# Uradni list L 185/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5112. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 185

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5112. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 661/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 662/2008 z dne 8. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 442/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 35 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 663/2008 z dne 11. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/70/ES z dne 11. julija 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve tritosulfurona kot aktivne snovi (
  1
  ) | 40 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 661/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 662/2008 z dne 8. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 442/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

35

Uredba Komisije (ES) št. 663/2008 z dne 11. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/70/ES z dne 11. julija 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve tritosulfurona kot aktivne snovi (
  1
  )

1

40

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/577/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. julija 2008 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine | 43 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/577/ES

*

Sklep Komisije z dne 4. julija 2008 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 12.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 661/2008

z dne 8. julija 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, ki sodi pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi nadaljnje preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da je bila dajatev odpravljena, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo (ES) št. 663/98 (3). Svet je po zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in za vmesni pregled v skladu s členom 11(2) in 11(3) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata v višini 47,07 EUR na tono, ki spada pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 in s poreklom iz Rusije. Nazadnje je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka, z Uredbo (ES) št. 945/2005 (5) pa je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono na uvoz gnojil s poreklom iz Rusije z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % („AN“) in spada pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, ki sodi pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi nadaljnje preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da je bila dajatev odpravljena, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo (ES) št. 663/98 (3). Svet je po zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in za vmesni pregled v skladu s členom 11(2) in 11(3) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata v višini 47,07 EUR na tono, ki spada pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 in s poreklom iz Rusije. Nazadnje je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka, z Uredbo (ES) št. 945/2005 (5) pa je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono na uvoz gnojil s poreklom iz Rusije z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % („AN“) in spada pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91.

| (2) | Svet je 19. aprila 2007 z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) uvedel dokončne protidampinške ukrepe na uvoz AN s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 19. aprila 2007 z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) uvedel dokončne protidampinške ukrepe na uvoz AN s poreklom iz Ukrajine.

2.   Zahtevki za pregled

2.1   Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz AN s poreklom iz Rusije in jih proizvaja Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“, član skupine družb Eurochem.

| (3) | Komisija je dne 30. avgusta 2005 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek, omejen na področje dampinga, je vložil Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“ („Eurochem“), proizvajalec izvoznik AN v Rusiji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je dne 30. avgusta 2005 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek, omejen na področje dampinga, je vložil Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“ („Eurochem“), proizvajalec izvoznik AN v Rusiji.

| (4) | Eurochem je navedel in preskrbel zadostne prima facie dokaze, da so se razmere spremenile in zlasti, da bi primerjava normalne vrednosti, ki temelji na lastnih podatkih, z izvoznimi cenami zadevnega proizvoda pri prodaji za izvoz v Skupnost vodila v zmanjšanje dampinga znatno pod raven trenutnih ukrepov. Zato nadaljnje izvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga na obstoječi ravni, ki je temeljila na predhodno določeni stopnji škode, ne bi bilo več potrebno. |
| --- | --- |

(4)

Eurochem je navedel in preskrbel zadostne prima facie dokaze, da so se razmere spremenile in zlasti, da bi primerjava normalne vrednosti, ki temelji na lastnih podatkih, z izvoznimi cenami zadevnega proizvoda pri prodaji za izvoz v Skupnost vodila v zmanjšanje dampinga znatno pod raven trenutnih ukrepov. Zato nadaljnje izvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga na obstoječi ravni, ki je temeljila na predhodno določeni stopnji škode, ne bi bilo več potrebno.

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom, da obstajajo zadostni dokazi za začetek vmesnega pregleda, je Komisija 30. novembra 2005 začela s pregledom. (7) |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom, da obstajajo zadostni dokazi za začetek vmesnega pregleda, je Komisija 30. novembra 2005 začela s pregledom. (7)

2.2   Pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz AN s poreklom iz Rusije

| (6) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (8) je Komisija dne 17. januarja 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (8) je Komisija dne 17. januarja 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa.

| (7) | Zahtevek je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA, vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik del, v tem primeru več kot 50 odstotkov celotne proizvodnje AN v Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA, vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik del, v tem primeru več kot 50 odstotkov celotne proizvodnje AN v Skupnosti.

| (8) | Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. Ena stranka je trdila, da bi morala Komisija po uradni dolžnosti uvesti vzporedni vmesni pregled, ki zadeva damping in škodo, da bi se upoštevale spremembe razmer, ki jih je povzročila širitev Evropske unije v letih 2004 in 2007. Komisija je s posameznimi obvestili (9), objavljenimi v Uradnem listu Evropske unije, povabila zainteresirane stranke, da zahtevajo začetek vmesnih pregledov, če predložijo dokaze, da bi bili ukrepi bistveno drugačni, če bi temeljili na podatkih, ki vključujejo nove države članice. Komisiji niso bile predložene nobeni taki zahtevki in utemeljeni dokazi. V zvezi s tem je treba poudariti, da širitev sama po sebi ni zadostna podlaga za začetek pregleda, če takšnih dokazov ni. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. Ena stranka je trdila, da bi morala Komisija po uradni dolžnosti uvesti vzporedni vmesni pregled, ki zadeva damping in škodo, da bi se upoštevale spremembe razmer, ki jih je povzročila širitev Evropske unije v letih 2004 in 2007. Komisija je s posameznimi obvestili (9), objavljenimi v Uradnem listu Evropske unije, povabila zainteresirane stranke, da zahtevajo začetek vmesnih pregledov, če predložijo dokaze, da bi bili ukrepi bistveno drugačni, če bi temeljili na podatkih, ki vključujejo nove države članice. Komisiji niso bile predložene nobeni taki zahtevki in utemeljeni dokazi. V zvezi s tem je treba poudariti, da širitev sama po sebi ni zadostna podlaga za začetek pregleda, če takšnih dokazov ni. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

| (9) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom, da obstajajo zadostni dokazi za začetek vmesnega pregleda, je Komisija 30. novembra 2005 začela s pregledom 14. aprila 2005 (10). |
| --- | --- |

(9)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom, da obstajajo zadostni dokazi za začetek vmesnega pregleda, je Komisija 30. novembra 2005 začela s pregledom 14. aprila 2005 (10).

3.   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (10) | Preiskava v zvezi z vmesnim pregledom je omejena na preučitev vprašanja dampinga, kar zadeva Eurochem. Komisija je o začetku delnega vmesnega pregleda uradno obvestila proizvajalca izvoznika, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava v zvezi z vmesnim pregledom je omejena na preučitev vprašanja dampinga, kar zadeva Eurochem. Komisija je o začetku delnega vmesnega pregleda uradno obvestila proizvajalca izvoznika, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti.

| (11) | Glede preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice, uvoznike, proizvajalce Skupnosti, uporabnike in vložnika (EFMA). |
| --- | --- |

(11)

Glede preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice, uvoznike, proizvajalce Skupnosti, uporabnike in vložnika (EFMA).

3.1   Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti

| (12) | Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti (23) in uvoznikov v Skupnost se je štelo za primerno, da se v pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili proizvajalci Skupnosti ter uvozniki v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe naprošeni, naj se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in Komisiji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(12)

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti (23) in uvoznikov v Skupnost se je štelo za primerno, da se v pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili proizvajalci Skupnosti ter uvozniki v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe naprošeni, naj se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in Komisiji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (13) | Po preučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju, da je 14 proizvajalcev Skupnosti izrazilo svojo pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Po preučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju, da je 14 proizvajalcev Skupnosti izrazilo svojo pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi s proizvajalci Skupnosti.

3.2   Vzorčenje za uvoznike Skupnosti

| (14) | Na obvestilo o začetku se je odzval samo en uvoznik, ki je najprej izrazil svojo pripravljenost za sodelovanje. Vendar ta uvoznik na koncu ni zagotovil nobene izmed zahtevanih informacij, saj je leta 2005 prenehal uvažati amonijev nitrat iz Rusije. |
| --- | --- |

(14)

Na obvestilo o začetku se je odzval samo en uvoznik, ki je najprej izrazil svojo pripravljenost za sodelovanje. Vendar ta uvoznik na koncu ni zagotovil nobene izmed zahtevanih informacij, saj je leta 2005 prenehal uvažati amonijev nitrat iz Rusije.

4.   Vprašalniki in preverjanje

| (15) | Vprašalnik za vmesni pregled je bil poslan Eurochemu, ki je sodeloval tako, da ga je izpolnil. |
| --- | --- |

(15)

Vprašalnik za vmesni pregled je bil poslan Eurochemu, ki je sodeloval tako, da ga je izpolnil.

| (16) | Za pregled zaradi izteka ukrepa so bili vprašalniki poslani vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevnih državah, povezanim uvoznikom, proizvajalcem Skupnosti v vzorcu, uporabnikom in vložniku. |
| --- | --- |

(16)

Za pregled zaradi izteka ukrepa so bili vprašalniki poslani vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevnih državah, povezanim uvoznikom, proizvajalcem Skupnosti v vzorcu, uporabnikom in vložniku.

| (17) | Izpolnjene vprašalnike za pregled zaradi izteka ukrepa so predložili |
| --- | --- |

(17)

Izpolnjene vprašalnike za pregled zaradi izteka ukrepa so predložili

| (18) | Trije ruski proizvajalci izvozniki/distributerji. Te družbe so bile: Eurochem, Acron („Acron“) in JSC Minudiobreniya („Minudiobreniya“). |
| --- | --- |

(18)

Trije ruski proizvajalci izvozniki/distributerji. Te družbe so bile: Eurochem, Acron („Acron“) in JSC Minudiobreniya („Minudiobreniya“).

| (19) | Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti:






  — | Grande Paroisse Société Anonyme (Pariz, Francija), |
| --- | --- | --- |

(19)

Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti:

—

Grande Paroisse Société Anonyme (Pariz, Francija),

| — | Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo),

| — | Yara (Belgija, Nemčija, Francija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Yara (Belgija, Nemčija, Francija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo),

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Poljska). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Poljska).

| (20) | Od 55 naslovljenih potencialnih uvoznikov amonijevega nitrata v Skupnost so odgovorile 3 družbe, ki so navedle, da med obravnavanim obdobjem niso uvažale zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(20)

Od 55 naslovljenih potencialnih uvoznikov amonijevega nitrata v Skupnost so odgovorile 3 družbe, ki so navedle, da med obravnavanim obdobjem niso uvažale zadevnega izdelka.

| (21) | Pisne pripombe so poslali Odbor profesionalnih kmetijskih organizacij v EU (COPA)/Splošna konfederacija kmetijskih zadrug v EU (COGECA), Nacionalna kmečka zveza Anglije in Walesa ter Zveza švedskih kmetov. |
| --- | --- |

(21)

Pisne pripombe so poslali Odbor profesionalnih kmetijskih organizacij v EU (COPA)/Splošna konfederacija kmetijskih zadrug v EU (COGECA), Nacionalna kmečka zveza Anglije in Walesa ter Zveza švedskih kmetov.

| (22) | Zainteresiranim strankam je bila v obeh preiskavah dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v zadevnih obvestilih o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(22)

Zainteresiranim strankam je bila v obeh preiskavah dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v zadevnih obvestilih o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (23) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za analizo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci izvozniki v Rusiji | Eurochem in njegovi dve povezani družbi (11):






  — | OJSC Azot („NAK Azot“), Novomoskovsk, Rusija in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za analizo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci izvozniki v Rusiji

Eurochem in njegovi dve povezani družbi (11):

—

OJSC Azot („NAK Azot“), Novomoskovsk, Rusija in

| — | OJSC Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot“), Nevinnomyssk, Rusija. |
| --- | --- |

—

OJSC Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot“), Nevinnomyssk, Rusija.

| | Acron in njegove tri povezane družbe:






  — | Open Joint Stock Company (OJSC) Dorogobuzh |
| --- | --- | --- |

Acron in njegove tri povezane družbe:

—

Open Joint Stock Company (OJSC) Dorogobuzh

| — | JSC Kubanagranova |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagranova

| — | ZAO Rostagranova. |
| --- | --- |

—

ZAO Rostagranova.

| | Minudiobreniya |
| --- | --- |

Minudiobreniya

| (b) | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti







  — | Grande Paroisse Société Anonyme (Pariz, Francija), |
| --- | --- | --- |

(b)

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti

—

Grande Paroisse Société Anonyme (Pariz, Francija),

| — | Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo),

| — | Yara Société Anonyme (poslovalnice, obiskane v Bruslju, Belgija; v Parizu, Francija in v Sluiskilu, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Yara Société Anonyme (poslovalnice, obiskane v Bruslju, Belgija; v Parizu, Francija in v Sluiskilu, Nizozemska),

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Poljska). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Poljska).

| (c) | Povezani uvoznik

  Eurochem GmbH – Zug (Švica) |
| --- | --- |

(c)

Povezani uvoznik

Eurochem GmbH – Zug (Švica)

| (d) | Nepovezani uvozniki v Skupnosti |
| --- | --- |

(d)

Nepovezani uvozniki v Skupnosti

Noben preveritveni obisk ni bil opravljen, saj na vprašalnik ni odgovoril noben uvoznik AN iz zadevne države.

