artiklan 2 kohta

—

4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

4 artiklan 2 kohta

4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

—

4 artiklan 4 kohta

4 artiklan 3 kohta

5 artikla

—

—

5 artikla

6 artiklan 1 kohta

—

—

6 artiklan 1 kohta

6 artiklan 2 kohta

6 artiklan 2 kohta

7 artikla

7 artikla

8 artikla

8 artiklan 1 kohta

—

8 artiklan 2 kohta

9 artiklan 1 kohta

9 artikla

9 artiklan 2 kohta

—

10 artikla

10 artikla

11 artikla

11 artikla

12 artiklan 1 kohdan a alakohta

12 artiklan 1 kohdan a alakohta

12 artiklan 1 kohdan b alakohta

12 artiklan 1 kohdan b alakohta

12 artiklan 1 kohdan c alakohta

—

—

12 artiklan 1 kohdan c alakohta

12 artiklan 2 kohta

12 artiklan 2 kohta

12 artiklan 3 kohta

—

13 artiklan 1 ja 2 kohta

13 artiklan 1 ja 2 kohta

13 artiklan 3 kohta

—

14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

14 artiklan 1 kohta

14 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen virke

14 artiklan 2 kohta

14 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan toinen ja kolmas virke

—

14 artiklan 2 ja 3 kohta

—

15 artikla

—

—

15 artikla

16 artikla

—

—

16 artikla

17 artikla

—

—

17–20 artikla

Liite I

—

—

Liite I

Liite II

—

—

Liite II

—

Liite III

—

Liite IV

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/27

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 658/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädetään, että kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädetään, että kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Sokerin markkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 ja 33 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja tiettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Sokerin markkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 ja 33 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja tiettyjen perusteiden mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 33 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityistarpeet voivat edellyttää tuen mukauttamista määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 33 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityistarpeet voivat edellyttää tuen mukauttamista määräpaikan mukaan.

| (4) | Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä ja jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 318/2006 vaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä ja jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 318/2006 vaatimukset.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistettuihin tuotteisiin ja määriin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädettyjä vientitukia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1260/2007 (EUVL L 283, 27.10.2007, s. 1). Asetus (EY) N:o 318/2006 korvataan asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1) 1 päivästä lokakuuta 2008.

1

---

LIITE

Sellaisenaan vietäviin valkoiseen sokeriin ja raakasokeriin 11 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Vientituen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | euroa/100 kg | 23,64 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | euroa/100 kg | 22,11 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | euroa/100 kg | 23,64 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | euroa/100 kg | 22,11 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,2570 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | euroa/100 kg | 25,70 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | euroa/100 kg | 24,04 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | euroa/100 kg | 24,04 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,2570 |
| Huom. Määräpaikat määritellään seuraavasti:







  S00 | — | kaikki määräpaikat paitsi:






  a) | kolmannet maat: Andorra, Liechtenstein, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia (), Montenegro, Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia; |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Vientituen määrä

1701 11 90 9100

S00

euroa/100 kg

23,64 (2)

1701 11 90 9910

S00

euroa/100 kg

22,11 (2)

1701 12 90 9100

S00

euroa/100 kg

23,64 (2)

1701 12 90 9910

S00

euroa/100 kg

22,11 (2)

1701 91 00 9000

S00

euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,2570

1701 99 10 9100

S00

euroa/100 kg

25,70

1701 99 10 9910

S00

euroa/100 kg

24,04

1701 99 10 9950

S00

euroa/100 kg

24,04

1701 99 90 9100

S00

euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,2570

Huom. Määräpaikat määritellään seuraavasti:

S00

—

kaikki määräpaikat paitsi:

a)

kolmannet maat: Andorra, Liechtenstein, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia (), Montenegro, Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia;

| b) | yhteisön tullialueen ulkopuoliset EU:n jäsenvaltioiden alueet: Färsaaret, Grönlanti, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livignon ja Campione d'Italian kunnat sekä ne Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan; |
| --- | --- |

b)

yhteisön tullialueen ulkopuoliset EU:n jäsenvaltioiden alueet: Färsaaret, Grönlanti, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livignon ja Campione d'Italian kunnat sekä ne Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan;

| c) | Euroopassa sijaitsevat alueet, joiden suhteista ulkovaltoihin huolehtii jäsenvaltio ja jotka eivät kuulu yhteisön tullialueeseen: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopassa sijaitsevat alueet, joiden suhteista ulkovaltoihin huolehtii jäsenvaltio ja jotka eivät kuulu yhteisön tullialueeseen: Gibraltar.

---

(1)  Mukaan luettuna Kosovo, siten kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka saanto on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin saanto poikkeaa 92 prosentista, sovellettavan tuen määrä kerrotaan jokaisen käsiteltävänä olevan vientitapahtuman osalta muuntokertoimella, joka saadaan jakamalla viedyn raakasokerin saanto 92:lla asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä I olevan III kohdan 3 alakohdan mukaisesti.

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 659/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 900/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja kolmannen alakohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuoden 2007/2008 loppuun saakka 27 päivänä heinäkuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 900/2007 (2) edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuoden 2007/2008 loppuun saakka 27 päivänä heinäkuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 900/2007 (2) edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 900/2007 8 artiklan 1 kohdan ja 10 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 900/2007 8 artiklan 1 kohdan ja 10 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 900/2007 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen vientituen enimmäismääräksi vahvistetaan 10 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvää osittaista tarjouskilpailua varten 29,036 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1260/2007 (EUVL L 283, 27.10.2007, s. 1). Asetus (EY) N:o 318/2006 korvataan asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1) 1 päivästä lokakuuta 2008.

1

(2)  EUVL L 196, 28.7.2007, s. 26. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 148/2008 (EUVL L 46, 21.2.2008, s. 9).

2

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 660/2008,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008,

valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1060/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja kolmannen alakohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1060/2007 annettu 14 päivänä syyskuuta 2007 (2), pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Belgian, Tšekin, Espanjan, Irlannin, Italian, Unkarin, Puolan, Slovakian ja Ruotsin interventioelinten hallussa olevan sokerin myymiseksi uudelleen vientiä varten edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1060/2007 annettu 14 päivänä syyskuuta 2007 (2), pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Belgian, Tšekin, Espanjan, Irlannin, Italian, Unkarin, Puolan, Slovakian ja Ruotsin interventioelinten hallussa olevan sokerin myymiseksi uudelleen vientiä varten edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1060/2007 4 artiklan 1 kohdan ja 9 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1060/2007 4 artiklan 1 kohdan ja 9 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1060/2007 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen vientituen enimmäismääräksi vahvistetaan 9 päivänä heinäkuuta 2008 päättyvää osittaista tarjouskilpailua varten 364,99 EUR/t.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1260/2007 (EUVL L 283, 27.10.2007, s. 1). Asetus (EY) N:o 318/2006 korvataan asetuksella (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1) 1 päivästä lokakuuta 2008.

1

(2)  EUVL L 242, 15.9.2007, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 148/2008 (EUVL L 46, 21.2.2008, s. 9).

2

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/31

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008,

kolmen tuomarin nimittämisestä Euroopan unionin virkamiestuomioistuimeen

(2008/569/EY, Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 225 a artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 140 b artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin virkamiestuomioistuin, jäljempänä ’virkamiestuomioistuin’, on perustettu neuvoston päätöksellä 2004/752/EY, Euratom (1). Tätä varten mainitulla päätöksellä lisättiin liite yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehtyyn pöytäkirjaan, jäljempänä ’yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liite I’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin virkamiestuomioistuin, jäljempänä ’virkamiestuomioistuin’, on perustettu neuvoston päätöksellä 2004/752/EY, Euratom (1). Tätä varten mainitulla päätöksellä lisättiin liite yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehtyyn pöytäkirjaan, jäljempänä ’yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liite I’.

| (2) | Neuvosto vahvisti päätöksellään 2005/150/EY, Euratom (2) Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen tuomarin tehtävään nimittämistä koskevien ehdokkuuksien esittämisen ja käsittelyn edellytykset ja sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sellaisena kuin niistä säädetään yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevassa 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto vahvisti päätöksellään 2005/150/EY, Euratom (2) Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen tuomarin tehtävään nimittämistä koskevien ehdokkuuksien esittämisen ja käsittelyn edellytykset ja sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sellaisena kuin niistä säädetään yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevassa 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Neuvosto vahvisti yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean, jäljempänä ’komitea’, toimintasäännöt päätöksellään 2005/49/EY, Euratom (3). |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto vahvisti yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean, jäljempänä ’komitea’, toimintasäännöt päätöksellään 2005/49/EY, Euratom (3).

| (4) | Neuvosto on päätöksellään 2005/151/EY, Euratom (4) nimennyt komitean jäsenet. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto on päätöksellään 2005/151/EY, Euratom (4) nimennyt komitean jäsenet.

| (5) | Neuvosto nimitti päätöksellään 2005/577/EY, Euratom (5) komiteaa kuultuaan virkamiestuomioistuimeen seitsemän tuomaria. Mainitun päätöksen 2 artiklan mukaisesti kolme näistä tuomareista nimitettiin kolmeksi vuodeksi, 1 päivästä lokakuuta 2005 alkaen 30 päivään syyskuuta 2008 saakka. Neuvoston puheenjohtajan 12 päivänä lokakuuta 2005 pidetyssä istunnossa suorittaman arvonnan tuloksena tuomareiden Irena BORUTA, Horstpeter KREPPEL ja Sean VAN RAEPENBUSCH tehtävät päättyvät 30 päivänä syyskuuta 2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto nimitti päätöksellään 2005/577/EY, Euratom (5) komiteaa kuultuaan virkamiestuomioistuimeen seitsemän tuomaria. Mainitun päätöksen 2 artiklan mukaisesti kolme näistä tuomareista nimitettiin kolmeksi vuodeksi, 1 päivästä lokakuuta 2005 alkaen 30 päivään syyskuuta 2008 saakka. Neuvoston puheenjohtajan 12 päivänä lokakuuta 2005 pidetyssä istunnossa suorittaman arvonnan tuloksena tuomareiden Irena BORUTA, Horstpeter KREPPEL ja Sean VAN RAEPENBUSCH tehtävät päättyvät 30 päivänä syyskuuta 2008 (6).

| (6) | Virkamiestuomioistuimen kolmea tuomarin virkaa toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta 2008 ja päättyy 30 päivänä syyskuuta 2014, koskeva julkinen viranhakuilmoitus julkaistiin 7 päivänä joulukuuta 2007 (7) ja hakuaika päättyi 25 päivänä tammikuuta 2008. Hakemuksia jätettiin 53, tehtävänsä päättävien tuomareiden hakemukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(6)

Virkamiestuomioistuimen kolmea tuomarin virkaa toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta 2008 ja päättyy 30 päivänä syyskuuta 2014, koskeva julkinen viranhakuilmoitus julkaistiin 7 päivänä joulukuuta 2007 (7) ja hakuaika päättyi 25 päivänä tammikuuta 2008. Hakemuksia jätettiin 53, tehtävänsä päättävien tuomareiden hakemukset mukaan luettuina.

| (7) | Komitea kokoontui 3 ja 4 päivänä maaliskuuta sekä 9 ja 10 päivänä huhtikuuta 2008. Näiden käsittelyjen jälkeen se antoi lausunnon ja laati yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun luettelon. Luettelossa on kuusi hakijaa. |
| --- | --- |

(7)

Komitea kokoontui 3 ja 4 päivänä maaliskuuta sekä 9 ja 10 päivänä huhtikuuta 2008. Näiden käsittelyjen jälkeen se antoi lausunnon ja laati yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun luettelon. Luettelossa on kuusi hakijaa.

| (8) | Neuvosto nimittää virkamiestuomioistuimen tuomarit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 225 a artiklan neljännen kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 140 b artiklan neljännen kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto nimittää virkamiestuomioistuimen tuomarit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 225 a artiklan neljännen kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 140 b artiklan neljännen kohdan nojalla.

| (9) | Edellä mainitussa luettelossa olevista henkilöistä on näin ollen nimitettävä kolme henkilöä ja huolehdittava siitä, että tuomioistuimessa on edustettuna tasapuolisesti mahdollisimman laaja maantieteellinen kirjo eri jäsenvaltioiden kansalaisia samoin kuin heidän edustamiaan kansallisia oikeusjärjestelmiä, siten kuin yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 1 kohdassa määrätään. |
| --- | --- |

(9)

Edellä mainitussa luettelossa olevista henkilöistä on näin ollen nimitettävä kolme henkilöä ja huolehdittava siitä, että tuomioistuimessa on edustettuna tasapuolisesti mahdollisimman laaja maantieteellinen kirjo eri jäsenvaltioiden kansalaisia samoin kuin heidän edustamiaan kansallisia oikeusjärjestelmiä, siten kuin yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä I olevan 3 artiklan 1 kohdassa määrätään.

| (10) | Neuvosto tekee päätöksen nimittää virkamiestuomioistuimen kolme erovuorossa olevaa tuomaria uudeksi toimikaudeksi ottamalla huomioon sen poikkeuksellisen seikan, että he ovat olleet tehtävässään tosiasiallisesti kahden vuoden ajan. Päätöstä ei voida missään tapauksessa pitää ennakkoratkaisuna, |
| --- | --- |

(10)

Neuvosto tekee päätöksen nimittää virkamiestuomioistuimen kolme erovuorossa olevaa tuomaria uudeksi toimikaudeksi ottamalla huomioon sen poikkeuksellisen seikan, että he ovat olleet tehtävässään tosiasiallisesti kahden vuoden ajan. Päätöstä ei voida missään tapauksessa pitää ennakkoratkaisuna,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen tuomareiksi nimitetään:

| — | Irena BORUTA, |
| --- | --- |

—

Irena BORUTA,

| — | Horstpeter KREPPEL, |
| --- | --- |

—

Horstpeter KREPPEL,

| — | Sean VAN RAEPENBUSCH. |
| --- | --- |

—

Sean VAN RAEPENBUSCH.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. RUPEL

---

(1)  EUVL L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

(2)  EUVL L 50, 23.2.2005, s. 7.

2

(3)  EUVL L 21, 25.1.2005, s. 13.

3

(4)  EUVL L 50, 23.2.2005, s. 9.

4

(5)  EUVL L 197, 28.7.2005, s. 28.

5

(6)  EUVL C 262, 21.10.2005, s. 1.

6

(7)  EUVL C 295, 7.12.2007, s. 26.

7

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/33

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean portugalilaisen jäsenen nimeämisestä

(2008/570/EY, Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 259 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston päätöksen 2006/651/EY, Euratom (1),

ottaa huomioon Portugalin hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon komission lausunnon,

sekä katsoo, että Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa on vapautunut portugalilaisen jäsenen paikka Eduardo Manuel NOGUEIRA CHAGASin erottua,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään Florival ROSA LANÇA Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2010.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 269, 28.9.2006, s. 13. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/622/EY, Euratom (EUVL L 253, 28.9.2007, s. 39).

1

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/34

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

Euroopan keskuspankin ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta

(2008/571/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Euroopan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista 30 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2008/2 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | Coopers and Lybrandin (1998–2003) ja KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin (2003–2007) toimikaudet ovat päättyneet tilikauden 2007 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuolinen tilintarkastaja tilikaudesta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Coopers and Lybrandin (1998–2003) ja KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin (2003–2007) toimikaudet ovat päättyneet tilikauden 2007 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuolinen tilintarkastaja tilikaudesta 2008 alkaen.

| (3) | EKP:n neuvosto on suositellut, että PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft nimitetään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2008–2012, |
| --- | --- |

(3)

EKP:n neuvosto on suositellut, että PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft nimitetään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2008–2012,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan neuvoston päätöksen 98/481/EY (2) 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft hyväksytään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2008–2012.”

2 artikla

Tämä päätös ilmoitetaan Euroopan keskuspankille.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL C 114, 9.5.2008, s. 1.

1

(2)  EYVL L 216, 4.8.1998, s. 7.