5.   Ustrezna obdobja, zajeta v preiskavah v zvezi s pregledom

| (24) | Obdobje preiskave za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ki se nanaša na uvoz iz Eurochema, je zajemalo obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi z vmesnim pregledom“ ali „IRIP“). |
| --- | --- |

(24)

Obdobje preiskave za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ki se nanaša na uvoz iz Eurochema, je zajemalo obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave v zvezi z vmesnim pregledom“ ali „IRIP“).

| (25) | Obdobje preiskave za pregled zaradi izteka ukrepa je zajemalo obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2003 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(25)

Obdobje preiskave za pregled zaradi izteka ukrepa je zajemalo obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2003 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

6.   Razkritje in možnost predložitve pripomb

| (26) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba protidampinških ukrepov, ki so bili uvedeni za družbo Eurochem, ter ohraniti dokončna protidampinška dajatev na AN s poreklom iz Rusije. Po teh obvestilih jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Njihove pripombe so bile preučene in upoštevane, kjer je bilo to primerno. |
| --- | --- |

(26)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba protidampinških ukrepov, ki so bili uvedeni za družbo Eurochem, ter ohraniti dokončna protidampinška dajatev na AN s poreklom iz Rusije. Po teh obvestilih jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Njihove pripombe so bile preučene in upoštevane, kjer je bilo to primerno.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (27) | Zadevni izdelek v teh pregledih je enak kot izdelek, določen v Uredbi (ES) št. 945/2005, to so trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in ki spadajo pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(27)

Zadevni izdelek v teh pregledih je enak kot izdelek, določen v Uredbi (ES) št. 945/2005, to so trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in ki spadajo pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Rusije.

2.   Podoben izdelek

| (28) | Kot v predhodnih preiskavah je bilo ugotovljeno, da ima AN, proizveden in prodan na domačem trgu v Rusiji, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in enako uporabnost kot AN, izvožen iz Rusije v Skupnost. Zato sta ta dva izdelka za namene sedanjih preiskav podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Kot v predhodnih preiskavah je bilo ugotovljeno, da ima AN, proizveden in prodan na domačem trgu v Rusiji, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in enako uporabnost kot AN, izvožen iz Rusije v Skupnost. Zato sta ta dva izdelka za namene sedanjih preiskav podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (29) | Amonijev nitrat, ki ga proizvede industrija Skupnosti, je podoben izdelek amonijevemu nitratu, izvoženemu v Skupnost iz Rusije, kar zadeva fizične in tehnične lastnosti. |
| --- | --- |

(29)

Amonijev nitrat, ki ga proizvede industrija Skupnosti, je podoben izdelek amonijevemu nitratu, izvoženemu v Skupnost iz Rusije, kar zadeva fizične in tehnične lastnosti.

C.   DELNI VMESNI PREGLED: DAMPING

1.   Splošno

| (30) | Ker je vse izdelke, ki jih je Eurochem prodal Skupnosti med IRIP, proizvedel izključno en povezan proizvajalec, NAK Azot, je bila analiza v zvezi z normalno vrednostjo in izvozno ceno izvedena samo v zvezi s tem proizvajalcem. Ugotovljena stopnja dampinga in morebitna dajatev, uporabljena za uvoz, ki ga proizvaja NAK Azot, se uporablja tudi za povezano družbo, Nevinka Azot. |
| --- | --- |

(30)

Ker je vse izdelke, ki jih je Eurochem prodal Skupnosti med IRIP, proizvedel izključno en povezan proizvajalec, NAK Azot, je bila analiza v zvezi z normalno vrednostjo in izvozno ceno izvedena samo v zvezi s tem proizvajalcem. Ugotovljena stopnja dampinga in morebitna dajatev, uporabljena za uvoz, ki ga proizvaja NAK Azot, se uporablja tudi za povezano družbo, Nevinka Azot.

2.   Normalna vrednost

| (31) | Samo en tip izdelka je bil izvožen v Skupnost, zato je bila normalna vrednost določena v zvezi s tem tipom izdelka. Preučilo se je, ali je bila v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe med običajnim potekom trgovine prodana zadostna količina. Domače prodajne cene vsake transakcije so se primerjale s celotnimi proizvodnimi stroški. |
| --- | --- |

(31)

Samo en tip izdelka je bil izvožen v Skupnost, zato je bila normalna vrednost določena v zvezi s tem tipom izdelka. Preučilo se je, ali je bila v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe med običajnim potekom trgovine prodana zadostna količina. Domače prodajne cene vsake transakcije so se primerjale s celotnimi proizvodnimi stroški.

| (32) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da stroški energije, kot sta elektrika in plin, predstavljajo večji delež proizvodnih stroškov in znatni delež celotnih proizvodnih stroškov. Za namene preverjanja vprašanja, ali so bili posli opravljeni v običajnem poteku trgovine, je bilo tudi preverjeno, ali so stroški, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, v evidencah zadevnih strank ustrezno izraženi. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da stroški energije, kot sta elektrika in plin, predstavljajo večji delež proizvodnih stroškov in znatni delež celotnih proizvodnih stroškov. Za namene preverjanja vprašanja, ali so bili posli opravljeni v običajnem poteku trgovine, je bilo tudi preverjeno, ali so stroški, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, v evidencah zadevnih strank ustrezno izraženi.

| (33) | Preiskava ni pokazala nobenih znakov, da elektrika ne bi bila ustrezno izražena v evidencah. V tem smislu je, inter alia, ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki jih je Eurochem plačeval med IRIP, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami v primerjavi z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar to ne velja za cene plina. |
| --- | --- |

(33)

Preiskava ni pokazala nobenih znakov, da elektrika ne bi bila ustrezno izražena v evidencah. V tem smislu je, inter alia, ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki jih je Eurochem plačeval med IRIP, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami v primerjavi z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar to ne velja za cene plina.

| (34) | V zvezi z oskrbo plina je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je cena, ki jo je plačeval Eurochem, znašala približno eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. Poleg tega vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane cene, ki so bistveno nižje od tržnih cen, ki se plačujejo za zemeljski plin na primer v ZDA, Kanadi, na Japonskem in v EU. Ti štirje trgi zavzemajo skupaj 46 % svetovne porabe plina in veljavne ravni domačih cen na teh štirih trgih ustrezno odražajo stroške. Zato se ti trgi s plinom štejejo kot reprezentativni v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Razpoložljive informacije tudi kažejo, da domače prodajne cene ruskega plina ne pokrivajo niti stroškov dobavitelja plina, Gazprom. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z oskrbo plina je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je cena, ki jo je plačeval Eurochem, znašala približno eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. Poleg tega vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane cene, ki so bistveno nižje od tržnih cen, ki se plačujejo za zemeljski plin na primer v ZDA, Kanadi, na Japonskem in v EU. Ti štirje trgi zavzemajo skupaj 46 % svetovne porabe plina in veljavne ravni domačih cen na teh štirih trgih ustrezno odražajo stroške. Zato se ti trgi s plinom štejejo kot reprezentativni v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Razpoložljive informacije tudi kažejo, da domače prodajne cene ruskega plina ne pokrivajo niti stroškov dobavitelja plina, Gazprom.

| (35) | V skladu z zgoraj navedenim se sklene, da se cene plina, ki jih je med obdobjem preiskave plačevala družba NAK Azot, ne morejo uporabiti za določanje proizvodnih stroškov zadevnega izdelka v skladu s prvim stavkom člena 2(5) osnovne uredbe. Zato je bilo treba stroške družbe NAK Azot, tj. v tem primeru za oskrbo s plinom, kot je predvideno v členu 2(5) osnovne uredbe, prilagoditi, da so odražali stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka med IRIP. Glede na to, da je bil sedanji pregled omejen na preiskavo stopnje dampinga Eurochema, ni bilo mogoče izvesti prilagoditve na podlagi neizkrivljenih cen, ki jih plačujejo drugi proizvajalci ali izvozniki v Rusiji, saj takšni podatki niso bili na voljo. V teh okoliščinah se je štelo za primerno, da se prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe utemelji na informacijah iz drugih reprezentativnih trgov. V tem primeru je prilagojena cena temeljila na povprečni ceni ruskega plina, ki se proda za izvoz na nemško/češki meji, brez prevoznih stroškov („prilagojena Waidhaus cena“). |
| --- | --- |

(35)

V skladu z zgoraj navedenim se sklene, da se cene plina, ki jih je med obdobjem preiskave plačevala družba NAK Azot, ne morejo uporabiti za določanje proizvodnih stroškov zadevnega izdelka v skladu s prvim stavkom člena 2(5) osnovne uredbe. Zato je bilo treba stroške družbe NAK Azot, tj. v tem primeru za oskrbo s plinom, kot je predvideno v členu 2(5) osnovne uredbe, prilagoditi, da so odražali stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka med IRIP. Glede na to, da je bil sedanji pregled omejen na preiskavo stopnje dampinga Eurochema, ni bilo mogoče izvesti prilagoditve na podlagi neizkrivljenih cen, ki jih plačujejo drugi proizvajalci ali izvozniki v Rusiji, saj takšni podatki niso bili na voljo. V teh okoliščinah se je štelo za primerno, da se prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe utemelji na informacijah iz drugih reprezentativnih trgov. V tem primeru je prilagojena cena temeljila na povprečni ceni ruskega plina, ki se proda za izvoz na nemško/češki meji, brez prevoznih stroškov („prilagojena Waidhaus cena“).

| (36) | Proizvodni stroški, ki jih je zagotovila družba NAK Azot, so bili zato ponovno izračunani, da bi se upoštevale prilagojene cene plina. Na podlagi teh ponovno izračunanih proizvodnih stroškov je bilo ugotovljeno, da je bila celotna prodaja domačega izdelka, ki je neposredno primerljiva z edinim tipom izdelka, ki ga je izvažala družba, nedonosna, torej ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati. To je bilo narejeno na podlagi proizvodnih stroškov tipa izdelka, izvoženega v Skupnost, po prilagoditvi za zgoraj omenjene stroške plina v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe, s prištetim primernim zneskom za prodajne, splošne in upravne stroke („PS&U stroški“) ter za dobiček. |
| --- | --- |

(36)

Proizvodni stroški, ki jih je zagotovila družba NAK Azot, so bili zato ponovno izračunani, da bi se upoštevale prilagojene cene plina. Na podlagi teh ponovno izračunanih proizvodnih stroškov je bilo ugotovljeno, da je bila celotna prodaja domačega izdelka, ki je neposredno primerljiva z edinim tipom izdelka, ki ga je izvažala družba, nedonosna, torej ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati. To je bilo narejeno na podlagi proizvodnih stroškov tipa izdelka, izvoženega v Skupnost, po prilagoditvi za zgoraj omenjene stroške plina v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe, s prištetim primernim zneskom za prodajne, splošne in upravne stroke („PS&U stroški“) ter za dobiček.

| (37) | PS&U stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi uvodnega stavka člena 2(6) osnovne uredbe, ker NAK Azot ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, saj je v preiskavo zajet samo še eden proizvajalec (Nevinka Azot). Člen 2(6)(b) prav tako ni bil uporaben, saj bi bilo treba zaradi zgoraj navedenih razlogov v zvezi s stroški plina prilagoditi tudi proizvodne stroške NAK Azot za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga. Zato so bili PS&U stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

PS&U stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi uvodnega stavka člena 2(6) osnovne uredbe, ker NAK Azot ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, saj je v preiskavo zajet samo še eden proizvajalec (Nevinka Azot). Člen 2(6)(b) prav tako ni bil uporaben, saj bi bilo treba zaradi zgoraj navedenih razlogov v zvezi s stroški plina prilagoditi tudi proizvodne stroške NAK Azot za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga. Zato so bili PS&U stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (38) | V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so PS&U stroški temeljili na razumni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje ter precejšnjo stopnjo konkurence tako domačih kot tujih družb. V tem smislu so bile obravnavane javno dostopne informacije, ki se nanašajo na večje družbe, ki poslujejo v poslovnem sektorju gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili za namene preiskave najprimernejši ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev zaradi velike razpoložljivosti zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij javnih družb v tej regiji sveta. Zato so bili PS&U stroški ter dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PS&U stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo enake splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi družbami v sektorju dušikovih gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli kot reprezentativni za poslovanje z dušikovimi gnojili (v povprečju več kot 80 % prihodka od prodaje družbe/poslovnega sektorja), njihovi PS&U stroški in dobiček pa tako reprezentativni med tistimi, ki jih imajo običajno družbe, ki uspešno poslujejo v tem poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so PS&U stroški temeljili na razumni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje ter precejšnjo stopnjo konkurence tako domačih kot tujih družb. V tem smislu so bile obravnavane javno dostopne informacije, ki se nanašajo na večje družbe, ki poslujejo v poslovnem sektorju gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili za namene preiskave najprimernejši ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev zaradi velike razpoložljivosti zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij javnih družb v tej regiji sveta. Zato so bili PS&U stroški ter dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PS&U stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo enake splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi družbami v sektorju dušikovih gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli kot reprezentativni za poslovanje z dušikovimi gnojili (v povprečju več kot 80 % prihodka od prodaje družbe/poslovnega sektorja), njihovi PS&U stroški in dobiček pa tako reprezentativni med tistimi, ki jih imajo običajno družbe, ki uspešno poslujejo v tem poslovnem sektorju.

| (39) | Odstotek za PS&U stroške je znašal 6,9 %. Izračunana povprečna stopnja dobička je znašala 9,1 %. Treba je poudariti, da znesek tako določenega dobička ni presegal dobička, ki so ga dosegli ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov enake splošne kategorije na svojem domačem trgu. |
| --- | --- |

(39)

Odstotek za PS&U stroške je znašal 6,9 %. Izračunana povprečna stopnja dobička je znašala 9,1 %. Treba je poudariti, da znesek tako določenega dobička ni presegal dobička, ki so ga dosegli ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov enake splošne kategorije na svojem domačem trgu.

3.   Izvozna cena

| (40) | Ugotovljeno je bilo, da je prodaja zadevnega proizvoda, ki ga je Eurochem prodal Skupnosti med IRIP, potekala na podlagi zastopniške pogodbe preko dveh povezanih trgovcev, enega v Švici, Eurochem Trading, in drugega na Britanskih Deviških otokih, Cumberland. Slednji je prenehal delovati v začetku leta 2005. |
| --- | --- |

(40)

Ugotovljeno je bilo, da je prodaja zadevnega proizvoda, ki ga je Eurochem prodal Skupnosti med IRIP, potekala na podlagi zastopniške pogodbe preko dveh povezanih trgovcev, enega v Švici, Eurochem Trading, in drugega na Britanskih Deviških otokih, Cumberland. Slednji je prenehal delovati v začetku leta 2005.

| (41) | Izvozna cena je bila določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za izdelek, ko je bil izvožen iz države izvoznice v Skupnost. |
| --- | --- |

(41)

Izvozna cena je bila določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za izdelek, ko je bil izvožen iz države izvoznice v Skupnost.

4.   Primerjava

| (42) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna na ravni NAK Azot. Izvedli so se ustrezni popravki v obliki prilagoditev, ki so vplivale na ceno in na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kreditov ter provizij. Ker je bilo ugotovljeno, da prodaja poteka preko zgoraj navedenih povezanih trgovcev in imajo ti povezani trgovci podobne naloge kot zastopnik, ki dela za provizijo, je bila prilagoditev izvozne cene za vsakega od teh trgovcev izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Zaradi nesodelovanja uvoznikov Skupnosti, je bila ta prilagoditev določena na 1,5 %, saj ta stopnja odraža provizije, plačane neodvisnim zastopnikom, vključenim v trgovino z zadevnim izdelkom v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(42)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna na ravni NAK Azot. Izvedli so se ustrezni popravki v obliki prilagoditev, ki so vplivale na ceno in na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kreditov ter provizij. Ker je bilo ugotovljeno, da prodaja poteka preko zgoraj navedenih povezanih trgovcev in imajo ti povezani trgovci podobne naloge kot zastopnik, ki dela za provizijo, je bila prilagoditev izvozne cene za vsakega od teh trgovcev izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Zaradi nesodelovanja uvoznikov Skupnosti, je bila ta prilagoditev določena na 1,5 %, saj ta stopnja odraža provizije, plačane neodvisnim zastopnikom, vključenim v trgovino z zadevnim izdelkom v prvotni preiskavi.

5.   Stopnja dampinga

| (43) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene. |
| --- | --- |

(43)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene.

| (44) | Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, znaša 28,3 %. |
| --- | --- |

(44)

Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, znaša 28,3 %.

6.   Trajna narava spremenjenih okoliščin

| (45) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno.

| (46) | V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila normalna vrednost v prvotni preiskavi določena na podlagi dobičkonosnih prodajnih cen na domačem trgu ZDA, ker Rusija v tistem času ni bila država s tržnim gospodarstvom. V okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom se šteje, da je Rusija država s tržnim gospodarstvom, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi proizvodnih stroškov Eurochema ter po potrebi prilagojena. Iz nobene ugotovitve ni razvidno, da normalna vrednost, določena med sedanjim pregledom, ne bi bila trajne narave. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila normalna vrednost v prvotni preiskavi določena na podlagi dobičkonosnih prodajnih cen na domačem trgu ZDA, ker Rusija v tistem času ni bila država s tržnim gospodarstvom. V okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom se šteje, da je Rusija država s tržnim gospodarstvom, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi proizvodnih stroškov Eurochema ter po potrebi prilagojena. Iz nobene ugotovitve ni razvidno, da normalna vrednost, določena med sedanjim pregledom, ne bi bila trajne narave.

| (47) | S primerjanjem normalnih vrednosti in izvoznih cen, ugotovljenih med predhodno in sedanjo preiskavo, je bilo ob upoštevanju primerljivih vrst izdelkov ugotovljeno, da se je normalna vrednost znatno povečala, medtem ko se je povprečna izvozna cena bistveno zmanjšala, zaradi česar je stopnja dampinga nižja. Kar zadeva izvozne cene na ostale trge, je bilo ugotovljeno, da so v splošnem enake kot cene za izvoz v Skupnost. Dokazano je bilo, da bodo izvozne cene še naprej dampinške cene, vendar po nižji stopnji kot v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(47)

S primerjanjem normalnih vrednosti in izvoznih cen, ugotovljenih med predhodno in sedanjo preiskavo, je bilo ob upoštevanju primerljivih vrst izdelkov ugotovljeno, da se je normalna vrednost znatno povečala, medtem ko se je povprečna izvozna cena bistveno zmanjšala, zaradi česar je stopnja dampinga nižja. Kar zadeva izvozne cene na ostale trge, je bilo ugotovljeno, da so v splošnem enake kot cene za izvoz v Skupnost. Dokazano je bilo, da bodo izvozne cene še naprej dampinške cene, vendar po nižji stopnji kot v prvotni preiskavi.

| (48) | Na podlagi tega se sklene, da se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo v zvezi z dampingom (zdaj na podlagi primerjave lastne normalne vrednosti in izvoznih cen Eurochema) upravičeno lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(48)

Na podlagi tega se sklene, da se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo v zvezi z dampingom (zdaj na podlagi primerjave lastne normalne vrednosti in izvoznih cen Eurochema) upravičeno lahko štejejo za trajne.

| (49) | V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe znesek protidampinške dajatve ne sme presegati določene stopnje dampinga, ampak mora biti nižji od navedene stopnje, če bi taka nižja dajatev zadoščala za odpravo škode v industriji Skupnosti. Ker so bile obstoječe dajatve za Rusijo izračunane na podlagi stopnje škode in ker je nova stopnja dampinga, določena med to preiskavo, nižja od predhodno izračunane stopnje škode, se mora dajatev prilagoditi na stopnjo dampinga, ugotovljenega v tej preiskavi, in sicer 28,3 %. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe znesek protidampinške dajatve ne sme presegati določene stopnje dampinga, ampak mora biti nižji od navedene stopnje, če bi taka nižja dajatev zadoščala za odpravo škode v industriji Skupnosti. Ker so bile obstoječe dajatve za Rusijo izračunane na podlagi stopnje škode in ker je nova stopnja dampinga, določena med to preiskavo, nižja od predhodno izračunane stopnje škode, se mora dajatev prilagoditi na stopnjo dampinga, ugotovljenega v tej preiskavi, in sicer 28,3 %.