2

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/35

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

portugalilaisen jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

(2008/572/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Portugalin hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

| (2) | Alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut António Paulino DA SILVA PAIVAn erottua, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut António Paulino DA SILVA PAIVAn erottua,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

Carlos Alberto PINTO, Presidente da Câmara Municipal da Covilhã.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/36

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

alueiden komitean latvialaisen jäsenen ja latvialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2008/573/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Latvian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

| (2) | Yksi jäsenen paikka on vapautunut Edgars ZALĀNSin toimikauden päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Indra RASSA nimetään alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Yksi jäsenen paikka on vapautunut Edgars ZALĀNSin toimikauden päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Indra RASSA nimetään alueiden komitean jäseneksi,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

| a) | jäseneksi:






  — | Indra RASSA, Saldusin maalaiskunnan puheenjohtaja ja Nīgrandesin kunnan puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Indra RASSA, Saldusin maalaiskunnan puheenjohtaja ja Nīgrandesin kunnan puheenjohtaja

sekä

| b) | varajäseneksi:






  — | Janis RAŠČEVSKIS, Jēkabpilsin maalaiskunnan puheenjohtaja ja Saukasin kunnan puheenjohtaja. |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseneksi:

—

Janis RAŠČEVSKIS, Jēkabpilsin maalaiskunnan puheenjohtaja ja Saukasin kunnan puheenjohtaja.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/37

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

alueiden komitean kahden puolalaisen jäsenen ja yhden puolalaisen varajäsenen nimeämisestä

(2008/574/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Puolan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Franciszek WOŁODŹKOn toimikauden päätyttyä. Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka toimikauden päätyttyä Ludwik Kajetan WĘGRZYNin toimikauden muuttumisen seurauksena. Yksi varajäsenen paikka on vapautunut Marek TROMBSKIn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Franciszek WOŁODŹKOn toimikauden päätyttyä. Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka toimikauden päätyttyä Ludwik Kajetan WĘGRZYNin toimikauden muuttumisen seurauksena. Yksi varajäsenen paikka on vapautunut Marek TROMBSKIn toimikauden päätyttyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivän tammikuuta 2010:

| a) | jäseniksi:






  — | Jacek CZERNIAK, przewodniczący Sejmiku Województwa lubelskiego (Lublinin voivodikunnan valtuuston puheenjohtaja), |
| --- | --- | --- |

a)

jäseniksi:

—

Jacek CZERNIAK, przewodniczący Sejmiku Województwa lubelskiego (Lublinin voivodikunnan valtuuston puheenjohtaja),

| — | Bogusław ŚMIGIELSKI, marszałek województwa śląskiego (Silesian voivodikunnan johtaja), |
| --- | --- |

—

Bogusław ŚMIGIELSKI, marszałek województwa śląskiego (Silesian voivodikunnan johtaja),

ja

| b) | varajäseneksi:






  — | Dariusz WRÓBEL, burmistrz Opola Lubelskiego (Lublinissa sijaitsevan Opolen kaupungin pormestari). |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseneksi:

—

Dariusz WRÓBEL, burmistrz Opola Lubelskiego (Lublinissa sijaitsevan Opolen kaupungin pormestari).

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komissio

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä kesäkuuta 2008,

luvan antamisesta apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3046)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2008/575/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys PhytoTrade Africa esitti 9 päivänä elokuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana. |
| --- | --- |

(1)

Yritys PhytoTrade Africa esitti 9 päivänä elokuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana.

| (2) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 12 päivänä heinäkuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Ensiarvioraportissaan viranomainen päättelee, että apinanleipäpuun kuivattu hedelmäliha on ehdotettuina määrinä turvallista ihmisten käytettäväksi. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 12 päivänä heinäkuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Ensiarvioraportissaan viranomainen päättelee, että apinanleipäpuun kuivattu hedelmäliha on ehdotettuina määrinä turvallista ihmisten käytettäväksi.

| (3) | Komissio toimitti ensiarviointikertomuksen kaikille jäsenvaltioille 1 päivänä elokuuta 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti ensiarviointikertomuksen kaikille jäsenvaltioille 1 päivänä elokuuta 2007.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa esitettiin kyseisen kohdan mukaisia perusteltuja muistutuksia tuotteen saattamisesta markkinoille. Muistutuksissa ei kyseenalaistettu turvallisuutta. Asiasta on kuitenkin tehtävä yhteisön päätös 6 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa esitettiin kyseisen kohdan mukaisia perusteltuja muistutuksia tuotteen saattamisesta markkinoille. Muistutuksissa ei kyseenalaistettu turvallisuutta. Asiasta on kuitenkin tehtävä yhteisön päätös 6 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti.

| (5) | Apinanleipäpuun kuivattu hedelmäliha vastaa asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(5)

Apinanleipäpuun kuivattu hedelmäliha vastaa asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä määriteltyä apinanleipäpuun kuivattua hedelmälihaa saa saattaa yhteisössä markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana.

2 artikla

Tällä päätöksellä sallitun elintarvikkeiden uuden ainesosan nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”apinanleipäpuun hedelmäliha”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Phytotrade Africa – London Office, Unit W215, Holywell Centre, 1 Phipp Street, London EC2A 4PS, Yhdistynyt kuningaskunta.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

---

LIITE

Apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan eritelmä

Kuvaus

Apinanleipäpuun (Adansonia digitata) hedelmät kerätään puista, kovat kuoret aukaistaan ja hedelmäliha erotetaan siemenistä ja kuoresta. Hedelmäliha jauhetaan, erotellaan karkeaksi ja hienoksi laaduksi (hiukkaskoko 3–600 μ) ja pakataan.

Apinanleipäpuun kuivatun hedelmälihan tyypilliset ravintoaineet

| Kosteus (kuivaushäviö) (g/100 g) | 11,1-12,0 |
| --- | --- |
| Proteiini (g/100 g) | 2,03-3,24 |
| Rasva (g/100 g) | 0,4-0,7 |
| Tuhka (g/100 g) | 5,5-6,6 |
| Hiilihydraatin kokonaismäärä (g/100 g) | 78,3-78,9 |
| Kokonaissokeri (glukoosina) | 16,9-25,3 |
| Natrium (mg/100 g) | 7,42-12,2 |

Kosteus (kuivaushäviö) (g/100 g)

11,1-12,0

Proteiini (g/100 g)

2,03-3,24

Rasva (g/100 g)

0,4-0,7

Tuhka (g/100 g)

5,5-6,6

Hiilihydraatin kokonaismäärä (g/100 g)

78,3-78,9

Kokonaissokeri (glukoosina)

16,9-25,3

Natrium (mg/100 g)

7,42-12,2

Analyyttiset ominaisuudet

| Vieraat aineet | enintään 0,2 % |
| --- | --- |
| Kosteus (kuivaushäviö) (g/100 g) | 11,1-12,0 |
| Tuhka (g/100 g) | 5,5-6,6 |

Vieraat aineet

enintään 0,2 %

Kosteus (kuivaushäviö) (g/100 g)

11,1-12,0

Tuhka (g/100 g)

5,5-6,6

---

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008,

päätöksen 2003/467/EY liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiden alueiden luettelosta Puolan osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3284)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/576/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä D olevan I luvun E jakson,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 64/432/ETY säädetään, että jäsenvaltio tai sen osa voidaan julistaa naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaaksi, kun tietyt mainitussa direktiivissä säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 64/432/ETY säädetään, että jäsenvaltio tai sen osa voidaan julistaa naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaaksi, kun tietyt mainitussa direktiivissä säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (2) | Luettelo naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaista jäsenvaltioiden alueista esitetään nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2003/467/EY (2) liitteessä III. |
| --- | --- |

(2)

Luettelo naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaista jäsenvaltioiden alueista esitetään nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2003/467/EY (2) liitteessä III.

| (3) | Mainitun päätöksen mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2008/404/EY, 12 Puolan hallintoaluetta (powiat), jotka kuuluvat Podkarpackien voivodikuntaan eli laajempaan hallinnolliseen yksikköön, katsotaan tällä hetkellä naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi alueiksi. |
| --- | --- |

(3)

Mainitun päätöksen mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2008/404/EY, 12 Puolan hallintoaluetta (powiat), jotka kuuluvat Podkarpackien voivodikuntaan eli laajempaan hallinnolliseen yksikköön, katsotaan tällä hetkellä naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi alueiksi.

| (4) | Puola on toimittanut komissiolle asiakirjoja, joilla osoitetaan direktiivissä 64/432/ETY säädettyjen asianmukaisten edellytysten täyttyminen siten, että 13 muuta kyseiseen laajempaan hallinnolliseen yksikköön kuuluvaa hallintoaluetta (powiat) voidaan katsoa naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi Puolan alueiksi. |
| --- | --- |

(4)

Puola on toimittanut komissiolle asiakirjoja, joilla osoitetaan direktiivissä 64/432/ETY säädettyjen asianmukaisten edellytysten täyttyminen siten, että 13 muuta kyseiseen laajempaan hallinnolliseen yksikköön kuuluvaa hallintoaluetta (powiat) voidaan katsoa naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi Puolan alueiksi.

| (5) | Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella kyseiset Puolan alueet (powiat) olisi tunnustettava naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi kyseisen jäsenvaltion alueiksi. |
| --- | --- |

(5)

Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella kyseiset Puolan alueet (powiat) olisi tunnustettava naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaiksi kyseisen jäsenvaltion alueiksi.

| (6) | Sen vuoksi päätöksen 2003/467/EY liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi päätöksen 2003/467/EY liitettä III olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2003/467/EY liitteessä III olevan 2 luvun Puolaa koskeva kohta Podkarpackien voivodikunnan osalta seuraavasti:

| — | ”Podkarpackien voivodikunta






  Powiaty: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.” |
| --- | --- | --- |

—

”Podkarpackien voivodikunta

Powiaty:

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.”

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2007/729/EY (EUVL L 294, 13.11.2007, s. 26).

1

(2)  EUVL L 156, 25.6.2003, s. 74. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2008/404/EY (EUVL L 141, 31.5.2008, s. 16).

2

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 11.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/41

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin muutoksiin saakka:

Täydennys 16 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 13. marraskuuta 2004

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eritelmät |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rengastyypin hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite I | Ilmoitus moottoriajoneuvon ilmarengastyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka moottoriajoneuvon ilmarengastyypin tuotannon lopettamisesta säännön nro 54 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Renkaan merkinnät |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Kuormitusindeksien tunnusten luettelo |
| --- | --- |

Liite IV

| Liite V | Renkaan kokomerkintä ja mitat: Osa I – eurooppalaiset renkaat; Osa II – yhdysvaltalaiset renkaat |
| --- | --- |

Liite V

| Liite VI | Ilmarenkaiden mittausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite VI

| Liite VII | Kuormituksen-/nopeudensietotestien menettely |
| --- | --- |

Liite VII

| lisäys 1 – | Sietotestien ohjelma |
| --- | --- |

lisäys 1 –

| lisäys 2 – | Paineindeksin ja paineyksikköjen välinen suhde |
| --- | --- |

lisäys 2 –

| Liite VIII | Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan: hyötyajoneuvoihin tarkoitetut vyö- ja ristikudosrenkaat |
| --- | --- |

Liite VIII

| Liite IX | ILMOITUS, huoltokuvauksen ajantasaistaminen säännön nro 109 mukaista pinnoitusta varten |
| --- | --- |

Liite IX

1.   SOVELTAMISALA

Tämä sääntö kattaa uudet ilmarenkaat, jotka on tarkoitettu pääasiallisesti muttei yksinomaan M2-, M3-, N- sekä O3- ja O4-luokkien ajoneuvoihin. (1) Sitä ei kuitenkaan sovelleta rengastyyppeihin, joiden nopeusluokkatunnus vastaa nopeutta, joka on alle 80 km/h.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 2.1 | ’ilmarengastyypillä’ ilmarenkaita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  2.1.1 | valmistaja, |
| --- | --- | --- |

2.1

’ilmarengastyypillä’ ilmarenkaita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

2.1.1

valmistaja,

| 2.1.2 | renkaan kokomerkintä, |
| --- | --- |

2.1.2

renkaan kokomerkintä,

| 2.1.3 | käyttöluokka, |
| --- | --- |

2.1.3

käyttöluokka,

| 2.1.4 | rakenne (ristikudos-, vyörengas), |
| --- | --- |

2.1.4

rakenne (ristikudos-, vyörengas),

| 2.1.5 | nopeusluokka, |
| --- | --- |

2.1.5

nopeusluokka,

| 2.1.6 | kuormitusindeksit ja |
| --- | --- |

2.1.6

kuormitusindeksit ja

| 2.1.7 | poikkileikkaus; |
| --- | --- |

2.1.7

poikkileikkaus;

| 2.2 | käyttöluokalla:






  2.2.1 | ’tavallinen rengas’ on rengas, joka on tarkoitettu tavalliseen, jokapäiväiseen maantiekäyttöön, |
| --- | --- | --- |

2.2

käyttöluokalla:

2.2.1

’tavallinen rengas’ on rengas, joka on tarkoitettu tavalliseen, jokapäiväiseen maantiekäyttöön,

| 2.2.2 | ’erikoiskäyttöön tarkoitettu rengas’ on rengas, joka on tarkoitettu sekakäyttöön maanteillä ja maastossa tai muihin erityistarkoituksiin, |
| --- | --- |

2.2.2

’erikoiskäyttöön tarkoitettu rengas’ on rengas, joka on tarkoitettu sekakäyttöön maanteillä ja maastossa tai muihin erityistarkoituksiin,

| 2.2.3 | ’talvirengas’ on rengas, jonka kulutuskuvio, materiaaliyhdiste tai rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan lumessa tavallista rengasta parempi suorituskyky, kun ajoneuvo lähtee liikkeelle tai on liikkeellä; |
| --- | --- |

2.2.3

’talvirengas’ on rengas, jonka kulutuskuvio, materiaaliyhdiste tai rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan lumessa tavallista rengasta parempi suorituskyky, kun ajoneuvo lähtee liikkeelle tai on liikkeellä;

| 2.3 | ilmarenkaan ’rakenteella’ renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:






  2.3.1 | ’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden, |
| --- | --- | --- |

2.3

ilmarenkaan ’rakenteella’ renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:

2.3.1

’ristikudos’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden,

| 2.3.2 | ’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö; |
| --- | --- |

2.3.2

’vyö’ kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö;

| 2.4 | ’renkaan jalkaosalla’ ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa (2); |
| --- | --- |

2.4

’renkaan jalkaosalla’ ilmarenkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa (2);

| 2.5 | ’koordilla’ säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa (2); |
| --- | --- |

2.5

’koordilla’ säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen ilmarenkaassa (2);

| 2.6 | ’koordikerroksella’ kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta (2); |
| --- | --- |

2.6

’koordikerroksella’ kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta (2);

| 2.7 | ’rungolla’ ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta (2); |
| --- | --- |

2.7

’rungolla’ ilmarenkaan muuta rakenneosaa kuin kulutuspintaa ja sivupintojen ulointa kumia; täytettynä rakenneosa kannattaa kuormitusta (2);

| 2.8 | ’kulutuspinnalla’ sitä ilmarenkaan osaa, joka joutuu kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan (2); |
| --- | --- |

2.8

’kulutuspinnalla’ sitä ilmarenkaan osaa, joka joutuu kosketukseen maanpinnan kanssa, joka suojaa renkaan runkoa mekaanisilta vaurioilta ja joka vaikuttaa renkaan kykyyn tarttua maanpintaan (2);

| 2.9 | ’sivupinnalla’ ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen välissä, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän (2); |
| --- | --- |

2.9

’sivupinnalla’ ilmarenkaan osaa, joka on kulutuspinnan ja sen alueen välissä, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän (2);

| 2.10 | ’alemmalla sivupinnalla’ aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen väliin, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän (2);






  2.10.1 | renkaissa, jotka tunnistetaan ’renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon’ osalta (ks. 3.1.13 kohta) A-tunnuksella, alemmalla sivupinnalla tarkoitetaan kuitenkin sitä renkaan aluetta, joka on kiinni vanteessa; |
| --- | --- | --- |

2.10

’alemmalla sivupinnalla’ aluetta, joka jää renkaan poikkileikkauksen enimmäisleveyttä vastaavan alueen ja sen alueen väliin, jonka vanteen reunan on suunniteltu peittävän (2);

2.10.1

renkaissa, jotka tunnistetaan ’renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon’ osalta (ks. 3.1.13 kohta) A-tunnuksella, alemmalla sivupinnalla tarkoitetaan kuitenkin sitä renkaan aluetta, joka on kiinni vanteessa;

| 2.11 | ’kulutuspinnan uralla’ kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien ja/tai lohkojen väliin jäävää tilaa (2); |
| --- | --- |