7.   Sklep

| (50) | Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom in trajno naravo spremenjenih okoliščin je treba posamezne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka v zvezi z družbo Eurochem spremeniti, da bodo odražale novo ugotovljeno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(50)

Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom in trajno naravo spremenjenih okoliščin je treba posamezne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka v zvezi z družbo Eurochem spremeniti, da bodo odražale novo ugotovljeno stopnjo dampinga.

| (51) | Ker je ugotovljena raven dampinga nižja od stopnje škode, ugotovljene v prejšnji preiskavi, je treba stopnjo dajatve določiti na ugotovljeni ravni dampinga. |
| --- | --- |

(51)

Ker je ugotovljena raven dampinga nižja od stopnje škode, ugotovljene v prejšnji preiskavi, je treba stopnjo dajatve določiti na ugotovljeni ravni dampinga.

| (52) | Ker je bila v prvotni preiskavi dajatev uvedena v obliki določenega zneska na tono, mora imeti enako obliko tudi v sedanji preiskavi. Dajatev tako znaša 32,82 EUR/tono. Dajatev se v skladu z Uredbo (ES) št. 945/2005 uporablja sorazmerno z vsebnostjo AN ter drugimi nepomembnimi snovmi in hranili, v primeru sestavljenih AN gnojil z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %. |
| --- | --- |

(52)

Ker je bila v prvotni preiskavi dajatev uvedena v obliki določenega zneska na tono, mora imeti enako obliko tudi v sedanji preiskavi. Dajatev tako znaša 32,82 EUR/tono. Dajatev se v skladu z Uredbo (ES) št. 945/2005 uporablja sorazmerno z vsebnostjo AN ter drugimi nepomembnimi snovmi in hranili, v primeru sestavljenih AN gnojil z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %.

| (53) | Čeprav je ta dajatev temeljila na podatkih družbe NAK Azot, kot je navedeno zgoraj, se bo uporabljala za vso prodajo Eurochema, ne glede na to, katera povezana družba je proizvedla izdelek. |
| --- | --- |

(53)

Čeprav je ta dajatev temeljila na podatkih družbe NAK Azot, kot je navedeno zgoraj, se bo uporabljala za vso prodajo Eurochema, ne glede na to, katera povezana družba je proizvedla izdelek.

D.   PREGLED ZARADI IZTEKA UKREPA

D.1   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

| (54) | Zaradi skladnosti je bilo najprej preučeno, ali damping trenutno obstaja in ali se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov nadaljeval. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi skladnosti je bilo najprej preučeno, ali damping trenutno obstaja in ali se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov nadaljeval.

1.   Dampinški uvoz med OPP

1.1   Uvodna opomba

| (55) | Kot navedeno zgoraj, so v preiskavi sodelovali trije proizvajalci izvozniki (Eurochem, Acron in Minudiobreniya). |
| --- | --- |

(55)

Kot navedeno zgoraj, so v preiskavi sodelovali trije proizvajalci izvozniki (Eurochem, Acron in Minudiobreniya).

1.2   Normalna vrednost

| (56) | Komisija je preučila, ali se lahko šteje, da je domača prodaja del običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V ta namen so bili preučeni proizvodni stroški izdelka, ki so ga proizvedli in prodali sodelujoči proizvajalci izvozniki na domačem trgu. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je preučila, ali se lahko šteje, da je domača prodaja del običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V ta namen so bili preučeni proizvodni stroški izdelka, ki so ga proizvedli in prodali sodelujoči proizvajalci izvozniki na domačem trgu.

| (57) | Plin je glavna sestavina surovin v proizvodnem postopku zadevnega izdelka in predstavlja znatni delež proizvodnih stroškov. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so stroški, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, ustrezno izraženi v evidencah zadevnih strank. |
| --- | --- |

(57)

Plin je glavna sestavina surovin v proizvodnem postopku zadevnega izdelka in predstavlja znatni delež proizvodnih stroškov. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so stroški, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka, ustrezno izraženi v evidencah zadevnih strank.

| (58) | Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki so jih plačevali ruski proizvajalci na podlagi državnih predpisov nenormalno nizke. Če ponazorimo, so znašale približno eno četrtino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile tudi znatno nižje od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki so jih plačevali ruski proizvajalci na podlagi državnih predpisov nenormalno nizke. Če ponazorimo, so znašale približno eno četrtino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile tudi znatno nižje od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti.

| (59) | Ker stroški plina niso bili ustrezno izraženi v evidencah sodelujočih proizvajalcev, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo zadostno reprezentativnih neizkrivljenih cen plina, povezanih z ruskim domačim trgom, se je štelo za primerno, da se prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe utemelji na informacijah drugih reprezentativnih trgov. V tem primeru je prilagojena cena temeljila na povprečni ceni ruskega plina, ki se proda za izvoz na nemško/češki meji, brez prevoznih stroškov in popravljena tako, da odraža stroške lokalne distribucije („prilagojena Waidhaus cena“). Waidhaus je glavno vozlišče ruske prodaje plina v EU in največji trg za ruski plin. Tako se lahko šteje kot reprezentativni trg. |
| --- | --- |

(59)

Ker stroški plina niso bili ustrezno izraženi v evidencah sodelujočih proizvajalcev, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo zadostno reprezentativnih neizkrivljenih cen plina, povezanih z ruskim domačim trgom, se je štelo za primerno, da se prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe utemelji na informacijah drugih reprezentativnih trgov. V tem primeru je prilagojena cena temeljila na povprečni ceni ruskega plina, ki se proda za izvoz na nemško/češki meji, brez prevoznih stroškov in popravljena tako, da odraža stroške lokalne distribucije („prilagojena Waidhaus cena“). Waidhaus je glavno vozlišče ruske prodaje plina v EU in največji trg za ruski plin. Tako se lahko šteje kot reprezentativni trg.

| (60) | Ruski izvozniki so v zvezi s prilagojeno Waidhaus ceno predložili številne argumente. |
| --- | --- |

(60)

Ruski izvozniki so v zvezi s prilagojeno Waidhaus ceno predložili številne argumente.

| (61) | Prvič, trdili so, da bi bila vsaka prilagoditev njihove cene plina, plačane na domačem trgu, neupravičena domneva, da njihove računovodske evidence v celoti odražajo stroške, ki so povezani s proizvodno dejavnostjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla. Za utemeljitev te trditve je bila zagotovljena študija neodvisnega svetovalnega podjetja, ki navaja, da so cene plina, ki so jih plačevali ruski izvozniki, odražale polne proizvodne stroške ter stroške prodaje plina, ki jih ima ponudnik plina. Treba je poudariti, da, kot določa tudi sama študija, so bili tako stroški plina kot tudi stroški dostave plina ruskim proizvajalcem AN, ki so bili uporabljeni za primerjavo, ocenjeni stroški in zato ne dejanski stroški, ki so nastali med OPP. Nejasno je tudi, ali so bili tako določeni stroški polni stroški, kot je določeno v skladu z osnovno uredbo, tj. vključno s polnimi proizvodnimi stroški in polnimi PS&U stroški, povezanimi s proizvodnjo in prodajo plina. Končno je zabeleženo tudi, da informacij, ki so na voljo glede stroškov ponudnika plina, ni bilo mogoče preveriti v okviru tega postopka, prav tako pa razpoložljive informacije ne kažejo, da so domače prodajne cene ruskega plina med OPP pokrivale stroške dobavitelja plina, Gazprom. |
| --- | --- |

(61)

Prvič, trdili so, da bi bila vsaka prilagoditev njihove cene plina, plačane na domačem trgu, neupravičena domneva, da njihove računovodske evidence v celoti odražajo stroške, ki so povezani s proizvodno dejavnostjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla. Za utemeljitev te trditve je bila zagotovljena študija neodvisnega svetovalnega podjetja, ki navaja, da so cene plina, ki so jih plačevali ruski izvozniki, odražale polne proizvodne stroške ter stroške prodaje plina, ki jih ima ponudnik plina. Treba je poudariti, da, kot določa tudi sama študija, so bili tako stroški plina kot tudi stroški dostave plina ruskim proizvajalcem AN, ki so bili uporabljeni za primerjavo, ocenjeni stroški in zato ne dejanski stroški, ki so nastali med OPP. Nejasno je tudi, ali so bili tako določeni stroški polni stroški, kot je določeno v skladu z osnovno uredbo, tj. vključno s polnimi proizvodnimi stroški in polnimi PS&U stroški, povezanimi s proizvodnjo in prodajo plina. Končno je zabeleženo tudi, da informacij, ki so na voljo glede stroškov ponudnika plina, ni bilo mogoče preveriti v okviru tega postopka, prav tako pa razpoložljive informacije ne kažejo, da so domače prodajne cene ruskega plina med OPP pokrivale stroške dobavitelja plina, Gazprom.

| (62) | V vsakem primeru se šteje, da po členu 2(5) osnovne uredbe samo dejstvo, da cena plina, ki jo dobavitelj zaračuna svojim strankam, pokriva stroške, kot tako ni merilo za določanje, ali proizvodni stroški podobnega proizvoda, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Zaradi zgoraj navedenih razlogov (objave mednarodno priznanih virov, specializiranih za energetske trge, ter primerjave cen plina v Rusiji in cen izvoženega ruskega plina) se je izkazalo, da to ne drži. Drugič, ruski proizvajalci AN niso upoštevali očitne bistvene razlike med ceno plina, plačane na ruskem domačem trgu, in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani ter ceno, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Prav tako niso upoštevali dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se za njih ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, običajno plačljivo na neizkrivljenih trgih. Čeprav je cena plina, ki jo je plačeval proizvajalec AN, pokrivala stroške na enoto proizvodnje in prodaje plina, ki jih ima ponudnik plina, so zato ti argumenti nepomembni, saj tržna cena plina ni nujno neposredno povezana s stroški njegove proizvodnje in prodaje, ceno, po kateri so ruske družbe kupovale plin med OPP, pa še naprej nadzira država in je bistveno nižja od ravni cene na nenadzorovanih trgih, kot je razloženo zgoraj (cena plina v Rusiji je med OPP znašala približno eno četrtino njegove izvozne cene). Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(62)

V vsakem primeru se šteje, da po členu 2(5) osnovne uredbe samo dejstvo, da cena plina, ki jo dobavitelj zaračuna svojim strankam, pokriva stroške, kot tako ni merilo za določanje, ali proizvodni stroški podobnega proizvoda, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Zaradi zgoraj navedenih razlogov (objave mednarodno priznanih virov, specializiranih za energetske trge, ter primerjave cen plina v Rusiji in cen izvoženega ruskega plina) se je izkazalo, da to ne drži. Drugič, ruski proizvajalci AN niso upoštevali očitne bistvene razlike med ceno plina, plačane na ruskem domačem trgu, in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani ter ceno, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Prav tako niso upoštevali dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se za njih ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, običajno plačljivo na neizkrivljenih trgih. Čeprav je cena plina, ki jo je plačeval proizvajalec AN, pokrivala stroške na enoto proizvodnje in prodaje plina, ki jih ima ponudnik plina, so zato ti argumenti nepomembni, saj tržna cena plina ni nujno neposredno povezana s stroški njegove proizvodnje in prodaje, ceno, po kateri so ruske družbe kupovale plin med OPP, pa še naprej nadzira država in je bistveno nižja od ravni cene na nenadzorovanih trgih, kot je razloženo zgoraj (cena plina v Rusiji je med OPP znašala približno eno četrtino njegove izvozne cene). Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

| (63) | Nadalje so trdili, da je bila pri prilagoditvi cene plina dejansko uporabljena metodologija določanja normalne vrednosti, ki je osnovna uredba ne predvideva. Če se domači stroški plina zamenjajo s stroški, ki temeljijo na prilagojeni Waidhaus ceni, in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del celotnih stroškov podobnega proizvoda in zato tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila zato normalna vrednost dejansko določena s podatki iz tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem se je dokazovalo, da za države s tržnim gospodarstvom osnovna uredba predvideva samo naslednje metodologije za določanje normalne vrednosti: (i) na podlagi domače cene podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali kadar prodaja ni opravljena v običajnem poteku, (ii) na podlagi proizvodnih stroškov države izvora (s prištetim primernim zneskom za PS&U stroške ter za dobiček) ali (iii) na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka ustrezni tretji državi. Ruski izvozniki so sklenili, da na tej podlagi normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih iz tretjega reprezentativnega trga. |
| --- | --- |

(63)

Nadalje so trdili, da je bila pri prilagoditvi cene plina dejansko uporabljena metodologija določanja normalne vrednosti, ki je osnovna uredba ne predvideva. Če se domači stroški plina zamenjajo s stroški, ki temeljijo na prilagojeni Waidhaus ceni, in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del celotnih stroškov podobnega proizvoda in zato tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila zato normalna vrednost dejansko določena s podatki iz tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem se je dokazovalo, da za države s tržnim gospodarstvom osnovna uredba predvideva samo naslednje metodologije za določanje normalne vrednosti: (i) na podlagi domače cene podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali kadar prodaja ni opravljena v običajnem poteku, (ii) na podlagi proizvodnih stroškov države izvora (s prištetim primernim zneskom za PS&U stroške ter za dobiček) ali (iii) na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka ustrezni tretji državi. Ruski izvozniki so sklenili, da na tej podlagi normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih iz tretjega reprezentativnega trga.

| (64) | V zvezi s tem je treba najprej poudariti, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, kot so določene v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški proizvajalca AN zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za ugotavljanje normalne vrednosti. Zato je napačna trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti. Zato je bilo treba argumente ruskih proizvajalcev v zvezi s tem zavrniti. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi s tem je treba najprej poudariti, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, kot so določene v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški proizvajalca AN zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za ugotavljanje normalne vrednosti. Zato je napačna trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti. Zato je bilo treba argumente ruskih proizvajalcev v zvezi s tem zavrniti.

| (65) | Poleg tega so trdili, da tudi v primeru prilagoditve stroškov zemeljskega plina na domačem trgu Waidhaus cena za ruski zemeljski plin ni zanesljiva osnova za tako prilagoditev, ker je ta cena določena v skladu z dolgoročnimi pogodbami za plin, po katerih je formula za plin povezana s cenami naftnih derivatov in zato ni povezana s stroški proizvodnje in dobave plina Eurochemu v Rusiji. Nadalje se je dokazovalo, da Waidhaus cena za ruski plin ni zanesljiva, ker nanjo vpliva pretirano visoko in morebiti nekonkurenčno oblikovanje domačih cen plina v Nemčiji, kar preiskujejo nemški protimonopolni organi. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega so trdili, da tudi v primeru prilagoditve stroškov zemeljskega plina na domačem trgu Waidhaus cena za ruski zemeljski plin ni zanesljiva osnova za tako prilagoditev, ker je ta cena določena v skladu z dolgoročnimi pogodbami za plin, po katerih je formula za plin povezana s cenami naftnih derivatov in zato ni povezana s stroški proizvodnje in dobave plina Eurochemu v Rusiji. Nadalje se je dokazovalo, da Waidhaus cena za ruski plin ni zanesljiva, ker nanjo vpliva pretirano visoko in morebiti nekonkurenčno oblikovanje domačih cen plina v Nemčiji, kar preiskujejo nemški protimonopolni organi.

| (66) | Prvič je treba poudariti, da je bilo eno izmed prvih meril za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je ta pogoj v zvezi s cenami Waidhaus izpolnjen. Poleg tega je daleč največja količina plina iz Rusije izvožena preko vozlišča Waidhaus, ki zato predstavlja primerno osnovo za prilagoditev. Na osnovi tega se je Waidhaus štel kot reprezentativni trg in primerna osnova za določanje stroškov plina v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Drugič, samo po sebi je nepomembno, ali ceno oblikujejo stroški, če ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Kar zadeva ceno plina, uvoženega pri Waidhausu, ni dokazov o vmešavanju države v oblikovanje cene, s čimer je ta pogoj izpolnjen. Nazadnje, kar zadeva trditev o nekonkurenčnem domačem oblikovanju cen plina v Nemčiji, je treba poudariti, da je preiskava Bundeskartellamta še vedno v teku in še niso bile sprejete nobene odločitve. Poleg tega se ta preiskava nanaša na cene, po katerih glavni nemški distributerji plina prodajajo plin na nemškem domačem trgu, in ne na ceno, po kateri kupujejo plin, uvožen iz Rusije. Ti dve ceni v nasprotju s trditvijo nista nujno povezani, saj je gospodarski interes distributerjev plina in njihovih strank ravno nasproten. Tako se lahko domneva, da si distributerji prizadevajo obdržati cene pri nadaljnji prodaji na najvišji možni ravni, hkrati pa je v njihovem gospodarskem interesu, da obdržijo nakupno ceno na najnižji možni ravni in s tem čim bolj povečajo stopnjo dobička. Argument, da nemški lastniki nimajo spodbude za pogajanja o nizkih cenah za uvožen ruski plin pri Waidhausu, je zgolj domneva brez vsakega dejanskega ozadja. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni. |
| --- | --- |

(66)

Prvič je treba poudariti, da je bilo eno izmed prvih meril za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je ta pogoj v zvezi s cenami Waidhaus izpolnjen. Poleg tega je daleč največja količina plina iz Rusije izvožena preko vozlišča Waidhaus, ki zato predstavlja primerno osnovo za prilagoditev. Na osnovi tega se je Waidhaus štel kot reprezentativni trg in primerna osnova za določanje stroškov plina v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Drugič, samo po sebi je nepomembno, ali ceno oblikujejo stroški, če ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Kar zadeva ceno plina, uvoženega pri Waidhausu, ni dokazov o vmešavanju države v oblikovanje cene, s čimer je ta pogoj izpolnjen. Nazadnje, kar zadeva trditev o nekonkurenčnem domačem oblikovanju cen plina v Nemčiji, je treba poudariti, da je preiskava Bundeskartellamta še vedno v teku in še niso bile sprejete nobene odločitve. Poleg tega se ta preiskava nanaša na cene, po katerih glavni nemški distributerji plina prodajajo plin na nemškem domačem trgu, in ne na ceno, po kateri kupujejo plin, uvožen iz Rusije. Ti dve ceni v nasprotju s trditvijo nista nujno povezani, saj je gospodarski interes distributerjev plina in njihovih strank ravno nasproten. Tako se lahko domneva, da si distributerji prizadevajo obdržati cene pri nadaljnji prodaji na najvišji možni ravni, hkrati pa je v njihovem gospodarskem interesu, da obdržijo nakupno ceno na najnižji možni ravni in s tem čim bolj povečajo stopnjo dobička. Argument, da nemški lastniki nimajo spodbude za pogajanja o nizkih cenah za uvožen ruski plin pri Waidhausu, je zgolj domneva brez vsakega dejanskega ozadja. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni.

| (67) | Nadalje se je trdilo, da mora prilagoditev njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu, če do nje pride, temeljiti na nenadzorovanih cenah plina v Rusiji. Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Osnovno merilo za izbiro osnove, na kateri se določi cena plina, je, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je ta pogoj v zvezi s cenami Waidhaus izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP (manj kot 2 %) in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen. |
| --- | --- |

(67)

Nadalje se je trdilo, da mora prilagoditev njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu, če do nje pride, temeljiti na nenadzorovanih cenah plina v Rusiji. Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Osnovno merilo za izbiro osnove, na kateri se določi cena plina, je, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je ta pogoj v zvezi s cenami Waidhaus izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP (manj kot 2 %) in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen.

| (68) | Poleg tega se je trdilo, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzira država, neprestano rastejo. Zato cene na domačem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke. V zvezi s tem je bilo navedeno, da je ruska vlada sprejela uredbo (12), ki uvaja državni progam, ki bo vodil v večkratno povečanje ruskih cen plina za industrijske porabnike v letih do 2011. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega se je trdilo, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzira država, neprestano rastejo. Zato cene na domačem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke. V zvezi s tem je bilo navedeno, da je ruska vlada sprejela uredbo (12), ki uvaja državni progam, ki bo vodil v večkratno povečanje ruskih cen plina za industrijske porabnike v letih do 2011.

| (69) | Ta argument je neutemeljen, saj pravilni standard za izbiranje reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne oziroma ali rastejo, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. To ne velja za cene, ki jih nadzira država, tudi če neprestano rastejo. Zato je bilo treba te argumente zavrniti. |
| --- | --- |

(69)

Ta argument je neutemeljen, saj pravilni standard za izbiranje reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne oziroma ali rastejo, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. To ne velja za cene, ki jih nadzira država, tudi če neprestano rastejo. Zato je bilo treba te argumente zavrniti.

| (70) | Nadalje se je predlagalo, da bi se kot alternativna osnova za prilagoditev uporabila ruska izvozna cena za sosednje trge, vendar brez predložitve nobenih dodatnih informacij ali dokazov o takih trgih. Prav tako se je štelo, da ruske izvozne cene plina za baltske države, kjer je bilo na voljo nekaj podatkov o cenah, niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države v nobenem primeru ni mogoče določiti. Zato teh cen ni bilo mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev. |
| --- | --- |

(70)

Nadalje se je predlagalo, da bi se kot alternativna osnova za prilagoditev uporabila ruska izvozna cena za sosednje trge, vendar brez predložitve nobenih dodatnih informacij ali dokazov o takih trgih. Prav tako se je štelo, da ruske izvozne cene plina za baltske države, kjer je bilo na voljo nekaj podatkov o cenah, niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države v nobenem primeru ni mogoče določiti. Zato teh cen ni bilo mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev.

| (71) | Alternativno se je trdilo, da bi morala biti v primeru uporabe cene v Waidhausu ruska izvozna dajatev, ki je plačljiva za ves izvoz, odšteta od Waidhaus cene, ker ni nastala doma. |
| --- | --- |

(71)

Alternativno se je trdilo, da bi morala biti v primeru uporabe cene v Waidhausu ruska izvozna dajatev, ki je plačljiva za ves izvoz, odšteta od Waidhaus cene, ker ni nastala doma.

| (72) | Vsekakor je tržna cena pri Waidhausu, ki se je štel kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je ustrezna cena tista, ki se plača pri Waidhausu, zato je nepomembno, kolikšen odstotek te cene predstavlja izvozno dajatev in kolikšen odstotek se plača dobavitelju plina. Slednji bo na drugi strani vedno poskušal čim bolj zmanjšati svojo ceno in bo zato zaračunaval najvišjo ceno, ki so jo njegove stranke pripravljene plačati. Ker je ta cena vedno precej višja od njenih proizvodnih stroškov in omogoča s tem dobavitelju plina visoke dobičke, na njegovo določanje cene v osnovi ne vpliva znesek izvozne dajatve, ampak dejstvo, kakšno ceno so njegovi kupci pripravljeni plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je cena, ki vključuje izvozno dajatev, tista, ki je odvisna od neizkrivljenega trga, in ne cena pred dajatvijo. Zato je bilo treba argumente v zvezi s tem zavrniti. |
| --- | --- |

(72)

Vsekakor je tržna cena pri Waidhausu, ki se je štel kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je ustrezna cena tista, ki se plača pri Waidhausu, zato je nepomembno, kolikšen odstotek te cene predstavlja izvozno dajatev in kolikšen odstotek se plača dobavitelju plina. Slednji bo na drugi strani vedno poskušal čim bolj zmanjšati svojo ceno in bo zato zaračunaval najvišjo ceno, ki so jo njegove stranke pripravljene plačati. Ker je ta cena vedno precej višja od njenih proizvodnih stroškov in omogoča s tem dobavitelju plina visoke dobičke, na njegovo določanje cene v osnovi ne vpliva znesek izvozne dajatve, ampak dejstvo, kakšno ceno so njegovi kupci pripravljeni plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je cena, ki vključuje izvozno dajatev, tista, ki je odvisna od neizkrivljenega trga, in ne cena pred dajatvijo. Zato je bilo treba argumente v zvezi s tem zavrniti.