2.11

’kulutuspinnan uralla’ kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kaarien ja/tai lohkojen väliin jäävää tilaa (2);

| 2.12 | ’poikkileikkauksen leveydellä (S)’ lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä ilman merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamia kohoumia (2); |
| --- | --- |

2.12

’poikkileikkauksen leveydellä (S)’ lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä ilman merkintöjen, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamia kohoumia (2);

| 2.13 | ’kokonaisleveydellä’ lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, merkinnät, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuina (2); |
| --- | --- |

2.13

’kokonaisleveydellä’ lineaarista etäisyyttä täytetyn ilmarenkaan sivupintojen ulkoreunojen välillä, merkinnät, koristeiden tai suojanauhojen taikka -kaarien aiheuttamat kohoumat mukaan luettuina (2);

| 2.14 | ’poikkileikkauksen korkeudella (H)’ etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta; |
| --- | --- |

2.14

’poikkileikkauksen korkeudella (H)’ etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta;

| 2.15 | ’poikkileikkaussuhteella (Ra)’ satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla poikkileikkauksen nimelliskorkeutta ilmaiseva luku (H) poikkileikkauksen nimellisleveyttä ilmaisevalla luvulla (S1), molemmat suuruudet samoina yksikköinä ilmaistuna; |
| --- | --- |

2.15

’poikkileikkaussuhteella (Ra)’ satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla poikkileikkauksen nimelliskorkeutta ilmaiseva luku (H) poikkileikkauksen nimellisleveyttä ilmaisevalla luvulla (S1), molemmat suuruudet samoina yksikköinä ilmaistuna;

| 2.16 | ’ulkohalkaisijalla (D)’ täytetyn uuden ilmarenkaan kokonaishalkaisijaa (2); |
| --- | --- |

2.16

’ulkohalkaisijalla (D)’ täytetyn uuden ilmarenkaan kokonaishalkaisijaa (2);

| 2.17 | ’renkaan kokomerkinnällä’






  2.17.1 | merkintää, josta käyvät ilmi:






  2.17.1.1 | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1). Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa. |
| --- | --- | --- | --- |

2.17

’renkaan kokomerkinnällä’

2.17.1

merkintää, josta käyvät ilmi:

2.17.1.1

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1). Tämä on ilmaistava millimetreinä lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa.

| 2.17.1.2 | Poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, tai renkaan mallin mukaan nimellinen ulkohalkaisija ilmaistuna millimetreinä. |
| --- | --- |

2.17.1.2

Poikkileikkaussuhde lukuun ottamatta niitä renkaita, joiden kokomerkintä esitetään tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, tai renkaan mallin mukaan nimellinen ulkohalkaisija ilmaistuna millimetreinä.

| 2.17.1.3 | Tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja.






  2.17.1.3.1 | Millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:






  Vanteen nimellishalkaisijan koodi (d-tunnus) | d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 482 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 25 | 635 |
| 14,5 | 368 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |

2.17.1.3

Tavanomainen luku d (d-tunnus), joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan ja joka vastaa joko koodeina (100:aa pienemmät luvut) tai millimetreinä (100:aa suuremmat luvut) ilmaistua vanteen halkaisijaa. Merkinnässä saa käyttää kumpaakin mittaustyyppiä vastaavia lukuja.

2.17.1.3.1

Millimetreinä ilmaistut d-tunnusten arvot esitetään seuraavassa:

Vanteen nimellishalkaisijan koodi (d-tunnus)

d-tunnuksen arvo millimetreinä ilmaistuna

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

482

20

508

21

533

22

559

24

610

25

635

14,5

368

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26

660

28

711

30

762

| 2.17.1.4 | Ilmoitus renkaan ja vanteen asennuskokoonpanosta, jos se eroaa standardikokoonpanosta eikä sitä ole vielä ilmaistu vanteen nimellishalkaisijan koodin osoittavassa d-tunnuksessa. |
| --- | --- |

2.17.1.4

Ilmoitus renkaan ja vanteen asennuskokoonpanosta, jos se eroaa standardikokoonpanosta eikä sitä ole vielä ilmaistu vanteen nimellishalkaisijan koodin osoittavassa d-tunnuksessa.

| 2.18 | ’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas (2); |
| --- | --- |

2.18

’vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ sellaisen vanteen halkaisijaa, johon on suunniteltu asennettavaksi rengas (2);

| 2.19 | ’vanteella’ renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan (2); |
| --- | --- |

2.19

’vanteella’ renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan (2);

| 2.20 | ’teoreettisella vanteella’ vannetta, jonka leveys vastaisi x-kertaisesti renkaan poikkileikkauksen nimellisleveyttä; tyypin valmistaja määrittelee x:n arvon; |
| --- | --- |

2.20

’teoreettisella vanteella’ vannetta, jonka leveys vastaisi x-kertaisesti renkaan poikkileikkauksen nimellisleveyttä; tyypin valmistaja määrittelee x:n arvon;

| 2.21 | ’mittavanteella’ vannetta, johon rengas asennetaan mittaamista varten; |
| --- | --- |

2.21

’mittavanteella’ vannetta, johon rengas asennetaan mittaamista varten;

| 2.22 | ’testausvanteella’ vannetta, johon rengas asennetaan kuormituksen-/nopeudensietotestien suorittamista varten; |
| --- | --- |

2.22

’testausvanteella’ vannetta, johon rengas asennetaan kuormituksen-/nopeudensietotestien suorittamista varten;

| 2.23 | ’palojen irtoamisella’ kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta; |
| --- | --- |

2.23

’palojen irtoamisella’ kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta;

| 2.24 | ’koordien irtoamisella’ koordien irtoamista niitä ympäröivästä päällyksestä; |
| --- | --- |

2.24

’koordien irtoamisella’ koordien irtoamista niitä ympäröivästä päällyksestä;

| 2.25 | ’koordikerrosten irtoamisella’ vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan; |
| --- | --- |

2.25

’koordikerrosten irtoamisella’ vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan;

| 2.26 | ’kulutuspinnan irtoamisella’ kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta; |
| --- | --- |

2.26

’kulutuspinnan irtoamisella’ kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta;

| 2.27 | ’kuormitusindeksillä’ yhtä tai kahta numeroa, jotka osoittavat kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien huoltoedellytysten mukaisesti yksittäis- tai kaksoisasennuksessa; ilmarengastyypillä voi olla yhdet tai kahdet kuormitusindeksit sen mukaan, sovelletaanko 6.2.5 kohdan määräyksiä; kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään liitteessä IV; |
| --- | --- |

2.27

’kuormitusindeksillä’ yhtä tai kahta numeroa, jotka osoittavat kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien huoltoedellytysten mukaisesti yksittäis- tai kaksoisasennuksessa; ilmarengastyypillä voi olla yhdet tai kahdet kuormitusindeksit sen mukaan, sovelletaanko 6.2.5 kohdan määräyksiä; kuormitusindeksien ja niitä vastaavien kuormien luettelo esitetään liitteessä IV;

| 2.28 | ’nopeusluokalla’:






  2.28.1 | tunnuksella ilmaistuja nopeuksia, joilla rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman, |
| --- | --- | --- |

2.28

’nopeusluokalla’:

2.28.1

tunnuksella ilmaistuja nopeuksia, joilla rengas pystyy kantamaan vastaavan kuormitusindeksin ilmoittaman kuorman,

| 2.28.2 | nopeusluokat esitetään seuraavassa taulukossa (3):






  Nopeusluokkatunnus | Vastaava nopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |

2.28.2

nopeusluokat esitetään seuraavassa taulukossa (3):

Nopeusluokkatunnus

Vastaava nopeus (km/h)

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

| 2.29 | ’nopeudesta riippuvalla kantavuuden vaihtelulla’:
  Liitteen VIII taulukossa esitetään kuormitusindeksien ja nimellisten nopeusluokkatunnusten funktiona kantavuuden vaihtelut, jotka ilmarengas kestää muilla kuin sen nimellisen nopeusluokkatunnuksen mukaisilla nopeuksilla. Kantavuuden vaihtelut eivät päde tilanteissa, joissa 6.2.5 kohdan soveltamisesta seuraa ylimääräinen kuormitustunnus ja nopeusluokka. |
| --- | --- |

2.29

’nopeudesta riippuvalla kantavuuden vaihtelulla’:

Liitteen VIII taulukossa esitetään kuormitusindeksien ja nimellisten nopeusluokkatunnusten funktiona kantavuuden vaihtelut, jotka ilmarengas kestää muilla kuin sen nimellisen nopeusluokkatunnuksen mukaisilla nopeuksilla. Kantavuuden vaihtelut eivät päde tilanteissa, joissa 6.2.5 kohdan soveltamisesta seuraa ylimääräinen kuormitustunnus ja nopeusluokka.

3.   MERKINNÄT

3.1   Hyväksyttäväksi esitettävissä symmetrisissä ilmarenkaissa on oltava kummallakin sivupinnalla ja epäsymmetrisissä renkaissa ainakin ulommalla sivupinnalla

| 3.1.1 | valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

3.1.1

valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| 3.1.2 | renkaan kokomerkintä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön 2.17 kohdassa, |
| --- | --- |

3.1.2

renkaan kokomerkintä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön 2.17 kohdassa,

| 3.1.3 | ilmoitus rakenteesta seuraavasti:






  3.1.3.1 | ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

ilmoitus rakenteesta seuraavasti:

3.1.3.1

ristikudosrenkaat: ei ilmoitusta tai D-kirjain,

| 3.1.3.2 | vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ”RADIAL”, |
| --- | --- |

3.1.3.2

vyökudosrenkaat: R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä ”RADIAL”,

| 3.1.4 | nopeusluokkatunnus (tai -tunnukset),






  3.1.4.1 | ilmoitus renkaan nimellisestä nopeusluokasta edellä 2.28.2 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa, |
| --- | --- | --- |

3.1.4

nopeusluokkatunnus (tai -tunnukset),

3.1.4.1

ilmoitus renkaan nimellisestä nopeusluokasta edellä 2.28.2 kohdassa määritellyn tunnuksen muodossa,

| 3.1.4.2 | ilmoitus toisesta nopeusluokasta tapauksissa, joissa sovelletaan jäljempänä olevaa 6.2.5 kohtaa, |
| --- | --- |

3.1.4.2

ilmoitus toisesta nopeusluokasta tapauksissa, joissa sovelletaan jäljempänä olevaa 6.2.5 kohtaa,

| 3.1.5 | merkintä ”M+S” tai ”M.S” tai ”M & S”, jos kyseessä on talvirengas, |
| --- | --- |

3.1.5

merkintä ”M+S” tai ”M.S” tai ”M & S”, jos kyseessä on talvirengas,

| 3.1.6 | kuormitusindeksit sellaisina kuin ne määritellään tämän säännön 2.27 kohdassa, |
| --- | --- |

3.1.6

kuormitusindeksit sellaisina kuin ne määritellään tämän säännön 2.27 kohdassa,

| 3.1.7 | merkintä ”TUBELESS”, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisäkumia, |
| --- | --- |

3.1.7

merkintä ”TUBELESS”, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisäkumia,

| 3.1.8 | valmistuspäivämäärä neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa tarkoittavat valmistusvuotta; tämä merkintä, joka voi olla vain toisella sivupinnalla, ei kuitenkaan ole pakollinen renkaissa, joille haetaan hyväksyntää ennen kuin tämän säännön voimaantulosta on kulunut kaksi vuotta (4), |
| --- | --- |

3.1.8

valmistuspäivämäärä neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa tarkoittavat valmistusvuotta; tämä merkintä, joka voi olla vain toisella sivupinnalla, ei kuitenkaan ole pakollinen renkaissa, joille haetaan hyväksyntää ennen kuin tämän säännön voimaantulosta on kulunut kaksi vuotta (4),

| 3.1.9 | niissä renkaissa, joiden kulutuspinnan kuviointi voidaan uudistaa,

  -tunnus, jonka halkaisija on vähintään 20 mm, tai merkintä ”REGROOVABLE” kumpaankin sivupintaan valettuna, |
| --- | --- |

3.1.9

Image

| 3.1.10 | PSI-indeksinä annettava ilmoitus kuormituksen-/nopeudensietotesteissä, sellaisina kuin ne esitetään tämän säännön liitteessä VII olevassa lisäyksessä 2, käytettävästä täyttöpaineesta. Tämä ilmoitus, joka voi olla vain toisella sivupinnalla, ei kuitenkaan ole pakollinen renkaissa, joille haetaan hyväksyntää ennen kuin tämän säännön voimaantulosta on kulunut kaksi vuotta. |
| --- | --- |

3.1.10

PSI-indeksinä annettava ilmoitus kuormituksen-/nopeudensietotesteissä, sellaisina kuin ne esitetään tämän säännön liitteessä VII olevassa lisäyksessä 2, käytettävästä täyttöpaineesta. Tämä ilmoitus, joka voi olla vain toisella sivupinnalla, ei kuitenkaan ole pakollinen renkaissa, joille haetaan hyväksyntää ennen kuin tämän säännön voimaantulosta on kulunut kaksi vuotta.

| 3.1.11 | Niissä renkaissa, jotka on hyväksytty ensimmäisen kerran aikaisintaan 1.3.2004, edellä 2.17.1.4 kohdassa tarkoitettu ilmoitus esitetään välittömästi 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen. |
| --- | --- |

3.1.11

Niissä renkaissa, jotka on hyväksytty ensimmäisen kerran aikaisintaan 1.3.2004, edellä 2.17.1.4 kohdassa tarkoitettu ilmoitus esitetään välittömästi 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen.

| 3.1.12 | merkintä ”ET” tai ”ML” tai ”MPT” erikoiskäyttöön tarkoitetuissa renkaissa (5), |
| --- | --- |

3.1.12

merkintä ”ET” tai ”ML” tai ”MPT” erikoiskäyttöön tarkoitetuissa renkaissa (5),

| 3.1.13 | Loppuliite ”C” tai ”LT” edellä 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen ja tarvittaessa 2.17.1.4 kohdassa tarkoitetun renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon jälkeen:






  3.1.13.1 | Tämä merkintä on valinnainen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu yksittäis- tai kaksoisasennukseen soveltuvat renkaat, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja jotka on tarkoitettu moottoriajoneuvoihin. |
| --- | --- | --- |

3.1.13

Loppuliite ”C” tai ”LT” edellä 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen ja tarvittaessa 2.17.1.4 kohdassa tarkoitetun renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon jälkeen:

3.1.13.1

Tämä merkintä on valinnainen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu yksittäis- tai kaksoisasennukseen soveltuvat renkaat, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja jotka on tarkoitettu moottoriajoneuvoihin.

| 3.1.13.2 | Tämä merkintä on pakollinen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu vain yksittäisasennukseen soveltuvat renkaat, joiden kuormitusindeksi on vähintään 122 ja jotka on tarkoitettu moottoriajoneuvoihin. |
| --- | --- |

3.1.13.2

Tämä merkintä on pakollinen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu vain yksittäisasennukseen soveltuvat renkaat, joiden kuormitusindeksi on vähintään 122 ja jotka on tarkoitettu moottoriajoneuvoihin.

| 3.1.14 | Loppuliite ”CP” edellä 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen ja tarvittaessa 2.17.1.4 kohdassa tarkoitetun renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon jälkeen. Tämä merkintä on pakollinen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu renkaat, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja jotka on tarkoitettu erityisesti matkailuautoihin. |
| --- | --- |

3.1.14

Loppuliite ”CP” edellä 2.17.1.3 kohdassa tarkoitetun vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen ja tarvittaessa 2.17.1.4 kohdassa tarkoitetun renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon jälkeen. Tämä merkintä on pakollinen, jos 5 °:n kourukeskuksisiin vanteisiin on asennettu renkaat, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja jotka on tarkoitettu erityisesti matkailuautoihin.

| 3.1.15 | Ilmoitus ”FRT” (Free Rolling Tyre, vapaasti pyörivä rengas) renkaissa, jotka on tarkoitettu perävaunujen akseleihin ja moottoriajoneuvojen muihin akseleihin kuin etuohjausakseleihin ja vetoakseleihin. |
| --- | --- |

3.1.15

Ilmoitus ”FRT” (Free Rolling Tyre, vapaasti pyörivä rengas) renkaissa, jotka on tarkoitettu perävaunujen akseleihin ja moottoriajoneuvojen muihin akseleihin kuin etuohjausakseleihin ja vetoakseleihin.

3.2   Renkaissa on oltava riittävän suuri tyhjä tila tämän säännön liitteessä II esitetylle hyväksyntämerkille.

3.3   Tämän säännön liitteessä III annetaan esimerkki renkaan merkinnöistä.

3.4   Edellä 3.1 kohdassa tarkoitetut merkinnät sekä tämän säännön 5.4 kohdassa tarkoitettu hyväksyntämerkki on valettava renkaisiin. Niiden on oltava selvästi luettavissa, ja edellä 3.1.1 kohdassa tarkoitettua merkintää lukuun ottamatta ne on sijoitettava vähintään toiselle alemmalle sivupinnalle.

3.4.1   Renkaissa, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) tunnuksella A, merkintä voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan renkaan sivupinnalla.

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

4.1   Renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava ilmarengastyypin hyväksyntää. Hakemuksesta on käytävä ilmi

| 4.1.1 | renkaan kokomerkintä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön 2.17 kohdassa, |
| --- | --- |

4.1.1

renkaan kokomerkintä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön 2.17 kohdassa,

| 4.1.2 | valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

4.1.2

valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| 4.1.3 | käyttöluokka (tavallinen käyttö tai erikoiskäyttö tai talvikäyttö), |
| --- | --- |

4.1.3

käyttöluokka (tavallinen käyttö tai erikoiskäyttö tai talvikäyttö),

| 4.1.4 | rakenne: ristikudos- tai vyörengas, |
| --- | --- |

4.1.4

rakenne: ristikudos- tai vyörengas,

| 4.1.5 | nopeusluokka, |
| --- | --- |

4.1.5

nopeusluokka,

| 4.1.6 | kuormitusindeksit, |
| --- | --- |

4.1.6

kuormitusindeksit,

| 4.1.7 | onko rengas tarkoitettu käytettäväksi sisäkumin kanssa vai ilman sisäkumia, |
| --- | --- |

4.1.7

onko rengas tarkoitettu käytettäväksi sisäkumin kanssa vai ilman sisäkumia,

| 4.1.8 | kokonaismitat: poikkileikkauksen kokonaisleveys ja ulkohalkaisija, |
| --- | --- |

4.1.8

kokonaismitat: poikkileikkauksen kokonaisleveys ja ulkohalkaisija,

| 4.1.9 | edellä 2.20 kohdassa tarkoitettu x-tekijä, |
| --- | --- |

4.1.9

edellä 2.20 kohdassa tarkoitettu x-tekijä,

| 4.1.10 | vanteet, joihin rengas voidaan asentaa, |
| --- | --- |

4.1.10

vanteet, joihin rengas voidaan asentaa,

| 4.1.11 | mittavanne ja testausvanne, |
| --- | --- |

4.1.11

mittavanne ja testausvanne,

| 4.1.12 | mittauspaine- ja testauspaineindeksi, |
| --- | --- |

4.1.12

mittauspaine- ja testauspaineindeksi,

| 4.1.13 | ylimääräiset kuormitus-/nopeusyhdistelmät tapauksissa, joissa sovelletaan jäljempänä esitettävää 6.2.5 kohtaa, |
| --- | --- |

4.1.13

ylimääräiset kuormitus-/nopeusyhdistelmät tapauksissa, joissa sovelletaan jäljempänä esitettävää 6.2.5 kohtaa,

4.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä (kaikki kolmena kappaleena) luonnos tai valokuva, josta voidaan tunnistaa renkaan kulutuskuvio, sekä mittavanteeseen asennetun täytetyn renkaan kuorta esittävä luonnos, josta ilmenevät hyväksyntähakemuksen kohteena olevan tyypin merkitykselliset mitat (ks. 6.1.1 ja 6.1.2 kohta). Siihen on myös liitettävä joko hyväksytyn testauslaboratorion laatima testausseloste tai yksi tai kaksi näytekappaletta rengastyypistä toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan. Renkaan sivupinnasta ja kulutuspinnasta on toimitettava piirrokset tai valokuvat sen jälkeen, kun tuotanto on aloitettu, viimeistään vuoden kuluessa tyyppihyväksynnän myöntämispäivämäärästä.

4.3   Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että käytössä olevat järjestelyt riittävät takaamaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokkaan valvonnan.

4.4   Jos renkaanvalmistaja hakee tyyppihyväksyntää sarjalle renkaita, kuormitus-/nopeustestiä ei tarvitse tehdä jokaiselle sarjan rengastyypille. Hyväksyntäviranomainen voi harkintansa mukaan soveltaa valinnassa huonoimman mahdollisen tapauksen periaatetta.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyntää varten toimitettu ilmarengastyyppi täyttää jäljempänä 6 kohdassa esitettävät vaatimukset, kyseiselle rengastyypille myönnetään hyväksyntä.

5.2   Kullekin hyväksytylle tyypille myönnetään hyväksyntänumero, jonka kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ilmarengastyypille.

5.3   Tämän säännön mukaisesta ilmarenkaan hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä I olevan mallin mukaisella lomakkeella.

5.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä rengastyyppiä vastaavaan ilmarenkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi 3.2 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.1 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

| 5.4.1 | ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6) ja |
| --- | --- |

5.4.1

ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6) ja

| 5.4.2 | hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.4.2

hyväksyntänumero.

5.5   Hyväksyntänumeron on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.6   Tämän säännön liitteessä II annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä.

5.7   Myöhempi pinnoitus säännön nro 109 mukaisesti.

Jos valmistaja saa tietyn rengastyypin tuotannon aikana samalle rengastyypille uuden hyväksynnän, joka on merkittävä huoltokuvauksella, jossa ilmoitetaan korkeampi kuormitusindeksi tai eri nopeustunnus kuin aiemmassa merkinnässä, ja jos valmistaja sallii aiemman rengastyypin pinnoituksen ja merkitsemisen myöhemmällä huoltokuvauksella, renkaanvalmistajan on täytettävä tämän säännön liitteessä IX esitettävä ilmoitusasiakirja ja toimitettava se uuden hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Jos uudelleenluokittelu sallitaan vain renkaille, jotka ovat peräisin tietystä tuotantolaitoksesta tai jotka on tuotettu tiettyinä tuotantokausina, ilmoitusasiakirjassa on esitettävä renkaiden tunnistamiseen tarvittavat tiedot.

Tyyppihyväksyntäviranomainen välittää tämän tiedon muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille, ja renkaanvalmistajien tai tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä toimitettava tämä tieto mille tahansa säännön nro 109 mukaisesti hyväksytylle pinnoituslaitokselle.

6.   ERITELMÄT

6.1   Renkaiden mitat

6.1.1   Renkaan poikkileikkauksen leveys

6.1.1.1   Poikkileikkauksen leveys lasketaan seuraavalla kaavalla:

S = S1 + K (A – A1),

jossa

| S | = | on poikkileikkauksen leveys millimetreinä mittavanteella mitattuna |
| --- | --- | --- |
| S1 | = | on nimellinen poikkileikkauksen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään renkaan sivupinnalla renkaan merkintämääräysten mukaisesti, |
| A | = | on mittavanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin valmistaja esittää sen kuvauksessa, ja |
| A1 | = | on teoreettisen vanteen leveys millimetreinä. |

S

=

on poikkileikkauksen leveys millimetreinä mittavanteella mitattuna

S1

=

on nimellinen poikkileikkauksen leveys millimetreinä sellaisena kuin se esitetään renkaan sivupinnalla renkaan merkintämääräysten mukaisesti,

A

=

on mittavanteen leveys millimetreinä sellaisena kuin valmistaja esittää sen kuvauksessa, ja

A1

=

on teoreettisen vanteen leveys millimetreinä.

A1 leveyden oletetaan vastaavan S1-leveyttä kerrottuna x-kertoimella, jonka valmistaja määrittelee, ja K-kertoimen oletetaan vastaavan arvoa 0,4.

6.1.1.2   Niiden olemassa olevien rengastyyppien, joiden merkintä annetaan tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, poikkileikkauksen leveyden katsotaan kuitenkin olevan se, joka vastaa rengasmerkintää kyseisissä taulukoissa.

6.1.1.3   Niiden renkaiden, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) A-tunnuksella, K-kertoimen oletetaan kuitenkin vastaavan arvoa 0,6.

6.1.2   Renkaan ulkohalkaisija

6.1.2.1   Renkaan ulkohalkaisija lasketaan seuraavalla kaavalla:

D = d + 2H

jossa

| D | on ulkohalkaisija millimetreinä, |
| --- | --- |
| d | on edellä 2.17.1.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä, |
| S1 | on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä, |
| Ra | on poikkileikkaussuhde, |
| H | on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa S1 × 0,01 Ra. |

D

on ulkohalkaisija millimetreinä,

d

on edellä 2.17.1.3 kohdassa määritelty tavanomainen luku millimetreinä,

S1

on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä,

Ra

on poikkileikkaussuhde,

H

on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja vastaa arvoa S1 × 0,01 Ra.

Kaikkien näiden on oltava samassa muodossa kuin ne esitetään rengasmerkinnöissä renkaan sivupinnalla edellä 3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

6.1.2.2   Niiden olemassa olevien rengastyyppien, joiden merkintä annetaan tämän säännön liitteen V taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, ulkohalkaisijan katsotaan olevan se, joka vastaa rengasmerkintää kyseisissä taulukoissa.

6.1.2.3   Niiden renkaiden, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) tunnuksella A, ulkohalkaisija on se, joka esitetään renkaan kokomerkinnässä renkaan sivupinnalla.

6.1.3   Ilmarenkaiden mittausmenetelmä

Ilmarenkaiden mitat mitataan tämän säännön liitteessä VI vahvistetun menettelyn mukaisesti.

6.1.4   Renkaan poikkileikkauksen leveyttä koskevat eritelmät

6.1.4.1   Renkaan kokonaisleveys voi olla pienempi kuin edellä 6.1.1 kohdassa määritelty poikkileikkauksen leveys (määritellyt poikkileikkauksen leveydet).

6.1.4.2   Se voi ylittää kyseisen arvon 4 prosentin verran vyökudosrenkaiden kohdalla ja 8 prosentin verran ristikudosrenkaiden kohdalla. Niissä renkaissa, joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on yli 305 millimetriä ja jotka on tarkoitettu kaksoisasennukseen, 6.1.1 kohdan mukaisesti määriteltyä arvoa ei saa ylittää enempää kuin 2 prosentin verran sellaisten vyökudosrenkaiden kohdalla, joiden poikkileikkaussuhde on suurempi kuin 60, tai 4 prosentin verran ristikudosrenkaiden kohdalla.

6.1.4.3   Niissä renkaissa, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) tunnuksella A, renkaan alemmalla alueella mitattu renkaan kokonaisleveys vastaa sen vanteen nimellisleveyttä, johon rengas on asennettu, sellaisena kuin valmistaja esittää sen kuvauksessa, korotettuna 27 millimetrillä.

6.1.5   Renkaan ulkohalkaisijaa koskevat eritelmät

Renkaan ulkohalkaisija ei saa olla seuraavalla kaavalla saatujen Dmin- ja Dmax-arvojen ulkopuolella:

| | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- |

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

jossa

| 6.1.5.1 | Liitteessä V lueteltujen kokojen osalta ja sellaisissa renkaissa, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) tunnuksella A, poikkileikkauksen nimelliskorkeus H on yhtä suuri kuin
  H = 0,5 (D-d) – tarkemmat tiedot esitetään 6.1.2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

6.1.5.1

Liitteessä V lueteltujen kokojen osalta ja sellaisissa renkaissa, jotka tunnistetaan ”renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon” osalta (ks. 3.1.13 kohta) tunnuksella A, poikkileikkauksen nimelliskorkeus H on yhtä suuri kuin

H = 0,5 (D-d) – tarkemmat tiedot esitetään 6.1.2.1 kohdassa.

| 6.1.5.2 | Muiden kuin liitteessä V lueteltujen kokojen osalta
  ”H” ja ”d” määritellään 6.1.2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

6.1.5.2

Muiden kuin liitteessä V lueteltujen kokojen osalta

”H” ja ”d” määritellään 6.1.2.1 kohdassa.

| 6.1.5.3 | Kertoimet a ja b ovat






  6.1.5.3.1 | kerroin a = 0,97 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.3

Kertoimet a ja b ovat

6.1.5.3.1

kerroin a = 0,97

| 6.1.5.3.2 | kerroin b | Vyörengas | Ristikudosrengas |
| --- | --- | --- | --- |
| tavalliseen käyttöön tarkoitetut renkaat: | 1,04 | 1,07 |
| erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat: | 1,06 | 1,09 |

6.1.5.3.2

kerroin b

Vyörengas

Ristikudosrengas

tavalliseen käyttöön tarkoitetut renkaat:

1,04

1,07

erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat:

1,06

1,09

| 6.1.5.3.3 | Talvirenkaissa edellä esitetyn mukaisesti laskettu ulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentin verran. |
| --- | --- |

6.1.5.3.3

Talvirenkaissa edellä esitetyn mukaisesti laskettu ulkohalkaisija (Dmax) saa ylittyä enintään 1 prosentin verran.

6.2   Kuormituksen-/nopeudensietotesti

6.2.1   Jokaiselle ilmarengastyypille on tehtävä vähintään yksi kuormituksen-/nopeudensietotesti tämän säännön liitteessä VII määritellyn menettelyn mukaisesti.

6.2.2   Renkaan, jossa sietotestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi.

6.2.3   Renkaan ulkohalkaisijan arvo kuusi tuntia kuormituksen-/nopeudensietotestin jälkeen mitattuna saa erota enintään 3,5 prosenttia ennen testiä mitatun ulkohalkaisijan arvosta.

6.2.4   Jos ilmarengastyypille haetaan hyväksyntää liitteen VIII taulukossa esitettyjen kuormitus-/nopeusyhdistelmien osalta, edellä 6.2.1 kohdassa määrättyä sietotestiä ei tarvitse tehdä muilla kuormitus- ja nopeusarvoilla kuin nimellisarvoilla.

6.2.5   Jos hyväksyntää haetaan sellaiselle ilmarengastyypille, joka kestää jonkin muunkin kuormitus-/nopeusyhdistelmän kuin sen, jota koskee liitteen VIII taulukossa esitetty kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan, toiselle saman tyypin renkaalle on tehtävä edellä 6.2.1 kohdassa määrätty sietotesti ylimääräisellä kuormitus- ja nopeusyhdistelmällä.

7.   RENGASTYYPIN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista rengastyypin muutoksista on ilmoitettava rengastyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Tämän jälkeen yksikkö voi joko

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että rengas joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että rengas joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Renkaan kulutuskuvion muuttaminen ei edellytä tämän säännön 6 kohdassa määrättyjen testien uusimista.

7.3   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan 5.3 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.4   Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä I olevan mallin mukaisella tiedonantolomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 8.1 | Tämän säännön nojalla hyväksytyt renkaat on valmistettava siten, että ne ovat yhdenmukaisia edellä 6 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksytyn renkaan kanssa. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön nojalla hyväksytyt renkaat on valmistettava siten, että ne ovat yhdenmukaisia edellä 6 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksytyn renkaan kanssa.

| 8.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään kussakin tuotantolaitoksessa normaalisti kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

8.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään kussakin tuotantolaitoksessa normaalisti kahden vuoden välein.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Ilmarengastyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos sarjasta otetut renkaat eivät läpäise kyseisessä kohdassa määrättyjä testejä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä I olevan mallin mukaisella tiedonantolomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ilmarengastyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä I olevan mallin mukaisen tiedonantolomakkeen jäljennöksellä.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

11.1   Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

11.2   Tätä sääntöä soveltavat sopimuksen sopimuspuolet voivat käyttää renkaanvalmistajien laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn.

11.3   Jos sopimuksen sopimuspuoli soveltaa 11.2 kohtaa, se voi niin halutessaan lähettää valitsemansa henkilön tai henkilöt edustamaan itseään testeissä.

Selittävä kuva

(ks. säännön 2 kohta)

Image

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1).

(2)  Ks. selittävä kuva.

(3)  Yhtenäisyyden vuoksi tässä taulukossa esitettävät tunnukset ja nopeudet ovat samat kuin henkilöautojen kohdalla (säännön nro 30 mukaisesti). Ne eivät ilmaise nopeuksia, joilla tällaisilla renkailla varustettuja hyötyajoneuvoja voi käyttää teillä.