| (73) | V zvezi s tem se je tudi trdilo, da se pribitek lokalnega distributerja ne bi smel dodati k izvozni ceni pri Waidhausu, s trditvijo, da so dobički distributerjev že vključeni v ceno pri Waidhausu. V zvezi s tem se je trdilo, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina, zato lahko dodatek dobička teh distributerjev predstavlja dvojno štetje. Prav tako se je trdilo, da bi se morala upoštevati naravna primerjalna prednost Rusije. Nadalje se je trdilo, da so domače cene v Rusiji normalno nižje od cene izvoženega plina, saj je plin v Rusiji na voljo v velikih količinah, ne pa tudi v Skupnosti, kar bi se moralo upoštevati pri določanju prilagoditve cen plina, ki se plačujejo na domačem trgu. Poleg tega se je trdilo, da ena izmed strank med OPP ni uporabljala lokalnega sistema nizkotlačnega plinovoda lokalnih distributerjev za dobavo zemeljskega plina od glavnega visokotlačnega plinovoda do svojih proizvodnih mest. Zato prilagoditve cen plina ne bi smele vključevati regionalnih transportnih cen. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s tem se je tudi trdilo, da se pribitek lokalnega distributerja ne bi smel dodati k izvozni ceni pri Waidhausu, s trditvijo, da so dobički distributerjev že vključeni v ceno pri Waidhausu. V zvezi s tem se je trdilo, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina, zato lahko dodatek dobička teh distributerjev predstavlja dvojno štetje. Prav tako se je trdilo, da bi se morala upoštevati naravna primerjalna prednost Rusije. Nadalje se je trdilo, da so domače cene v Rusiji normalno nižje od cene izvoženega plina, saj je plin v Rusiji na voljo v velikih količinah, ne pa tudi v Skupnosti, kar bi se moralo upoštevati pri določanju prilagoditve cen plina, ki se plačujejo na domačem trgu. Poleg tega se je trdilo, da ena izmed strank med OPP ni uporabljala lokalnega sistema nizkotlačnega plinovoda lokalnih distributerjev za dobavo zemeljskega plina od glavnega visokotlačnega plinovoda do svojih proizvodnih mest. Zato prilagoditve cen plina ne bi smele vključevati regionalnih transportnih cen.

| (74) | Najprej je treba poudariti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi njihove stroške med nakupom in nadaljnjo prodajo zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(74)

Najprej je treba poudariti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi njihove stroške med nakupom in nadaljnjo prodajo zemeljskega plina.

| (75) | Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadovoljivo preveriti. To je posledica dejstva, da dobavitelj plina v Rusiji in njihove podružnice niso bile vključene v sedanjo preiskavo in zato razpoložljive informacije o organizaciji in njeni strukturi stroškov niso bile zadovoljive. Opominja se tudi, da situacija v Rusiji v zvezi s tem, inter alia, zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, ni zadostno pregledna, da bi dopuščala zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov. |
| --- | --- |

(75)

Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadovoljivo preveriti. To je posledica dejstva, da dobavitelj plina v Rusiji in njihove podružnice niso bile vključene v sedanjo preiskavo in zato razpoložljive informacije o organizaciji in njeni strukturi stroškov niso bile zadovoljive. Opominja se tudi, da situacija v Rusiji v zvezi s tem, inter alia, zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, ni zadostno pregledna, da bi dopuščala zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov.

| (76) | Poleg tega ruski izvozniki niso mogli predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazali, ali in do kakšne mere so bili stroški distribucije res vključeni v Waidhaus ceno. Ker pa so domače stranke kupovale plin od lokalnih dobaviteljev, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije vsaj za storitve prodaje, ki kot taki niso vključeni v prilagojeno Waidhaus ceno. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega ruski izvozniki niso mogli predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazali, ali in do kakšne mere so bili stroški distribucije res vključeni v Waidhaus ceno. Ker pa so domače stranke kupovale plin od lokalnih dobaviteljev, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije vsaj za storitve prodaje, ki kot taki niso vključeni v prilagojeno Waidhaus ceno.

| (77) | S tem v zvezi je treba opozoriti, da tudi če prilagoditve cen plina niso vključevale transportnih stroškov, bi bil vpliv na izračun stopnje dampinga znaten, vendar bi bila posledična stopnja dampinga še vedno velika in ne bi spremenila sklepnih ugotovitev, sprejetih v pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je bil ta argument zavrnjen. Če pa ruski proizvajalci predložijo zadostno preverljive dokaze, ki bi dopuščali znižanje stopnje dampinga, lahko Komisija v zvezi s tem razmisli o začetku preiskav v zvezi z vmesnim pregledom. |
| --- | --- |

(77)

S tem v zvezi je treba opozoriti, da tudi če prilagoditve cen plina niso vključevale transportnih stroškov, bi bil vpliv na izračun stopnje dampinga znaten, vendar bi bila posledična stopnja dampinga še vedno velika in ne bi spremenila sklepnih ugotovitev, sprejetih v pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je bil ta argument zavrnjen. Če pa ruski proizvajalci predložijo zadostno preverljive dokaze, ki bi dopuščali znižanje stopnje dampinga, lahko Komisija v zvezi s tem razmisli o začetku preiskav v zvezi z vmesnim pregledom.

| (78) | Kar zadeva zahtevke glede primerjalne prednosti v zvezi z razpoložljivostjo zemeljskega plina v Rusiji, je treba poudariti, da je osnovno merilo za izbiro Waidhaus cene kot osnove za določitev cen plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Tržni pogoji, ki veljajo na domačem trgu, so v zvezi s tem nepomembni. Zato je bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(78)

Kar zadeva zahtevke glede primerjalne prednosti v zvezi z razpoložljivostjo zemeljskega plina v Rusiji, je treba poudariti, da je osnovno merilo za izbiro Waidhaus cene kot osnove za določitev cen plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Tržni pogoji, ki veljajo na domačem trgu, so v zvezi s tem nepomembni. Zato je bilo treba ta argument zavrniti.

| (79) | PS&U stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi uvodnega stavka člena 2(6) ali člena 2(6)(a) osnovne uredbe, ker nobeden izmed sodelujočih izvoznikov nima reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi bilo treba zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 58 in 59 zgoraj, v zvezi s stroški plina prilagoditi tudi proizvodne stroške proizvajalcev izvoznikov za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga. Zato so bili PS&U stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so PS&U stroški temeljili na razumni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje ter precejšnjo stopnjo konkurence tako domačih kot tujih družb. V tem smislu so bile obravnavane javno dostopne informacije, ki se nanašajo na večje družbe, ki poslujejo v poslovnem sektorju gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili za namene preiskave najprimernejši ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev zaradi velike razpoložljivosti zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij javnih družb v tej regiji sveta. Zato so bili PS&U stroški ter dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PS&U stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo enake splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi družbami v sektorju dušikovih gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli kot reprezentativni za poslovanje z dušikovimi gnojili, njihovi PS&U stroški in dobiček pa tako reprezentativni med tistimi, ki jih imajo običajno družbe, ki uspešno poslujejo v tem poslovnem sektorju. Treba je poudariti, da znesek tako določenih PS&U stroškov in dobička ni presegal nastalih PS&U stroškov ter dobička, ki so ga dosegle sodelujoče ruske družbe. |
| --- | --- |

(79)

PS&U stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi uvodnega stavka člena 2(6) ali člena 2(6)(a) osnovne uredbe, ker nobeden izmed sodelujočih izvoznikov nima reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi bilo treba zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 58 in 59 zgoraj, v zvezi s stroški plina prilagoditi tudi proizvodne stroške proizvajalcev izvoznikov za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga. Zato so bili PS&U stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so PS&U stroški temeljili na razumni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje ter precejšnjo stopnjo konkurence tako domačih kot tujih družb. V tem smislu so bile obravnavane javno dostopne informacije, ki se nanašajo na večje družbe, ki poslujejo v poslovnem sektorju gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili za namene preiskave najprimernejši ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev zaradi velike razpoložljivosti zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij javnih družb v tej regiji sveta. Zato so bili PS&U stroški ter dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PS&U stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo enake splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi družbami v sektorju dušikovih gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli kot reprezentativni za poslovanje z dušikovimi gnojili, njihovi PS&U stroški in dobiček pa tako reprezentativni med tistimi, ki jih imajo običajno družbe, ki uspešno poslujejo v tem poslovnem sektorju. Treba je poudariti, da znesek tako določenih PS&U stroškov in dobička ni presegal nastalih PS&U stroškov ter dobička, ki so ga dosegle sodelujoče ruske družbe.

1.3   Izvozna cena

| (80) | V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Skupnost, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(80)

V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Skupnost, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (81) | V primerih, kjer je prodaja potekala preko povezanih uvoznikov, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega povezanega uvoznika neodvisnim strankam. Prilagoditve so bile narejene za vse stroške, nastale med prevozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter ustrezno stopnjo dobička, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

V primerih, kjer je prodaja potekala preko povezanih uvoznikov, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega povezanega uvoznika neodvisnim strankam. Prilagoditve so bile narejene za vse stroške, nastale med prevozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter ustrezno stopnjo dobička, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

1.4   Primerjava

| (82) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave so se izvedli ustrezni popravki v obliki prilagoditev, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kreditov ter provizij. |
| --- | --- |

(82)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave so se izvedli ustrezni popravki v obliki prilagoditev, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kreditov ter provizij.

1.5   Stopnja dampinga

| (83) | Stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (84) | Preiskava je pokazala, da je do dampinga prišlo med OPP. Pri primerjavi tehtanega povprečja dejanske izvozne cene in tehtanega povprečja normalne vrednosti je ta primerjava pokazala stopnjo dampinga nad 74 % za Eurochem, nad 54 % za Acron in nad 92 % za Minudiobreniya. |
| --- | --- |

(84)

Preiskava je pokazala, da je do dampinga prišlo med OPP. Pri primerjavi tehtanega povprečja dejanske izvozne cene in tehtanega povprečja normalne vrednosti je ta primerjava pokazala stopnjo dampinga nad 74 % za Eurochem, nad 54 % za Acron in nad 92 % za Minudiobreniya.

2.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

| (85) | Uvoz iz Rusije se je zmanjšal s ca. 785 000 ton v letu 2003 na ca. 155 891 ton v OPP. Njegov tržni delež (ca. 2 %) je še zmeraj velik. Na zmanjšanje je vplivala vključitev desetih novih držav članic v Skupnost leta 2004 in dveh novih držav članic leta 2007, ki so pred tem datumom iz Rusije uvažale brez protidampinških dajatev ter s trenutno veljavno stopnjo dajatve. |
| --- | --- |

(85)

Uvoz iz Rusije se je zmanjšal s ca. 785 000 ton v letu 2003 na ca. 155 891 ton v OPP. Njegov tržni delež (ca. 2 %) je še zmeraj velik. Na zmanjšanje je vplivala vključitev desetih novih držav članic v Skupnost leta 2004 in dveh novih držav članic leta 2007, ki so pred tem datumom iz Rusije uvažale brez protidampinških dajatev ter s trenutno veljavno stopnjo dajatve.