(4)  Ennen 1.1.2000 valmistuspäivämäärä voidaan merkitä kolmesta numerosta muodostuvana ryhmänä, joista kaksi ensimmäistä tarkoittavat viikkoa ja viimeinen tarkoittaa valmistusvuotta.

(5)  Tämä merkintä on pakollinen tämän säännön mukaisesti hyväksyttävissä renkaissa vasta, kun säännön täydennys 14 on tullut voimaan.

(6)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (tyyppihyväksynnän myöntäjinä ovat jäsenvaltiot, jotka käyttävät omia ETY-merkkejään), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47 ja Uusi-Seelanti 48. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

---

LIITE I

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE II

HYVÄKSYNTÄMERKKI

Image

Yllä olevasta ilmarenkaaseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengastyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 54 vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle taikka sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samaan suuntaan suunnattuina. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

---

LIITE III

Renkaan merkinnät

Image

| | Merkintöjen vähimmäiskorkeudet
  (mm) |
| --- | --- |
| Renkaat, joiden vanteen nimellishalkaisija on < 508 mm (koodi 20) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on ≤ 235 mm (koodi 9) | Renkaat, joiden vanteen nimellishalkaisija on ≥ 508 mm (koodi 20) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on > 235 mm (koodi 9) |
| B | 6 | 9 |
| C | 4 |
| D | 6 |

Merkintöjen vähimmäiskorkeudet

(mm)

Renkaat, joiden vanteen nimellishalkaisija on < 508 mm (koodi 20) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on ≤ 235 mm (koodi 9)

Renkaat, joiden vanteen nimellishalkaisija on ≥ 508 mm (koodi 20) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on > 235 mm (koodi 9)

B

6

9

C

4

D

6

1.   Esimerkkinä annetuilla merkinnöillä kuvaillaan seuraavanlaista ilmarengasta:

| | poikkileikkauksen nimellisleveys on 225 |
| --- | --- |

poikkileikkauksen nimellisleveys on 225

| | poikkileikkaussuhde on 70 |
| --- | --- |

poikkileikkaussuhde on 70

| | rengas edustaa vyökudosrakennetta (R) |
| --- | --- |

rengas edustaa vyökudosrakennetta (R)

| | vanteen nimellishalkaisija on 572 mm, jonka koodi on 22.5 |
| --- | --- |

vanteen nimellishalkaisija on 572 mm, jonka koodi on 22.5

| | kantavuudet ovat 3 150 kg yksittäisasennuksessa ja 2 900 kg kaksoisasennuksessa, jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 148 ja 145 |
| --- | --- |

kantavuudet ovat 3 150 kg yksittäisasennuksessa ja 2 900 kg kaksoisasennuksessa, jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 148 ja 145

| | vertailunopeus on 100 km/h, joka vastaa nopeusluokkatunnusta: J |
| --- | --- |

vertailunopeus on 100 km/h, joka vastaa nopeusluokkatunnusta: J

| | luokiteltu talvikäyttöön: M+S |
| --- | --- |

luokiteltu talvikäyttöön: M+S

| | voidaan lisäksi käyttää nopeudella 120 km/h (nopeusluokkatunnus L), jolloin niiden kantavuus on 3 000 kg yksittäisasennuksessa ja 2 725 kg kaksoisasennuksessa, jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 146 ja 143 |
| --- | --- |

voidaan lisäksi käyttää nopeudella 120 km/h (nopeusluokkatunnus L), jolloin niiden kantavuus on 3 000 kg yksittäisasennuksessa ja 2 725 kg kaksoisasennuksessa, jotka vastaavat tämän säännön liitteessä 4 esitettyjä kuormitusindeksejä 146 ja 143

| | voidaan asentaa ilman sisäkumia: ”TUBELESS” |
| --- | --- |

voidaan asentaa ilman sisäkumia: ”TUBELESS”

| | valmistettu viikolla 25 vuonna 2003, ja |
| --- | --- |

valmistettu viikolla 25 vuonna 2003, ja

| | kuormituksen-/nopeudensietotestiä varten rengas on täytettävä 620 kPa:n paineeseen, jonka PSI-tunnus on 90. |
| --- | --- |

kuormituksen-/nopeudensietotestiä varten rengas on täytettävä 620 kPa:n paineeseen, jonka PSI-tunnus on 90.

2.   Renkaissa, joiden renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon tunnus on A, merkintä on seuraavan esimerkin mukainen:

235-700 R 450A jossa

| | 235 on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä, |
| --- | --- |

235 on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä,

| | 700 on ulkohalkaisija millimetreinä, |
| --- | --- |

700 on ulkohalkaisija millimetreinä,

| | R osoittaa renkaan rakenteen – ks. säännön 3.1.3 kohta |
| --- | --- |

R osoittaa renkaan rakenteen – ks. säännön 3.1.3 kohta

| | 450 on vanteen nimellishalkaisija millimetreinä |
| --- | --- |

450 on vanteen nimellishalkaisija millimetreinä

| | A on renkaan ja vanteen asennuskokoonpano. |
| --- | --- |

A on renkaan ja vanteen asennuskokoonpano.

Kuormitusindeksi, nopeusluokkatunnus, valmistuspäivämäärä ja muut merkinnät esitetään esimerkin 1 mukaisesti.

3.   Rengasmerkinnän muodostavat merkinnät on järjestettävä seuraavassa esitetyllä tavalla ja seuraavassa esitettyyn järjestykseen:

| a) | kokomerkintä, joka määritellään säännön 2.17 kohdassa, on ryhmiteltävä edellä olevien esimerkkien mukaisesti, eli: 255/70 R 22.5 tai 235-700 R 450A; |
| --- | --- |

a)

kokomerkintä, joka määritellään säännön 2.17 kohdassa, on ryhmiteltävä edellä olevien esimerkkien mukaisesti, eli: 255/70 R 22.5 tai 235-700 R 450A;

| b) | huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindeksistä/kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava välittömästi säännön 2.17 kohdassa määritellyn kokomerkinnän perään; |
| --- | --- |

b)

huoltokuvaus, joka koostuu kuormitusindeksistä/kuormitusindekseistä ja nopeustunnuksesta, on sijoitettava välittömästi säännön 2.17 kohdassa määritellyn kokomerkinnän perään;

| c) | tunnukset ”TUBELESS” ja ”M+S” tai ”FRT” tai ”MPT” (ja muut vastaavat) voivat olla etäämpänä kokomerkinnästä; |
| --- | --- |

c)

tunnukset ”TUBELESS” ja ”M+S” tai ”FRT” tai ”MPT” (ja muut vastaavat) voivat olla etäämpänä kokomerkinnästä;

| d) | jos tämän säännön 6.2.5 kohtaa sovelletaan, ylimääräiset kuormitusindeksit ja nopeusluokkatunnus on esitettävä ympyrän sisällä lähellä renkaan sivupinnalla olevia nimellisiä kuormitusindeksejä ja nopeusluokkatunnusta. |
| --- | --- |

d)

jos tämän säännön 6.2.5 kohtaa sovelletaan, ylimääräiset kuormitusindeksit ja nopeusluokkatunnus on esitettävä ympyrän sisällä lähellä renkaan sivupinnalla olevia nimellisiä kuormitusindeksejä ja nopeusluokkatunnusta.

---

LIITE IV

Kuormitusindeksien tunnusten luettelo

| Kuormitusindeksi | Vastaava kuljetettava enimmäismassa (kg) |
| --- | --- |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

Kuormitusindeksi

Vastaava kuljetettava enimmäismassa (kg)

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

LIITE V

Renkaan kokomerkintä ja mitat

OSA I

EUROOPPALAISET RENKAAT

Taulukko A

Koodilla merkityt koot asennettuina 5°:n asennuskartiollisille tai tasapohjaisille vanteille vyö- ja ristikudosrakenteet

| Renkaan kokomerkintä (1) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) | Poikkileikkauksen leveys S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyörengas | Ristikudosrengas | Vyörengas | Ristikudosrengas |
| Standardisarjat |
| 4.00R8 (2) | 2.50 | 203 | 414 | 414 | 107 | 107 |
| 4.00R10 (2) | 3.00 | 254 | 466 | 466 | 108 | 108 |
| 4.00R12 (2) | 3.00 | 305 | 517 | 517 | 108 | 108 |
| 4.50R8 (2) | 3.50 | 203 | 439 | 439 | 125 | 125 |
| 4.50R10 (2) | 3.50 | 254 | 490 | 490 | 125 | 125 |
| 4.50R12 (2) | 3.50 | 305 | 545 | 545 | 125 | 128 |
| 5.00R8 (2) | 3.00 | 203 | 467 | 467 | 132 | 132 |
| 5.00R10 (2) | 3.50 | 254 | 516 | 516 | 134 | 134 |
| 5.00R12 (2) | 3.50 | 305 | 568 | 568 | 134 | 137 |
| 6.00R9 | 4.00 | 229 | 540 | 540 | 160 | 160 |
| 6.00R14C | 4.50 | 356 | 626 | 625 | 158 | 158 |
| 6.00R16 (2) | 4.50 | 406 | 728 | 730 | 170 | 170 |
| 6.50R10 | 5.00 | 254 | 588 | 588 | 177 | 177 |
| 6.50R14C | 5.00 | 356 | 640 | 650 | 170 | 172 |
| 6.50R16 (2) | 4.50 | 406 | 742 | 748 | 176 | 176 |
| 6.50R20 (2) | 5.00 | 508 | 860 | — | 181 | — |
| 7.00R12 | 5.00 | 305 | 672 | 672 | 192 | 192 |
| 7.00R14C | 5.00 | 356 | 650 | 668 | 180 | 182 |
| 7.00R15 (2) | 5.00 | 381 | 746 | 752 | 197 | 198 |
| 7.00R16C | 5.50 | 406 | 778 | 778 | 198 | 198 |
| 7.00R16 | 5.50 | 406 | 784 | 774 | 198 | 198 |
| 7.00R20 | 5.50 | 508 | 892 | 898 | 198 | 198 |
| 7.50R10 | 5.50 | 254 | 645 | 645 | 207 | 207 |
| 7.50R14C | 5.50 | 356 | 686 | 692 | 195 | 192 |
| 7.50R15 (2) | 6.00 | 381 | 772 | 772 | 212 | 212 |
| 7.50R16 (2) | 6.00 | 406 | 802 | 806 | 210 | 210 |
| 7.50R17 (2) | 6.00 | 432 | 852 | 852 | 210 | 210 |
| 7.50R20 | 6.00 | 508 | 928 | 928 | 210 | 213 |
| 8.25R15 | 6.50 | 381 | 836 | 836 | 230 | 234 |
| 8.25R16 | 6.50 | 406 | 860 | 860 | 230 | 234 |
| 8.25R17 | 6.50 | 432 | 886 | 895 | 230 | 234 |
| 8.25R20 | 6.50 | 508 | 962 | 970 | 230 | 234 |
| 9.00R15 | 6.00 | 381 | 840 | 840 | 249 | 249 |
| 9.00R16 (2) | 6.50 | 406 | 912 | 900 | 246 | 252 |
| 9.00R20 | 7.00 | 508 | 1 018 | 1 012 | 258 | 256 |
| 10.00R15 | 7.50 | 381 | 918 | 918 | 275 | 275 |
| 10.00R20 | 7.50 | 508 | 1 052 | 1 050 | 275 | 275 |
| 10.00R22 | 7.50 | 559 | 1 102 | 1 102 | 275 | 275 |
| 11.00R16 | 6.50 | 406 | 980 | 952 | 279 | 272 |
| 11.00R20 | 8.00 | 508 | 1 082 | 1 080 | 286 | 291 |
| 11.00R22 | 8.00 | 559 | 1 132 | 1 130 | 286 | 291 |
| 11.00R24 | 8.00 | 610 | 1 182 | 1 180 | 286 | 291 |
| 12.00R20 | 8.50 | 508 | 1 122 | 1 120 | 313 | 312 |
| 12.00R22 | 8.50 | 559 | 1 174 | 1 174 | 313 | 312 |
| 12.00R24 | 8.50 | 610 | 1 226 | 1 220 | 313 | 312 |
| 13.00R20 | 9.00 | 508 | 1 176 | 1 170 | 336 | 342 |
| 14.00R20 | 10.00 | 508 | 1 238 | 1 238 | 370 | 375 |
| 14.00R24 | 10.00 | 610 | 1 340 | 1 340 | 370 | 375 |
| 16.00R20 | 13.00 | 508 | 1 370 | 1 370 | 446 | 446 |
| 80 Sarja |
| 12/80 R 20 | 8.50 | 508 | 1 008 | — | 305 | — |
| 13/80 R 20 | 9.00 | 508 | 1 048 | — | 326 | — |
| 14/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 090 | — | 350 | — |
| 14/80 R 24 | 10.00 | 610 | 1 192 | — | 350 | — |
| 14.75/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 124 | — | 370 | — |
| 15.5/80 R 20 | 10.00 | 508 | 1 158 | — | 384 | — |
| Leveäpohjaiset renkaat monitoimikuorma-autoihin |
| 7.50 R 18 MPT | 5.50 | 457 | 885 | | 208 |
| 10.5 R 18 MPT | 9 | 457 | 905 | 276 | 270 |
| 10.5 R 20 MPT | 9 | 508 | 955 | 276 | 270 |
| 12.5 R 18 MPT | 11 | 457 | 990 | 330 | 325 |
| 12.5 R 20 MPT | 11 | 508 | 1 040 | 330 | 325 |
| 14.5 R 20 MPT | 11 | 508 | 1 095 | 362 | 355 |
| 14.5 R 24 MPT | 11 | 610 | 1 195 | 362 | 355 |

Renkaan kokomerkintä (1)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm)

Poikkileikkauksen leveys S (mm)

Vyörengas

Ristikudosrengas

Vyörengas

Ristikudosrengas

Standardisarjat

4.00R8 (2)

2.50

203

414

414

107

107

4.00R10 (2)

3.00

254

466

466

108

108

4.00R12 (2)

3.00

305

517

517

108

108

4.50R8 (2)

3.50

203

439

439

125

125

4.50R10 (2)

3.50

254

490

490

125

125

4.50R12 (2)

3.50

305

545

545

125

128

5.00R8 (2)

3.00

203

467

467

132

132

5.00R10 (2)

3.50

254

516

516

134

134

5.00R12 (2)

3.50

305

568

568

134

137

6.00R9

4.00

229

540

540

160

160

6.00R14C

4.50

356

626

625

158

158

6.00R16 (2)

4.50

406

728

730

170

170

6.50R10

5.00

254

588

588

177

177

6.50R14C

5.00

356

640

650

170

172

6.50R16 (2)

4.50

406

742

748

176

176

6.50R20 (2)

5.00

508

860

—

181

—

7.00R12

5.00

305

672

672

192

192

7.00R14C

5.00

356

650

668

180

182

7.00R15 (2)

5.00

381

746

752

197

198

7.00R16C

5.50

406

778

778

198

198

7.00R16

5.50

406

784

774

198

198

7.00R20

5.50

508

892

898

198

198

7.50R10

5.50

254

645

645

207

207

7.50R14C

5.50

356

686

692

195

192

7.50R15 (2)

6.00

381

772

772

212

212

7.50R16 (2)

6.00

406

802

806

210

210

7.50R17 (2)

6.00

432

852

852

210

210

7.50R20

6.00

508

928

928

210

213

8.25R15

6.50

381

836

836

230

234

8.25R16

6.50

406

860

860

230

234

8.25R17

6.50

432

886

895

230

234

8.25R20

6.50

508

962

970

230

234

9.00R15

6.00

381

840

840

249

249

9.00R16 (2)