2.1   Preteklo ravnanje

| (86) | Treba je opozoriti, da so ruski izvozniki že poskušali nezakonito povečati svoj izvoz v Skupnost na dva načina. Leta 1998 so se dajatve z Uredbo (ES) št. 663/98 povečale na sedanjo stopnjo (47 EUR/tono ali ca. 40 % sedanje ruske izvozne cene), ker se je ugotovilo, da so se izvozniki ukvarjali z absorpcijo (tj. izvozne cene so se znižale in s tem se je povečal damping). |
| --- | --- |

(86)

Treba je opozoriti, da so ruski izvozniki že poskušali nezakonito povečati svoj izvoz v Skupnost na dva načina. Leta 1998 so se dajatve z Uredbo (ES) št. 663/98 povečale na sedanjo stopnjo (47 EUR/tono ali ca. 40 % sedanje ruske izvozne cene), ker se je ugotovilo, da so se izvozniki ukvarjali z absorpcijo (tj. izvozne cene so se znižale in s tem se je povečal damping).

| (87) | Junija 2005 so se z Uredbo (ES) št. 945/2005 dajatve razširile na druge oblike AN, izvožene iz Rusije, ki so bile v glavnem AN, čeprav označene kot sestavljena gnojila. To kaže, da poskušajo ruski izvozniki sistematično povečati svoj obseg izvoza AN v Skupnost po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(87)

Junija 2005 so se z Uredbo (ES) št. 945/2005 dajatve razširile na druge oblike AN, izvožene iz Rusije, ki so bile v glavnem AN, čeprav označene kot sestavljena gnojila. To kaže, da poskušajo ruski izvozniki sistematično povečati svoj obseg izvoza AN v Skupnost po dampinških cenah.

| (88) | Prav tako je treba poudariti, da je bilo med OPP približno 50 % izvoza ruskih sodelujočih proizvajalcev v Skupnost namenjenega v Bolgarijo in Romunijo (za navedeni državi do 1. januarja 2007 niso veljale protidampinške dajatve). Dejstvo, da je bil izvoz v navedeni državi pred širitvijo dampinški, kaže na to, da bo verjetno prišlo do dampinga, če se ukrepi razveljavijo. |
| --- | --- |

(88)

Prav tako je treba poudariti, da je bilo med OPP približno 50 % izvoza ruskih sodelujočih proizvajalcev v Skupnost namenjenega v Bolgarijo in Romunijo (za navedeni državi do 1. januarja 2007 niso veljale protidampinške dajatve). Dejstvo, da je bil izvoz v navedeni državi pred širitvijo dampinški, kaže na to, da bo verjetno prišlo do dampinga, če se ukrepi razveljavijo.

2.2   Vedenje ruskih izvoznikov glede cen pri prodaji v tretje države

| (89) | Preiskava je pokazala, da ruski izvozniki pri prodaji na trge tretjih držav izvajajo damping. Izvozne cene na take trge so v najboljšem primeru v skladu z izvoznimi cenami v Skupnost. |
| --- | --- |

(89)

Preiskava je pokazala, da ruski izvozniki pri prodaji na trge tretjih držav izvajajo damping. Izvozne cene na take trge so v najboljšem primeru v skladu z izvoznimi cenami v Skupnost.

| (90) | Poleg tega za uvoz AN iz Rusije veljajo precejšnji protidampinški ukrepi v Avstraliji in ZDA. Navedeno kaže na strukturno nagnjenost k izvajanju dampinga ter na verjetnost, da bi bil izvoz v Skupnost izveden po dampinških cenah, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega za uvoz AN iz Rusije veljajo precejšnji protidampinški ukrepi v Avstraliji in ZDA. Navedeno kaže na strukturno nagnjenost k izvajanju dampinga ter na verjetnost, da bi bil izvoz v Skupnost izveden po dampinških cenah, če bi ukrepi prenehali veljati.

2.3   Neizkoriščene zmogljivosti in njihova verjetna uporaba pri izvoznikih

| (91) | Med OPP so bile neizkoriščene zmogljivosti znanih ruskih izvoznikov ocenjene v obsegu od 1,7 do 2,3 milijone ton. Ta količina bi ustrezala skoraj eni četrtini celotne porabe AN v Skupnosti. V preiskavi ni bilo zaznanih nobenih dejavnikov, ki bi lahko kratkoročno preprečili aktiviranje teh zmogljivosti. Analizirana je bila verjetna uporaba teh neizkoriščenih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(91)

Med OPP so bile neizkoriščene zmogljivosti znanih ruskih izvoznikov ocenjene v obsegu od 1,7 do 2,3 milijone ton. Ta količina bi ustrezala skoraj eni četrtini celotne porabe AN v Skupnosti. V preiskavi ni bilo zaznanih nobenih dejavnikov, ki bi lahko kratkoročno preprečili aktiviranje teh zmogljivosti. Analizirana je bila verjetna uporaba teh neizkoriščenih zmogljivosti.

| (92) | Nekaj največjih izvoznih trgov AN na svetu je zaščitenih pred ruskim uvozom. Za uvoz AN iz Rusije veljajo precejšnji protidampinški ukrepi zlasti v Avstraliji in ZDA kot tudi dokončne prepovedi na Kitajskem. Zato se je sklenilo, da takšnih neizkoriščenih zmogljivosti po vsej verjetnosti ti trgi ne bi absorbirali. |
| --- | --- |

(92)

Nekaj največjih izvoznih trgov AN na svetu je zaščitenih pred ruskim uvozom. Za uvoz AN iz Rusije veljajo precejšnji protidampinški ukrepi zlasti v Avstraliji in ZDA kot tudi dokončne prepovedi na Kitajskem. Zato se je sklenilo, da takšnih neizkoriščenih zmogljivosti po vsej verjetnosti ti trgi ne bi absorbirali.

| (93) | Ruski izvozniki so dokazovali, da potrošnja v državah SND od leta 2005 stalno narašča in pričakuje se, da bo naraščala tudi v naslednjih letih in da bo ruska proizvodnja AN v osnovi usmerjena na te trge. Te navedbe niso bile ustrezno utemeljene s preverljivimi dokazi. Poleg tega so se zdele nepopolne v smislu, da niso upoštevale obstoja proizvodnje AN v drugih državah SND, ki lahko dobro konkurira ruski prodaji na teh trgih. V vsakem primeru bi naveden razvoj porabe v SND po statistiki združenja IFA (13) kratkoročno in srednjeročno še vedno imel velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti. Končno, glede na obstoječo raven cen v Skupnosti, ki je glede na podatke sodelujočih družb znatno višja kot v Rusiji in na trgih SND, bi lahko ruske družbe lažje dobila spodbudo za uporabo neizkoriščenih zmogljivosti za izvoz v Skupnost kot za prodajo na domačem trgu ali na trgih držav SND. |
| --- | --- |

(93)

Ruski izvozniki so dokazovali, da potrošnja v državah SND od leta 2005 stalno narašča in pričakuje se, da bo naraščala tudi v naslednjih letih in da bo ruska proizvodnja AN v osnovi usmerjena na te trge. Te navedbe niso bile ustrezno utemeljene s preverljivimi dokazi. Poleg tega so se zdele nepopolne v smislu, da niso upoštevale obstoja proizvodnje AN v drugih državah SND, ki lahko dobro konkurira ruski prodaji na teh trgih. V vsakem primeru bi naveden razvoj porabe v SND po statistiki združenja IFA (13) kratkoročno in srednjeročno še vedno imel velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti. Končno, glede na obstoječo raven cen v Skupnosti, ki je glede na podatke sodelujočih družb znatno višja kot v Rusiji in na trgih SND, bi lahko ruske družbe lažje dobila spodbudo za uporabo neizkoriščenih zmogljivosti za izvoz v Skupnost kot za prodajo na domačem trgu ali na trgih držav SND.

| (94) | Glede verjetnosti druge prodaje na trge drugih tretjih držav, ki bi absorbirale prej omenjene neizkoriščene zmogljivosti, ni bilo navedb. V vsakem primeru je preiskava analizirala trge drugih tretjih držav na podlagi informacij, ki so jih predložile sodelujoče stranke, in ugotovila, da na podlagi njihove porabe, virov AN ter ravni cen ni verjetno, da bi absorbirale dodatni ruski izvoz do te mere, da neizkoriščene zmogljivosti, na voljo za izvoz v Skupnost, ne bi bile več pomembne. |
| --- | --- |

(94)

Glede verjetnosti druge prodaje na trge drugih tretjih držav, ki bi absorbirale prej omenjene neizkoriščene zmogljivosti, ni bilo navedb. V vsakem primeru je preiskava analizirala trge drugih tretjih držav na podlagi informacij, ki so jih predložile sodelujoče stranke, in ugotovila, da na podlagi njihove porabe, virov AN ter ravni cen ni verjetno, da bi absorbirale dodatni ruski izvoz do te mere, da neizkoriščene zmogljivosti, na voljo za izvoz v Skupnost, ne bi bile več pomembne.

| (95) | Potrjeno je bilo, da je Skupnost najpomembnejši trg AN na svetu, da bližina Rusije zmanjša logistične težave in da imajo ruski izvozniki v tem oziru dobro uveljavljene distribucijske kanale. |
| --- | --- |

(95)

Potrjeno je bilo, da je Skupnost najpomembnejši trg AN na svetu, da bližina Rusije zmanjša logistične težave in da imajo ruski izvozniki v tem oziru dobro uveljavljene distribucijske kanale.

| (96) | Nazadnje je bilo ugotovljeno, da bi znatno količino dodatnega uvoza v Skupnost na podlagi uporabe razpoložljivih neizkoriščenih zmogljivosti po vsej verjetnosti izvajali ruski izvozniki, če bi bili sedanji ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(96)

Nazadnje je bilo ugotovljeno, da bi znatno količino dodatnega uvoza v Skupnost na podlagi uporabe razpoložljivih neizkoriščenih zmogljivosti po vsej verjetnosti izvajali ruski izvozniki, če bi bili sedanji ukrepi razveljavljeni.

2.4   Spodbude za preusmeritev obsega prodaje v Skupnost

| (97) | Prej navedene razlike med ravnmi cen v Skupnosti in tistimi na trgih tretjih držav poudarjajo, da bi bilo za ruske izvoznike bolj dobičkonosno, če bi obseg izvoza iz tretjih držav preusmerili v Skupnost. Zato bi lahko znatne količine izvoza izvirale tudi iz tega vira. |
| --- | --- |

(97)

Prej navedene razlike med ravnmi cen v Skupnosti in tistimi na trgih tretjih držav poudarjajo, da bi bilo za ruske izvoznike bolj dobičkonosno, če bi obseg izvoza iz tretjih držav preusmerili v Skupnost. Zato bi lahko znatne količine izvoza izvirale tudi iz tega vira.

2.5   Sklep

| (98) | Zato se sklene, da zaradi relativnih ravni cen, neizkoriščenih zmogljivosti in zgoraj navedenih spodbud obstaja verjetnost: (i) dampinga in (ii) znatnega povečanja izvoženih količin v Skupnost, če se veljavni protidampinški ukrepi odpravijo. |
| --- | --- |

(98)

Zato se sklene, da zaradi relativnih ravni cen, neizkoriščenih zmogljivosti in zgoraj navedenih spodbud obstaja verjetnost: (i) dampinga in (ii) znatnega povečanja izvoženih količin v Skupnost, če se veljavni protidampinški ukrepi odpravijo.