6.50

406

912

900

246

252

9.00R20

7.00

508

1 018

1 012

258

256

10.00R15

7.50

381

918

918

275

275

10.00R20

7.50

508

1 052

1 050

275

275

10.00R22

7.50

559

1 102

1 102

275

275

11.00R16

6.50

406

980

952

279

272

11.00R20

8.00

508

1 082

1 080

286

291

11.00R22

8.00

559

1 132

1 130

286

291

11.00R24

8.00

610

1 182

1 180

286

291

12.00R20

8.50

508

1 122

1 120

313

312

12.00R22

8.50

559

1 174

1 174

313

312

12.00R24

8.50

610

1 226

1 220

313

312

13.00R20

9.00

508

1 176

1 170

336

342

14.00R20

10.00

508

1 238

1 238

370

375

14.00R24

10.00

610

1 340

1 340

370

375

16.00R20

13.00

508

1 370

1 370

446

446

80 Sarja

12/80 R 20

8.50

508

1 008

—

305

—

13/80 R 20

9.00

508

1 048

—

326

—

14/80 R 20

10.00

508

1 090

—

350

—

14/80 R 24

10.00

610

1 192

—

350

—

14.75/80 R 20

10.00

508

1 124

—

370

—

15.5/80 R 20

10.00

508

1 158

—

384

—

Leveäpohjaiset renkaat monitoimikuorma-autoihin

7.50 R 18 MPT

5.50

457

885

208

10.5 R 18 MPT

9

457

905

276

270

10.5 R 20 MPT

9

508

955

276

270

12.5 R 18 MPT

11

457

990

330

325

12.5 R 20 MPT

11

508

1 040

330

325

14.5 R 20 MPT

11

508

1 095

362

355

14.5 R 24 MPT

11

610

1 195

362

355

Taulukko B

Koodilla merkityt koot asennettuina 15°:n asennuskartiollisille vanteille – vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija
  D (mm) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 R 17.5 (3) | 5.25 | 445 | 752 | 185 |
| 7 R 19.5 | 5.25 | 495 | 800 | 185 |
| 8 R 17.5 (3) | 6.00 | 445 | 784 | 208 |
| 8 R 19.5 | 6.00 | 495 | 856 | 208 |
| 8 R 22.5 | 6.00 | 572 | 936 | 208 |
| 8.5 R 17.5 | 6.00 | 445 | 802 | 215 |
| 9 R 17.5 | 6.75 | 445 | 820 | 230 |
| 9 R 19.5 | 6.75 | 495 | 894 | 230 |
| 9 R 22.5 | 6.75 | 572 | 970 | 230 |
| 9.5 R 17.5 | 6.75 | 445 | 842 | 240 |
| 9.5 R 19.5 | 6.75 | 495 | 916 | 240 |
| 10 R 17.5 | 7.50 | 445 | 858 | 254 |
| 10 R 19.5 | 7.50 | 495 | 936 | 254 |
| 10 R 22.5 | 7.50 | 572 | 1 020 | 254 |
| 11 R 22.5 | 8.25 | 572 | 1 050 | 279 |
| 11 R 24.5 | 8.25 | 622 | 1 100 | 279 |
| 12 R 22.5 | 9.00 | 572 | 1 084 | 300 |
| 13 R 22.5 | 9.75 | 572 | 1 124 | 320 |
| 15 R 19.5 | 11.75 | 495 | 998 | 387 |
| 15 R 22.5 | 11.75 | 572 | 1 074 | 387 |
| 16.5 R 19.5 | 13.00 | 495 | 1 046 | 425 |
| 16.5 R 22.5 | 13.00 | 572 | 1 122 | 425 |
| 18 R 19.5 | 14.00 | 495 | 1 082 | 457 |
| 18 R 22.5 | 14.00 | 572 | 1 158 | 457 |
| 70 Sarjat |
| 10/70 R 22.5 | 7.50 | 572 | 928 | 254 |
| 11/70 R 22.5 | 8.25 | 572 | 962 | 279 |
| 12/70 R 22.5 | 9.00 | 572 | 1 000 | 305 |
| 13/70 R 22.5 | 9.75 | 572 | 1 033 | 330 |

Renkaan kokomerkintä

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija

D (mm)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm)

7 R 17.5 (3)

5.25

445

752

185

7 R 19.5

5.25

495

800

185

8 R 17.5 (3)

6.00

445

784

208

8 R 19.5

6.00

495

856

208

8 R 22.5

6.00

572

936

208

8.5 R 17.5

6.00

445

802

215

9 R 17.5

6.75

445

820

230

9 R 19.5

6.75

495

894

230

9 R 22.5

6.75

572

970

230

9.5 R 17.5

6.75

445

842

240

9.5 R 19.5

6.75

495

916

240

10 R 17.5

7.50

445

858

254

10 R 19.5

7.50

495

936

254

10 R 22.5

7.50

572

1 020

254

11 R 22.5

8.25

572

1 050

279

11 R 24.5

8.25

622

1 100

279

12 R 22.5

9.00

572

1 084

300

13 R 22.5

9.75

572

1 124

320

15 R 19.5

11.75

495

998

387

15 R 22.5

11.75

572

1 074

387

16.5 R 19.5

13.00

495

1 046

425

16.5 R 22.5

13.00

572

1 122

425

18 R 19.5

14.00

495

1 082

457

18 R 22.5

14.00

572

1 158

457

70 Sarjat

10/70 R 22.5

7.50

572

928

254

11/70 R 22.5

8.25

572

962

279

12/70 R 22.5

9.00

572

1 000

305

13/70 R 22.5

9.75

572

1 033

330

Taulukko C

Kevyiden hyötyajoneuvojen renkaat – vyö- ja ristikudosrakenteet

| Renkaan kokomerkintä (4) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) | Poikkileikkauksen leveys S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyörengas | Ristikudosrengas | Vyörengas | Ristikudosrengas |
| Metrijärjestelmän mukainen merkintä |
| 145 R 10 C | 4.00 | 254 | 492 | — | 147 | — |
| 145 R 12 C | 4.00 | 305 | 542 | — | 147 | — |
| 145 R 13 C | 4.00 | 330 | 566 | — | 147 | — |
| 145 R 14 C | 4.00 | 356 | 590 | — | 147 | — |
| 145 R 15 C | 4.00 | 381 | 616 | — | 147 | — |
| 155 R 12 C | 4.50 | 305 | 550 | — | 157 | — |
| 155 R 13 C | 4.50 | 330 | 578 | — | 157 | — |
| 155 R 14 C | 4.50 | 356 | 604 | — | 157 | — |
| 165 R 13 C | 4.50 | 330 | 596 | — | 167 | — |
| 165 R 14 C | 4.50 | 356 | 622 | — | 167 | — |
| 165 R 15 C | 4.50 | 381 | 646 | — | 167 | — |
| 175 R 13 C | 5.00 | 330 | 608 | — | 178 | — |
| 175 R 14 C | 5.00 | 356 | 634 | — | 178 | — |
| 175 R 16 C | 5.00 | 406 | 684 | — | 178 | — |
| 185 R 13 C | 5.50 | 330 | 624 | — | 188 | — |
| 185 R 14 C | 5.50 | 356 | 650 | — | 188 | — |
| 185 R 15 C | 5.50 | 381 | 674 | — | 188 | — |
| 185 R 16 C | 5.50 | 406 | 700 | — | 188 | — |
| 195 R 14 C | 5.50 | 356 | 666 | — | 198 | — |
| 195 R 15 C | 5.50 | 381 | 690 | — | 198 | — |
| 195 R 16 C | 5.50 | 406 | 716 | — | 198 | — |
| 205 R 14 C | 6.00 | 356 | 686 | — | 208 | — |
| 205 R 15 C | 6.00 | 381 | 710 | — | 208 | — |
| 205 R 16 C | 6.00 | 406 | 736 | — | 208 | — |
| 215 R 14 C | 6.00 | 356 | 700 | — | 218 | — |
| 215 R 15 C | 6.00 | 381 | 724 | — | 218 | — |
| 215 R 16 C | 6.00 | 406 | 750 | — | 218 | — |
| 245 R 16 C | 7.00 | 406 | 798 | 798 | 248 | 248 |
| 17 R 15 C | 5.00 | 381 | 678 | — | 178 | — |
| 17 R 380 C | 5.00 | 381 | 678 | — | 178 | — |
| 17 R 400 C | 150 mm | 400 | 698 | — | 186 | — |
| 19 R 400 C | 150 mm | 400 | 728 | — | 200 | — |
| Merkitty koodi |
| 5.60 R 12 C | 4.00 | 305 | 570 | 572 | 150 | 148 |
| 6.40 R 13 C | 5.00 | 330 | 648 | 640 | 172 | 172 |
| 6.70 R 13 C | 5.00 | 330 | 660 | 662 | 180 | 180 |
| 6.70 R 14 C | 5.00 | 356 | 688 | 688 | 180 | 180 |
| 6.70 R 15 C | 5.00 | 381 | 712 | 714 | 180 | 180 |

Renkaan kokomerkintä (4)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm)

Poikkileikkauksen leveys S (mm)

Vyörengas

Ristikudosrengas

Vyörengas

Ristikudosrengas

Metrijärjestelmän mukainen merkintä

145 R 10 C

4.00

254

492

—

147

—

145 R 12 C

4.00

305

542

—

147

—

145 R 13 C

4.00

330

566

—

147

—

145 R 14 C

4.00

356

590

—

147

—

145 R 15 C

4.00

381

616

—

147

—

155 R 12 C

4.50

305

550

—

157

—

155 R 13 C

4.50

330

578

—

157

—

155 R 14 C

4.50

356

604

—

157

—

165 R 13 C

4.50

330

596

—

167

—

165 R 14 C

4.50

356

622

—

167

—

165 R 15 C

4.50

381

646

—

167

—

175 R 13 C

5.00

330

608

—

178

—

175 R 14 C

5.00

356

634

—

178

—

175 R 16 C

5.00

406

684

—

178

—

185 R 13 C

5.50

330

624

—

188

—

185 R 14 C

5.50

356

650

—

188

—

185 R 15 C

5.50

381

674

—

188

—

185 R 16 C

5.50

406

700

—

188

—

195 R 14 C

5.50

356

666

—

198

—

195 R 15 C

5.50

381

690

—

198

—

195 R 16 C

5.50

406

716

—

198

—

205 R 14 C

6.00

356

686

—

208

—

205 R 15 C

6.00

381

710

—

208

—

205 R 16 C

6.00

406

736

—

208

—

215 R 14 C

6.00

356

700

—

218

—

215 R 15 C

6.00

381

724

—

218

—

215 R 16 C

6.00

406

750

—

218

—

245 R 16 C

7.00

406

798

798

248

248

17 R 15 C

5.00

381

678

—

178

—

17 R 380 C

5.00

381

678

—

178

—

17 R 400 C

150 mm

400

698

—

186

—

19 R 400 C

150 mm

400

728

—

200

—

Merkitty koodi

5.60 R 12 C

4.00

305

570

572

150

148

6.40 R 13 C

5.00

330

648

640

172

172

6.70 R 13 C

5.00

330

660

662

180

180

6.70 R 14 C

5.00

356

688

688

180

180

6.70 R 15 C

5.00

381

712

714

180

180

Taulukko D

Erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat – vyö- ja ristikudosrakenteet

| Renkaan kokomerkintä (5) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija
  D (mm) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merkitty koodi |
| 15×4 1/2-8 | 3.25 | 203 | 385 | 122 |
| 16×6-8 | 4.33 | 203 | 425 | 152 |
| 18×7 | 4.33 | 203 | 462 | 173 |
| 18×7-8 | 4.33 | 203 | 462 | 173 |
| 21×8-9 | 6.00 | 229 | 535 | 200 |
| 21×4 | 2.32 | 330 | 565 | 113 |
| 22×4 1/2 | 3.11 | 330 | 595 | 132 |
| 23×5 | 3.75 | 330 | 635 | 155 |
| 23×9-10 | 6.50 | 254 | 595 | 225 |
| 25×6 | 3.75 | 330 | 680 | 170 |
| 27×10-12 | 8.00 | 305 | 690 | 255 |
| 28×9-15 | 7.00 | 381 | 707 | 216 |
| Metrijärjestelmän mukainen merkintä |
| 200-15 | 6.50 | 381 | 730 | 205 |
| 250-15 | 7.50 | 381 | 735 | 250 |
| 300-15 | 8.00 | 381 | 840 | 300 |

Renkaan kokomerkintä (5)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija

D (mm)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm)

Merkitty koodi

15×4 1/2-8

3.25

203

385

122

16×6-8

4.33

203

425

152

18×7

4.33

203

462

173

18×7-8

4.33

203

462

173

21×8-9

6.00

229

535

200

21×4

2.32

330

565

113

22×4 1/2

3.11

330

595

132

23×5

3.75

330

635

155

23×9-10

6.50

254

595

225

25×6

3.75

330

680

170

27×10-12

8.00

305

690

255

28×9-15

7.00

381

707

216

Metrijärjestelmän mukainen merkintä

200-15

6.50

381

730

205

250-15

7.50

381

735

250

300-15

8.00

381

840

300

OSA II

YHDYSVALTALAISET RENKAAT

| — | Taulukoiden alalaidassa esitettäviä toleransseja sovelletaan 6.1.4.2 ja 6.1.5.3 kohdassa esitettyjen toleranssien sijasta. |
| --- | --- |

—

Taulukoiden alalaidassa esitettäviä toleransseja sovelletaan 6.1.4.2 ja 6.1.5.3 kohdassa esitettyjen toleranssien sijasta.

| — | Ulkohalkaisijat luetellaan eri käyttöluokkien, eli tavallisen käytön, talvikäytön ja erikoiskäytön osalta. |
| --- | --- |

—

Ulkohalkaisijat luetellaan eri käyttöluokkien, eli tavallisen käytön, talvikäytön ja erikoiskäytön osalta.

Taulukko A

Kevyiden hyötyajoneuvojen renkaat (lt-renkaat)

Ristikudos- ja vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä (6) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) (7) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavallinen | Talvi |
| 6.00-16LT | 4.50 | 406 | 732 | 743 | 173 |
| 6.50-16LT | 4.50 | 406 | 755 | 767 | 182 |
| 6.70-16LT | 5.00 | 406 | 722 | 733 | 191 |
| 7.00-13LT | 5.00 | 330 | 647 | 658 | 187 |
| 7.00-14LT | 5.00 | 356 | 670 | 681 | 187 |
| 7.00-15LT | 5.50 | 381 | 752 | 763 | 202 |
| 7.00-16LT | 5.50 | 406 | 778 | 788 | 202 |
| 7.10-15LT | 5.00 | 381 | 738 | 749 | 199 |
| 7.50-15LT | 6.00 | 381 | 782 | 794 | 220 |
| 7.50-16LT | 6.00 | 406 | 808 | 819 | 220 |
| 8.25-16LT | 6.50 | 406 | 859 | 869 | 241 |
| 9.00-16LT | 6.50 | 406 | 890 | 903 | 257 |
| G78-15LT | 6.00 | 381 | 711 | 722 | 212 |
| H78-15LT | 6.00 | 381 | 727 | 739 | 222 |
| L78-15LT | 6.50 | 381 | 749 | 760 | 236 |
| L78-16LT | 6.50 | 406 | 775 | 786 | 236 |
| 7-14.5LT (9) | 6.00 | 368 | 677 | | 185 |
| 8-14.5LT (9) | 6.00 | 368 | 707 | | 203 |
| 9-14.5LT (9) | 7.00 | 368 | 711 | | 241 |
| 7-17.5LT | 5.25 | 445 | 758 | 769 | 189 |
| 8-17.5LT | 5.25 | 445 | 788 | 799 | 199 |

Renkaan kokomerkintä (6)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm) (7)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm) (8)

Tavallinen

Talvi

6.00-16LT

4.50

406

732

743

173

6.50-16LT

4.50

406

755

767

182

6.70-16LT

5.00

406

722

733

191

7.00-13LT

5.00

330

647

658

187

7.00-14LT

5.00

356

670

681

187

7.00-15LT

5.50

381

752

763

202

7.00-16LT

5.50

406

778

788

202

7.10-15LT

5.00

381

738

749

199

7.50-15LT

6.00

381

782

794

220

7.50-16LT

6.00

406

808

819

220

8.25-16LT

6.50

406

859

869

241

9.00-16LT

6.50

406

890

903

257

G78-15LT

6.00

381

711

722

212

H78-15LT

6.00

381

727

739

222

L78-15LT

6.50

381

749

760

236

L78-16LT

6.50

406

775

786

236

7-14.5LT (9)

6.00

368

677

185

8-14.5LT (9)

6.00

368

707

203

9-14.5LT (9)

7.00

368

711

241

7-17.5LT

5.25

445

758

769

189

8-17.5LT

5.25

445

788

799

199

Taulukko B

Kevyiden hyötyajoneuvojen renkaat (high flotation renkaat)

Ristikudos- ja vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä (10) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) (11) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavallinen | Talvi |
| 9-15LT | 8.00 | 381 | 744 | 755 | 254 |
| 10-15LT | 8.00 | 381 | 773 | 783 | 264 |
| 11-15LT | 8.00 | 381 | 777 | 788 | 279 |
| 24×7.50-13LT | 6 | 330 | 597 | 604 | 191 |
| 27×8.50-14LT | 7 | 356 | 674 | 680 | 218 |
| 28×8.50-15LT | 7 | 381 | 699 | 705 | 218 |
| 29×9.50-15LT | 7.5 | 381 | 724 | 731 | 240 |
| 30×9.50-15LT | 7.5 | 381 | 750 | 756 | 240 |
| 31×10.50-15LT | 8.5 | 381 | 775 | 781 | 268 |
| 31×11.50-15LT | 9 | 381 | 775 | 781 | 290 |
| 31×13.50-15LT | 11 | 381 | 775 | 781 | 345 |
| 31×15.50-15LT | 12 | 381 | 775 | 781 | 390 |
| 32×11.50-15LT | 9 | 381 | 801 | 807 | 290 |
| 33×12.50-15LT | 10 | 381 | 826 | 832 | 318 |
| 35×12.50-15LT | 10 | 381 | 877 | 883 | 318 |
| 37×12.50-15LT | 10 | 381 | 928 | 934 | 318 |
| 37×14.50-15LT | 12 | 381 | 928 | 934 | 372 |
| 8.00-16.5LT | 6.00 | 419 | 720 | 730 | 203 |
| 8.75-16.5LT | 6.75 | 419 | 748 | 759 | 222 |
| 9.50-16.5LT | 6.75 | 419 | 776 | 787 | 241 |
| 10-16.5LT | 8.25 | 419 | 762 | 773 | 264 |
| 12-16.5LT | 9.75 | 419 | 818 | 831 | 307 |
| 30×9.50-16.5LT | 7.50 | 419 | 750 | 761 | 240 |
| 31×10.50-16.5LT | 8.25 | 419 | 775 | 787 | 266 |
| 33×12.50-16.5LT | 9.75 | 419 | 826 | 838 | 315 |
| 37×12.50-16.5LT | 9.75 | 419 | 928 | 939 | 315 |
| 37×14.50-16.5LT | 11.25 | 419 | 928 | 939 | 365 |
| 33×9.50 R15LT | 7.50 | 381 | 826 | 832 | 240 |
| 35×12.50 R16.5LT | 10.00 | 419 | 877 | 883 | 318 |
| 37×12.50 R17LT | 10.00 | 432 | 928 | 934 | 318 |

Renkaan kokomerkintä (10)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm) (11)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm) (12)

Tavallinen

Talvi

9-15LT

8.00

381

744

755

254

10-15LT

8.00

381

773

783

264

11-15LT

8.00

381

777

788

279

24×7.50-13LT

6

330

597

604

191

27×8.50-14LT

7

356

674

680

218

28×8.50-15LT

7

381

699

705

218

29×9.50-15LT

7.5

381

724

731

240

30×9.50-15LT

7.5

381

750

756

240

31×10.50-15LT

8.5

381

775

781

268

31×11.50-15LT

9

381

775

781

290

31×13.50-15LT

11

381

775

781

345

31×15.50-15LT

12

381

775

781

390

32×11.50-15LT

9

381

801

807

290

33×12.50-15LT

10

381

826

832

318

35×12.50-15LT

10

381

877

883

318

37×12.50-15LT

10

381

928

934

318

37×14.50-15LT

12

381

928

934

372

8.00-16.5LT

6.00

419

720

730

203

8.75-16.5LT

6.75

419

748

759

222

9.50-16.5LT

6.75

419

776

787

241

10-16.5LT

8.25

419

762

773

264

12-16.5LT

9.75

419

818

831

307

30×9.50-16.5LT

7.50

419

750

761

240

31×10.50-16.5LT

8.25

419

775

787

266

33×12.50-16.5LT

9.75

419

826

838

315

37×12.50-16.5LT

9.75

419

928

939

315

37×14.50-16.5LT

11.25

419

928

939

365

33×9.50 R15LT

7.50

381

826

832

240

35×12.50 R16.5LT

10.00

419

877

883

318

37×12.50 R17LT

10.00

432

928

934

318

Taulukko C

Koodilla merkityt koot asennettuina 5°:n asennuskartiollisille tai tasapohjaisille vanteille

Ristikudos- ja vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä (13) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) (14) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavallinen | Talvi |
| (a) | (b) |
| 6.50-20 | 5 | 508 | 878 | | 893 | 184 |
| 7.00-15TR | 5.5 | 381 | 777 | | 792 | 199 |
| 7.00-18 | 5.5 | 457 | 853 | | 868 | 199 |
| 7.00-20 | 5.5 | 508 | 904 | | 919 | 199 |
| 7.50-15TR | 6 | 381 | 808 | | 825 | 215 |
| 7.50-17 | 6 | 432 | 859 | | 876 | 215 |
| 7.50-18 | 6 | 457 | 884 | | 901 | 215 |
| 7.50-20 | 6 | 508 | 935 | | 952 | 215 |
| 8.25-15TR | 6.5 | 381 | 847 | 855 | 865 | 236 |
| 8.25-20 | 6.5 | 508 | 974 | 982 | 992 | 236 |
| 9.00-15TR | 7 | 381 | 891 | 904 | 911 | 259 |
| 9.00-20 | 7 | 508 | 1 019 | 1 031 | 1 038 | 259 |
| 10.00-15TR | 7.5 | 381 | 927 | 940 | 946 | 278 |
| 10.00-20 | 7.5 | 508 | 1 054 | 1 067 | 1 073 | 278 |
| 10.00-22 | 7.5 | 559 | 1 104 | 1 118 | 1 123 | 278 |
| 11.00-20 | 8 | 508 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 293 |
| 11.00-22 | 8 | 559 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 293 |
| 11.00-24 | 8 | 610 | 1 186 | 1 201 | 1 206 | 293 |
| 11.50-20 | 8 | 508 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 296 |
| 12.00-20 | 8.5 | 508 | 1 125 | | 1 146 | 315 |
| 12.00-24 | 8.5 | 610 | 1 226 | | 1 247 | 315 |
| 14.00-20 | 10 | 508 | 1 241 | | 1 266 | 375 |
| 14.00-24 | 10 | 610 | 1 343 | | 1 368 | 375 |

Renkaan kokomerkintä (13)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm) (14)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm) (15)

Tavallinen

Talvi

(a)

(b)

6.50-20

5

508

878

893

184

7.00-15TR

5.5

381

777

792

199

7.00-18

5.5

457

853

868

199

7.00-20

5.5

508

904

919

199

7.50-15TR

6

381

808

825

215

7.50-17

6

432

859

876

215

7.50-18

6

457

884

901

215

7.50-20

6

508

935

952

215

8.25-15TR

6.5

381

847

855

865

236

8.25-20

6.5

508

974

982

992

236

9.00-15TR

7

381

891

904

911

259

9.00-20

7

508

1 019

1 031

1 038

259

10.00-15TR

7.5

381

927

940

946

278

10.00-20

7.5

508

1 054

1 067

1 073

278

10.00-22

7.5

559

1 104

1 118

1 123

278

11.00-20

8

508

1 085

1 099

1 104

293

11.00-22

8

559

1 135

1 150

1 155

293

11.00-24

8

610

1 186

1 201

1 206

293

11.50-20

8

508

1 085

1 099

1 104

296

12.00-20

8.5

508

1 125

1 146

315

12.00-24

8.5

610

1 226

1 247

315

14.00-20

10

508

1 241

1 266

375

14.00-24

10

610

1 343

1 368

375

Taulukko D

Koodilla merkityt koot erikoiskäyttöön

Ristikudos- ja vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) (16) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) |
| 10.00-20ML | 7.5 | 508 | 1 073 | 1 099 | 278 |
| 11.00-22ML | 8 | 559 | 1 155 | 1 182 | 293 |
| 13.00-24ML | 9 | 610 | 1 302 | | 340 |
| 14.00-20ML | 10 | 508 | 1 266 | | 375 |
| 14.00-24ML | 10 | 610 | 1 368 | | 375 |
| 15-19.5ML | 11.75 | 495 | 1 019 | | 389 |
| 24 R 21 | 18 | 533 | 1 372 | — | 610 |

Renkaan kokomerkintä

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm) (16)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm) (17)

(a)

(b)

10.00-20ML

7.5

508

1 073

1 099

278

11.00-22ML

8

559

1 155

1 182

293

13.00-24ML

9

610

1 302

340

14.00-20ML

10

508

1 266

375

14.00-24ML

10

610

1 368

375

15-19.5ML

11.75

495

1 019

389

24 R 21

18

533

1 372

—

610

Taulukko E

Koodilla merkityt koot asennettuina 15°:n asennuskartiollisille vanteille

Ristikudos- ja vyörenkaat

| Renkaan kokomerkintä (18) | Mittavanteen leveyden koodi | Vanteen nimellishalkaisija d (mm) | Ulkohalkaisija D (mm) (19) | Poikkileikkauksen leveys
  S (mm) (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavallinen | Talvi |
| (a) | (b) |
| 8-19.5 | 6.00 | 495 | 859 | | 876 | 203 |
| 8-22.5 | 6.00 | 572 | 935 | | 952 | 203 |
| 9-22.5 | 6.75 | 572 | 974 | 982 | 992 | 229 |
| 10-22.5 | 7.50 | 572 | 1 019 | 1 031 | 1 038 | 254 |
| 11-22.5 | 8.25 | 572 | 1 054 | 1 067 | 1 073 | 279 |
| 11-24.5 | 8.25 | 622 | 1 104 | 1 118 | 1 123 | 279 |
| 12-22.5 | 9.00 | 572 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 300 |
| 12-24.5 | 9.00 | 622 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 300 |
| 12.5-22.5 | 9.00 | 572 | 1 085 | 1 099 | 1 104 | 302 |
| 12.5-24.5 | 9.00 | 622 | 1 135 | 1 150 | 1 155 | 302 |
| 14-17.5 | 10.50 | 445 | 907 | | 921 | 349 (—) |
| 15-19.5 | 11.75 | 495 | 1 005 | | 1 019 | 389 (—) |
| 15-22.5 | 11.75 | 572 | 1 082 | | 1 095 | 389 (—) |
| 16.5-22.5 | 13.00 | 572 | 1 128 | | 1 144 | 425 (—) |
| 18-19.5 | 14.00 | 495 | 1 080 | | 1 096 | 457 (—) |
| 18-22.5 | 14.00 | 572 | 1 158 | | 1 172 | 457 (—) |

Renkaan kokomerkintä (18)

Mittavanteen leveyden koodi

Vanteen nimellishalkaisija d (mm)

Ulkohalkaisija D (mm) (19)

Poikkileikkauksen leveys

S (mm) (20)

Tavallinen

Talvi

(a)

(b)

8-19.5

6.00

495

859

876

203

8-22.5

6.00

572

935

952

203

9-22.5

6.75

572

974

982

992

229

10-22.5

7.50

572

1 019

1 031

1 038

254

11-22.5

8.25

572

1 054

1 067

1 073

279

11-24.5

8.25

622

1 104

1 118

1 123

279

12-22.5

9.00

572

1 085

1 099

1 104

300

12-24.5

9.00

622

1 135

1 150

1 155

300

12.5-22.5

9.00

572

1 085

1 099

1 104

302

12.5-24.5

9.00

622

1 135

1 150

1 155

302

14-17.5

10.50

445

907

921

349 (—)

15-19.5

11.75

495

1 005

1 019

389 (—)

15-22.5

11.75

572

1 082

1 095

389 (—)

16.5-22.5

13.00

572

1 128

1 144

425 (—)

18-19.5

14.00

495

1 080

1 096

457 (—)

18-22.5

14.00

572

1 158

1 172

457 (—)

---

(1)

| (+) | Ristikudosrakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena väliviivaa R-kirjaimen sijasta (esim. 5.00-8). |
| --- | --- |

(+)

Ristikudosrakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena väliviivaa R-kirjaimen sijasta (esim. 5.00-8).

(2)  Renkaan kokomerkintään voidaan lisätä C-kirjain (esim. 6.00-16C).

(3)  Renkaan kokomerkintään voidaan lisätä C-kirjain (esim. 7 R 17.5C).

(4)

| (+) | Ristikudosrakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena väliviivaa R-kirjaimen sijasta (esim. 145-10 C). |
| --- | --- |

(+)

Ristikudosrakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena väliviivaa R-kirjaimen sijasta (esim. 145-10 C).

(5)

| (+) | Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. 15×4 1/2 R 8). |
| --- | --- |

(+)

Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. 15×4 1/2 R 8).

(6)  Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. 6.00 R 16LT).

(7)  Dmax-arvon laskennassa käytettävä b-kerroin: 1,08.

(8)  Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 8 prosenttia.

(9)  Loppuliite ”LT” voidaan korvata loppuliitteellä ”MH” renkaan kokomerkinnässä (esim. 7-14.5 MH).

(10)  Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. (e.g. 24×7.50 R 13LT).

(11)  Dmax-arvon laskennassa käytettävä b-kerroin: 1,07.

(12)  Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 7 prosenttia.

(13)  Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. 6.50 R 20).

(14)  Dmax-arvon laskennassa käytettävä b-kerroin: 1,06. Käyttöluokka: tavalliset renkaat: (a) maantiekulutuspinta (b) paksu kulutuspinta

(15)  Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 6 prosenttia.

(16)  Dmax-arvon laskennassa käytettävä b-kerroin: 1,06.

Käyttöluokka: erikoiskäyttö: (a) vetokulutuspinta (b) paksu kulutuspinta

(17)  Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 8 prosenttia.

(18)  Vyörakenteisissa renkaissa käytetään tunnuksena R-kirjainta väliviivan sijasta (esim. 8R19.5).

(19)  Dmax-arvon laskennassa käytettävä b-kerroin: 1,05.

Käyttöluokka: tavalliset renkaat: (a) maantiekulutuspinta (b) paksu kulutuspinta

(20)  Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 6 prosenttia.

(-) Kokonaisleveys voi ylittää tämän arvon enintään 5 prosenttia.

---

LIITE VI

Ilmarenkaiden mittausmenetelmä

| 1. | Rengas asennetaan valmistajan tämän säännön 4.1.11 kohdan mukaisesti määrittelemään mittavanteeseen ja täytetään ilmalla valmistajan tämän säännön 4.1.12 kohdan mukaisesti määrittelemään paineeseen. |
| --- | --- |

1.

Rengas asennetaan valmistajan tämän säännön 4.1.11 kohdan mukaisesti määrittelemään mittavanteeseen ja täytetään ilmalla valmistajan tämän säännön 4.1.12 kohdan mukaisesti määrittelemään paineeseen.

| 2. | Vanteeseen asennettua rengasta pidetään testauslaboratoriossa huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan. |
| --- | --- |

2.

Vanteeseen asennettua rengasta pidetään testauslaboratoriossa huoneenlämmössä vähintään 24 tunnin ajan.

| 3. | Rengaspaine säädetään uudelleen 1 kohdassa määritellyn arvon mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.

Rengaspaine säädetään uudelleen 1 kohdassa määritellyn arvon mukaiseksi.

| 4. | Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä suojakaarien tai -nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein tällä tavalla saatu lukema. |
| --- | --- |

4.

Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasaisen välimatkan päässä toisistaan sijaitsevasta pisteestä suojakaarien tai -nauhojen leveys huomioon ottaen. Kokonaisleveydeksi otetaan korkein tällä tavalla saatu lukema.

| 5. | Ulkohalkaisija lasketaan kehän enimmäisarvon pohjalta. |
| --- | --- |

5.

Ulkohalkaisija lasketaan kehän enimmäisarvon pohjalta.

---

LIITE VII

Kuormituksen-/nopeudensietotestien menettely

1.   RENKAAN VALMISTELU

1.1   Uusi rengas asennetaan valmistajan tämän säännön 4.1.11 kohdan mukaisesti määrittelemään testausvanteeseen.

1.2   Sisäkumilla varustettujen renkaiden testauksessa käytetään uutta sisäkumia tai sisäkumin, venttiilin ja vannenauhan yhdistelmää (tarpeen mukaan).

1.3   Rengas täytetään ilmalla vastaamaan renkaan valmistajan tämän säännön 4.1.12 kohdan mukaisesti määrittelemää paineindeksiä.

1.4   Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan.

1.5   Rengaspaine säädetään uudelleen tämän liitteen 1.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen.

2.   TESTAUSMENETTELY

2.1   Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun, joka on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti ja jonka pinnan leveys on vähintään yhtä suuri kuin renkaan kulutuspinnan leveys, ulkopintaa vasten.

2.2   Testausakseliin kohdistetaan jäljempänä esitetyn testausohjelman mukaisesti sarja testikuormia, joista kukin vastaa yhtä prosenttiyksikköä tämän säännön liitteessä IV ilmoitetusta kuormituksesta, joka vastaa renkaan sivupinnalle merkittyä kuormitusindeksiä. Jos renkaalle on määritetty kuormitusindeksit sekä yksittäis- että kaksoisasennuksessa tapahtuvaa käyttöä varten, testissä käytetään yksittäisasennuksen kuormitusindeksiä vastaavaa kuormaa.

2.2.1   Renkaisiin, joiden nopeusluokkatunnus on suurempi kuin P, sovelletaan 3 kohdassa määriteltyä testausmenettelyä.

2.2.2   Kaikkiin muihin rengastyyppeihin sovelletaan tämän liitteen lisäyksessä 1 esitettyä testausohjelmaa.

2.3   Rengaspainetta ei saa korjata testin aikana, ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin kaikkien kolmen vaiheen aikana.

2.4   Testaustilan lämpötilan on oltava testin aikana 20 °C – 30 °C, tai se voi olla korkeampi, jos valmistaja suostuu siihen.

2.5   Sietotestien ohjelma on vietävä läpi keskeytyksettä.

3.   KUORMITUKSEN-/NOPEUDENSIETOTESTIEN OHJELMA RENKAILLE, JOIDEN NOPEUSLUOKKATUNNUS ON VÄHINTÄÄN Q

3.1   Tätä ohjelmaa sovelletaan

| 3.1.1 | kaikkiin renkaisiin, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121 |
| --- | --- |

3.1.1

kaikkiin renkaisiin, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa enintään 121

| 3.1.2 | renkaisiin, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa vähintään 122 ja joissa on lisäksi tämän säännön 3.1.13 kohdassa tarkoitettu merkintä ”C” tai ”LT”. |
| --- | --- |

3.1.2

renkaisiin, joiden kuormitusindeksi on yksittäisasennuksessa vähintään 122 ja joissa on lisäksi tämän säännön 3.1.13 kohdassa tarkoitettu merkintä ”C” tai ”LT”.

3.2   Pyörään kohdistuva kuorma on seuraavassa ilmoitettu prosenttiosuus kuormitusindeksiä vastaavasta kuormasta:

| 3.2.1 | 90 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti |
| --- | --- |

3.2.1

90 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 1,70 m ± 1 prosentti

| 3.2.2 | 92 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 2,0 m ± 1 prosentti. |
| --- | --- |

3.2.2

92 prosenttia, kun käytettävä testirumpu on halkaisijaltaan 2,0 m ± 1 prosentti.

3.3   Aloitusvaiheessa testausnopeus on 20 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi.

3.3.1   Ensimmäisen vaiheen testausnopeuden saavuttamiseen käytettävä aika on 10 minuuttia.

3.3.2   Ensimmäisen vaiheen kesto on 10 minuuttia.

3.4   Toisessa vaiheessa testausnopeus on 10 km/h renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettua nopeutta pienempi.

3.4.1   Toisen vaiheen kesto on 10 minuuttia.

3.5   Viimeisessä vaiheessa testausnopeus on renkaan nopeustunnuksessa ilmoitettu nopeus.

| 3.5.1 | Viimeisen vaiheen kesto on 30 minuuttia. |
| --- | --- |

3.5.1

Viimeisen vaiheen kesto on 30 minuuttia.

3.6   Koko testi kestää tunnin.

4.   VASTAAVAT TESTAUSMENETELMÄT

Jos käytetään muuta kuin edellä 2 kohdassa tarkoitettua testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava.

Lisäys 1

Sietotestin ohjelma

| Kuormitusindeksi | Renkaan nopeusluokka | Nopeus testirummussa | Pyörään kohdistettu kuorma kuormitusindeksiä vastaavan kuorman prosenttiosuutena |
| --- | --- | --- | --- |
| Vyökudosrengas min -1 | Ristikudosrengas min -1 | 7 h. | 16 h. | 24 h. |
| vähintään 122 | F | 100 | 100 | 66 % | 84 % | 101 % |
| G | 125 | 100 |
| J | 150 | 125 |
| K | 175 | 150 |
| L | 200 | — |
| M | 225 | — |
| enintään 121 | F | 100 | 100 |
| G | 125 | 125 |
| J | 150 | 150 |
| K | 175 | 175 |
| L | 200 | 175 | 70 %
  4 h. | 88 %
  6 h. | 106 % |
| M | 250 | 200 | 75 % | 97 % | 114 % |
| N | 275 | — | 75 % | 97 % | 114 % |
| P | 300 | — | 75 % | 97 % | 114 % |

Kuormitusindeksi

Renkaan nopeusluokka

Nopeus testirummussa

Pyörään kohdistettu kuorma kuormitusindeksiä vastaavan kuorman prosenttiosuutena

Vyökudosrengas min -1

Ristikudosrengas min -1

7 h.

16 h.

24 h.

vähintään 122

F

100

100

66 %

84 %

101 %

G

125

100

J

150

125

K

175

150

L

200

—

M

225

—

enintään 121

F

100

100

G

125

125

J

150

150

K

175

175

L

200

175

70 %

4 h.

88 %

6 h.

106 %

M

250

200

75 %

97 %

114 %

N

275

—

75 %

97 %

114 %

P

300

—

75 %

97 %

114 %

Huomautukset:

| (1) | ”Erikoiskäyttöön” tarkoitetut renkaat (ks. tämän säännön 2.1.3 kohta) on testattava nopeudella, joka vastaa 85:tä prosenttia vastaaville tavallisille renkaille määrätystä nopeudesta. |
| --- | --- |

(1)

”Erikoiskäyttöön” tarkoitetut renkaat (ks. tämän säännön 2.1.3 kohta) on testattava nopeudella, joka vastaa 85:tä prosenttia vastaaville tavallisille renkaille määrätystä nopeudesta.

| (2) | Renkaat, joiden kuormitusindeksi on vähintään 122, joiden nopeusluokka on N tai P ja joissa on säännön 3.1.13 kohdassa tarkoitettu lisämerkintä ”LT” tai ”C”, on testattava edellä esitetyssä taulukossa enintään 121 kuormitusindeksin renkaille määritellyn ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Renkaat, joiden kuormitusindeksi on vähintään 122, joiden nopeusluokka on N tai P ja joissa on säännön 3.1.13 kohdassa tarkoitettu lisämerkintä ”LT” tai ”C”, on testattava edellä esitetyssä taulukossa enintään 121 kuormitusindeksin renkaille määritellyn ohjelman mukaisesti.

Lisäys 2

Paineindeksin ja paineyksikköjen välinen suhde

| Paineindeksi (PSI) | bar | kPa |
| --- | --- | --- |
| 20 | 1,4 | 140 |
| 25 | 1,7 | 170 |
| 30 | 2,1 | 210 |
| 35 | 2,4 | 240 |
| 40 | 2,8 | 280 |
| 45 | 3,1 | 310 |
| 50 | 3,4 | 340 |
| 55 | 3,8 | 380 |
| 60 | 4,1 | 410 |
| 65 | 4,5 | 450 |
| 70 | 4,8 | 480 |
| 75 | 5,2 | 520 |
| 80 | 5,5 | 550 |
| 85 | 5,9 | 590 |
| 90 | 6,2 | 620 |
| 95 | 6,6 | 660 |
| 100 | 6,9 | 690 |
| 105 | 7,2 | 720 |
| 110 | 7,6 | 760 |
| 115 | 7,9 | 790 |
| 120 | 8,3 | 830 |
| 125 | 8,6 | 860 |
| 130 | 9,0 | 900 |
| 135 | 9,3 | 930 |
| 140 | 9,7 | 970 |
| 145 | 10,0 | 1 000 |
| 150 | 10,3 | 1 030 |
| ... | ... | ... |

Paineindeksi (PSI)

bar

kPa

20

1,4

140

25

1,7

170

30

2,1

210

35

2,4

240

40

2,8

280

45

3,1

310

50

3,4

340

55

3,8

380

60

4,1

410

65

4,5

450

70

4,8

480

75

5,2

520

80

5,5

550

85

5,9

590

90

6,2

620

95

6,6

660

100

6,9

690

105

7,2

720

110

7,6

760

115

7,9

790

120

8,3

830

125

8,6

860

130

9,0

900

135

9,3

930

140

9,7

970

145

10,0

1 000

150

10,3

1 030

...

...

...

---

LIITE VIII

Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan: hyötyajoneuvoihin tarkoitetut vyö- ja ristikudosrenkaat

(ks. 2.27 ja 2.29 kohta)

| Kantavuuden vaihtelu (%) |
| --- |
| Nopeus
  (km/h) | Kaikki kuormitusindeksit | Kuormitusindeksit ≥ 122 (1) | Kuormitusindeksit ≤ 121 (1) |
| Nopeusluokkatunnus | Nopeusluokkatunnus | Nopeusluokkatunnus |
| F | G | J | K | L | M | L | M | N | P (2) |
| 0 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 |
| 5 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | +90 | +90 | +90 | +90 |
| 10 | +80 | +80 | +80 | +80 | +80 | +80 | +75 | +75 | +75 | +75 |
| 15 | +65 | +65 | +65 | +65 | +65 | +65 | +60 | +60 | +60 | +60 |
| 20 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 | +50 |
| 25 | +35 | +35 | +35 | +35 | +35 | +35 | +42 | +42 | +42 | +42 |
| 30 | +25 | +25 | +25 | +25 | +25 | +25 | +35 | +35 | +35 | +35 |
| 35 | +19 | +19 | +19 | +19 | +19 | +19 | +29 | +29 | +29 | +29 |
| 40 | +15 | +15 | +15 | +15 | +15 | +15 | +25 | +25 | +25 | +25 |
| 45 | +13 | +13 | +13 | +13 | +13 | +13 | +22 | +22 | +22 | +22 |
| 50 | +12 | +12 | +12 | +12 | +12 | +12 | +20 | +20 | +20 | +20 |
| 55 | +11 | +11 | +11 | +11 | +11 | +11 | +17,5 | +17,5 | +17,5 | +17,5 |
| 60 | +10 | +10 | +10 | +10 | +10 | +10 | +15,0 | +15,0 | +15,0 | +15,0 |
| 65 | +7,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 |
| 70 | +5,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +12,5 | +12,5 | +12,5 | +12,5 |
| 75 | +2,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +11,0 | +11,0 | +11,0 | +11,0 |
| 80 | 0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 |
| 85 | –3 | +2,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 |
| 90 | –6 | 0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +7,5 | +7,5 | +7,5 | +7,5 |
| 95 | –10 | –2,5 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +6,5 | +6,5 | +6,5 | +6,5 |
| 100 | –15 | –5 | 0 | 0 | 0 | 0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 |
| 105 | | –8 | –2 | 0 | 0 | 0 | +3,75 | +3,75 | +3,75 | +3,75 |
| 110 | | –13 | –4 | 0 | 0 | 0 | +2,5 | +2,5 | +2,5 | +2,5 |
| 115 | | | –7 | –3 | 0 | 0 | +1,25 | +1,25 | +1,25 | +1,25 |
| 120 | | | –12 | –7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 125 | | | | | | 0 | –2,5 | 0 | 0 | 0 |
| 130 | | | | | | 0 | –5,0 | 0 | 0 | 0 |
| 135 | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 | 0 |
| 140 | | | | | | | –10 | –5 | 0 | 0 |
| 145 | | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 |
| 150 | | | | | | | | –10,0 | –5,0 | 0 |
| 155 | | | | | | | | | –7,5 | –2,5 |
| 160 | | | | | | | | | –10,0 | –5,0 |

Kantavuuden vaihtelu (%)

Nopeus

(km/h)

Kaikki kuormitusindeksit

Kuormitusindeksit ≥ 122 (1)

Kuormitusindeksit ≤ 121 (1)

Nopeusluokkatunnus

Nopeusluokkatunnus

Nopeusluokkatunnus

F

G

J

K

L

M

L

M

N

P (2)

0

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 150

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

5

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+ 110

+90

+90

+90

+90

10

+80

+80

+80

+80

+80

+80

+75

+75

+75

+75

15

+65

+65

+65

+65

+65

+65

+60

+60

+60

+60

20

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

+50

25

+35

+35

+35

+35

+35

+35

+42

+42

+42

+42

30

+25

+25

+25

+25

+25

+25

+35

+35

+35

+35

35

+19

+19

+19

+19

+19

+19

+29

+29

+29

+29

40

+15

+15

+15

+15

+15

+15

+25

+25

+25

+25

45

+13

+13

+13

+13

+13

+13

+22

+22

+22

+22

50

+12

+12

+12

+12

+12

+12

+20

+20

+20

+20

55

+11

+11

+11

+11

+11

+11

+17,5

+17,5

+17,5

+17,5

60

+10

+10

+10

+10

+10

+10

+15,0

+15,0

+15,0

+15,0

65

+7,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+13,5

+13,5

+13,5

+13,5

70

+5,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+12,5

+12,5

+12,5

+12,5

75

+2,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+11,0

+11,0

+11,0

+11,0

80

0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+10,0

+10,0

+10,0

+10,0

85

–3

+2,0

+3,0

+3,0

+3,0

+3,0

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

90

–6

0

+2,0

+2,0

+2,0

+2,0

+7,5

+7,5

+7,5

+7,5

95

–10

–2,5

+1,0

+1,0

+1,0

+1,0

+6,5

+6,5

+6,5

+6,5

100

–15

–5

0

0

0

0

+5,0

+5,0

+5,0

+5,0

105

–8

–2

0

0

0

+3,75

+3,75

+3,75

+3,75

110

–13

–4

0

0

0

+2,5

+2,5

+2,5

+2,5

115

–7

–3

0

0

+1,25

+1,25

+1,25

+1,25

120

–12

–7

0

0

0

0

0

0

125

0

–2,5

0

0

0

130

0

–5,0

0

0

0

135

–7,5

–2,5

0

0

140

–10

–5

0

0

145

–7,5

–2,5

0

150

–10,0

–5,0

0

155

–7,5

–2,5

160

–10,0

–5,0

---

(1)  Kuormitusindeksit vastaavat käyttöä yksittäisasennuksessa.

(2)  Kantavuuden vaihtelut eivät ole sallittuja yli 160 km:n tuntinopeuksilla. Renkaille, joiden nopeusluokkatunnus on vähintään ”Q”, nopeusluokkatunnusta vastaava nopeusluokka (ks. 2.28.2 kohta) kertoo renkaan suurimman sallitun nopeuden.

---

LIITE IX

ILMOITUS

Huoltokuvauksen ajantasaistaminen säännön nro 109 mukaista pinnoitusta varten

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Myöntäjä (renkaanvalmistajan nimi ja osoite): ...

Ilmoitus:

Seuraavia tietoja vastaava rengas on hyväksytty käytettäväksi korkeamman huoltokuvauksen mukaisesti kuin alun perin hyväksytty rengas. Näin ollen rengas, johon on merkitty alkuperäinen huoltokuvaus ja hyväksyntänumero, voidaan jäljempänä 4.1.1 kohdassa esitettävin rajoituksin pinnoittaa tarkistetun huoltokuvauksen mukaisesti.

Hyväksyntäviranomainen voi luovuttaa tämän tiedon mille tahansa säännön nro 109 mukaisesti hyväksytylle pinnoituslaitokselle.

1.   Valmistajan nimi tai rengastyypin tavaramerkki: ...

2.   Valmistajan nimi rengastyypille tai -mallille: ...

3.   Renkaan kokomerkintä: ...

3.1   Käyttöluokka (tavallinen käyttö, talvikäyttö, erikoiskäyttö): ...

4.   Huoltokuvaus

4.1   Alkuperäinen rengas: ...

Säännön nro 54 mukainen hyväksyntänumero: ...

Hyväksynnän myöntänyt viranomainen: ...

4.1.1   Tarvittaessa uudelleenluokiteltavien renkaiden tuotantolaitos ja tuotantokaudet sekä näiden tietojen tunnisteet:

4.2   Uudelleenluokiteltu rengas: ...

Säännön nro 54 mukainen hyväksyntänumero: ...

Hyväksynnän myöntänyt viranomainen: ...

5.   Uudelleenluokittelun hyväksynyt taho (renkaanvalmistajan edustaja):

5.1   Nimi (suuraakkosin): ...

5.2   Osasto: ...

5.3   Allekirjoitus: ...

---