D.2   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

1.   Opredelitev proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti

| (99) | V Skupnosti podoben proizvod proizvaja triindvajset proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti podobnega proizvoda v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(99)

V Skupnosti podoben proizvod proizvaja triindvajset proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti podobnega proizvoda v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (100) | V preiskavi je sodelovalo enajst proizvajalcev Skupnosti:






  — | Achema A.B. (Jonavos, Litva), |
| --- | --- | --- |

(100)

V preiskavi je sodelovalo enajst proizvajalcev Skupnosti:

—

Achema A.B. (Jonavos, Litva),

| — | Zakłady Azotowe Anwil S.A., (Włockławek, Poljska), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil S.A., (Włockławek, Poljska),

| — | BASF A.G. (Ludwigshafen, Nemčija), |
| --- | --- |

—

BASF A.G. (Ludwigshafen, Nemčija),

| — | DSM Agro B.V. (Sittard, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

DSM Agro B.V. (Sittard, Nizozemska),

| — | Fertiberia S.A. (Madrid, Španija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Madrid, Španija),

| — | Grande Paroisse S.A. (Pariz, Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse S.A. (Pariz, Francija),

| — | Kemira Growhow Oyj (sedež družbe v Helsinkih, Finska, proizvodnja v Združenem kraljestvu in Belgiji), |
| --- | --- |

—

Kemira Growhow Oyj (sedež družbe v Helsinkih, Finska, proizvodnja v Združenem kraljestvu in Belgiji),

| — | Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Združeno kraljestvo),

| — | Yara S.A. (skupne poslovalnice v Bruslju, Belgija, (proizvodnja na Nizozemskem, v Franciji, Nemčiji, Združenem kraljestvu in Italiji)), |
| --- | --- |

—

Yara S.A. (skupne poslovalnice v Bruslju, Belgija, (proizvodnja na Nizozemskem, v Franciji, Nemčiji, Združenem kraljestvu in Italiji)),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A. (Pulawy, Poljska), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A. (Pulawy, Poljska),

| — | Neochim PLC, (Dimitrovgrad, Bolgarija). |
| --- | --- |

—

Neochim PLC, (Dimitrovgrad, Bolgarija).

| (101) | Ker je teh enajst proizvajalcev Skupnosti predstavljalo več kot 75 % celotne proizvodnje Skupnosti med OPP, se šteje, da predstavljajo glavni delež celotne proizvodnje podobnega proizvoda v Skupnosti. Zato se zanje šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani kot „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(101)

Ker je teh enajst proizvajalcev Skupnosti predstavljalo več kot 75 % celotne proizvodnje Skupnosti med OPP, se šteje, da predstavljajo glavni delež celotne proizvodnje podobnega proizvoda v Skupnosti. Zato se zanje šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani kot „industrija Skupnosti“.

| (102) | Kot je navedeno zgoraj, so izbran vzorec sestavljala štiri družb. Vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti so sodelovali in poslali izpolnjene vprašalnike v rokih. Poleg tega so preostali sodelujoči proizvajalci zagotovili določene osnovne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(102)

Kot je navedeno zgoraj, so izbran vzorec sestavljala štiri družb. Vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti so sodelovali in poslali izpolnjene vprašalnike v rokih. Poleg tega so preostali sodelujoči proizvajalci zagotovili določene osnovne podatke za analizo škode.

2.   Stanje na trgu Skupnosti

2.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (103) | Očitna potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za ves uvoz EU. Glede na širitev Evropske unije v letih 2004 in 2007 so bili vsi kazalniki škode zaradi jasnosti in doslednosti analize določeni na podlagi trga EU-27 v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(103)

Očitna potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za ves uvoz EU. Glede na širitev Evropske unije v letih 2004 in 2007 so bili vsi kazalniki škode zaradi jasnosti in doslednosti analize določeni na podlagi trga EU-27 v obravnavanem obdobju.

| (104) | Med leti 2003 in 2006 se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 16 % in se v OPP znova nekoliko povečala. Skupaj je opaziti padajoči trend, ki se med letom 2003 in OPP odraža v skupnem zmanjšanju za 10 %.
  Preglednica 1 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja ES v tonah | 8 296 644 | 7 834 089 | 7 861 796 | 6 983 467 | 7 463 863 |
| Indeks skupne potrošnje ES (2003 = 100) | 100 | 94 | 95 | 84 | 90 |

(104)

Med leti 2003 in 2006 se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 16 % in se v OPP znova nekoliko povečala. Skupaj je opaziti padajoči trend, ki se med letom 2003 in OPP odraža v skupnem zmanjšanju za 10 %.

Preglednica 1

2003

2004

2005

2006

ERIP

Skupna potrošnja ES v tonah

8 296 644

7 834 089

7 861 796

6 983 467

7 463 863

Indeks skupne potrošnje ES (2003 = 100)

100

94

95

84

90

2.2   Sprememba količin, tržnih deležev in cen uvoza iz Rusije

| (105) | Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz Rusije so se spreminjale, kot je navedeno spodaj. Naslednji trendi količin in cen temeljijo na Eurostatu.
  Preglednica 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 785 045 | 616 394 | 328 972 | 217 540 | 155 891 |
| Tržni delež | 9,5 % | 7,9 % | 4,2 % | 3,1 % | 2,1 % |
| Cene uvoza (EUR/tono) | 73 | 99 | 122 | 123 | 124 |
| Indeks (cene) (2003 = 100) | 100 | 136 | 167 | 168 | 170 |

(105)

Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz Rusije so se spreminjale, kot je navedeno spodaj. Naslednji trendi količin in cen temeljijo na Eurostatu.

Preglednica 2

2003

2004

2005

2006

ERIP

Obseg uvoza (v tonah)

785 045

616 394

328 972

217 540

155 891

Tržni delež

9,5 %

7,9 %

4,2 %

3,1 %

2,1 %

Cene uvoza (EUR/tono)

73

99

122

123

124

Indeks (cene) (2003 = 100)

100

136

167

168

170

| (106) | Obseg uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tudi njegov tržni delež je padel z 9,5 % v letu 2003 na 2,1 % v OPP. Cene so med obravnavanim obdobjem narasle s 73 na 124 EUR/tono. Ta sprememba odraža opažen splošni naraščajoči trend na svetovnem trgu – ne pa povišanja cen glavne surovine: plina. |
| --- | --- |

(106)

Obseg uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tudi njegov tržni delež je padel z 9,5 % v letu 2003 na 2,1 % v OPP. Cene so med obravnavanim obdobjem narasle s 73 na 124 EUR/tono. Ta sprememba odraža opažen splošni naraščajoči trend na svetovnem trgu – ne pa povišanja cen glavne surovine: plina.

| (107) | Primerjava je pokazala, da je uvoz iz Rusije nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti za več kot 30 % ali najmanj 60 EUR/tono, brez upoštevanja veljavne protidampinške dajatve. Tudi če se protidampinška dajatev na ruske izvozne cene doda, še vedno obstaja nelojalno znižanje za več kot 7 % ali najmanj 13 EUR/tono. |
| --- | --- |

(107)

Primerjava je pokazala, da je uvoz iz Rusije nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti za več kot 30 % ali najmanj 60 EUR/tono, brez upoštevanja veljavne protidampinške dajatve. Tudi če se protidampinška dajatev na ruske izvozne cene doda, še vedno obstaja nelojalno znižanje za več kot 7 % ali najmanj 13 EUR/tono.

2.3   Količine in tržni deleži uvoza iz drugih držav

| (108) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav med obravnavanim obdobjem je prikazan v spodnji preglednici. Naslednji trendi količin in cen prav tako temeljijo na Eurostatu.
  Preglednica 3 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Ukrajine (v tonah) | 132 091 | 65 201 | 76 867 | 43 270 | 32 421 |
| Tržni delež | 1,6 % | 0,8 % | 1,0 % | 0,6 % | 0,4 % |
| Cene uvoza iz Ukrajine (v EUR/tono) | 83 | 114 | 123 | 139 | 136 |
| Obseg uvoza iz Gruzije (v tonah) | 100 025 | 132 457 | 153 844 | 85 870 | 121 590 |
| Tržni delež | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % | 1,2 % | 1,6 % |
| Cene uvoza iz Gruzije (v EUR/tono) | 113 | 137 | 164 | 177 | 176 |
| Obseg uvoza iz vseh drugih držav (v tonah) | 262 909 | 74 654 | 65 965 | 124 451 | 158 524 |
| Tržni delež | 3,2 % | 1,0 % | 0,8 % | 1,8 % | 2,1 % |
| Cene uvoza iz vseh drugih držav (v EUR/tono) | 133 | 152 | 190 | 169 | 164 |

(108)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav med obravnavanim obdobjem je prikazan v spodnji preglednici. Naslednji trendi količin in cen prav tako temeljijo na Eurostatu.

Preglednica 3

2003

2004

2005

2006

ERIP

Obseg uvoza iz Ukrajine (v tonah)

132 091

65 201

76 867

43 270

32 421

Tržni delež

1,6 %

0,8 %

1,0 %

0,6 %

0,4 %

Cene uvoza iz Ukrajine (v EUR/tono)

83

114

123

139

136

Obseg uvoza iz Gruzije (v tonah)

100 025

132 457

153 844

85 870

121 590

Tržni delež

1,2 %

1,7 %

2,0 %

1,2 %

1,6 %

Cene uvoza iz Gruzije (v EUR/tono)

113

137

164

177

176

Obseg uvoza iz vseh drugih držav (v tonah)

262 909

74 654

65 965

124 451

158 524

Tržni delež

3,2 %

1,0 %

0,8 %

1,8 %

2,1 %

Cene uvoza iz vseh drugih držav (v EUR/tono)

133

152

190

169

164

| (109) | Med tem ko je Gruzija svoj obseg izvoza od leta 2003 do OPP povečala, se je obseg izvoza iz Ukrajine in drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal. Treba je omeniti, da za uvoz iz Ukrajine velja protidampinška dajatev med 29,26 EUR na tono in 33,25 EUR na tono, ki je bila razširjena z Uredbo (ES) št. 442/2007. V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da so bile uvozne cene vseh tretjih držav skozi celotno obravnavano obdobje stalno višje od cen iz Rusije. |
| --- | --- |

(109)

Med tem ko je Gruzija svoj obseg izvoza od leta 2003 do OPP povečala, se je obseg izvoza iz Ukrajine in drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal. Treba je omeniti, da za uvoz iz Ukrajine velja protidampinška dajatev med 29,26 EUR na tono in 33,25 EUR na tono, ki je bila razširjena z Uredbo (ES) št. 442/2007. V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da so bile uvozne cene vseh tretjih držav skozi celotno obravnavano obdobje stalno višje od cen iz Rusije.

3.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (110) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse ustrezne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse ustrezne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Skupnosti.

3.1   Uvodne opombe

| (111) | Za nekatere sodelujoče proizvajalce industrije Skupnosti se je ugotovilo, da uporabljajo podoben izdelek za nadaljnjo predelavo. Tako nastali izdelki ne konkurirajo s podobnim izdelkom na trgu. |
| --- | --- |

(111)

Za nekatere sodelujoče proizvajalce industrije Skupnosti se je ugotovilo, da uporabljajo podoben izdelek za nadaljnjo predelavo. Tako nastali izdelki ne konkurirajo s podobnim izdelkom na trgu.

| (112) | Takšni interni transferji proizvodnje amonijevega nitrata ne vstopajo na odprti trg in zato niso v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. Zato se je preučilo, ali in do kakšne mere je v analizi treba upoštevati posledično uporabo podobnega proizvoda v proizvodnji industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da lastna uporaba ne predstavlja nepomembnega dela proizvodnje industrije Skupnosti, tj. do 25 % celotne proizvodnje med obravnavanim obdobjem. Zadevne količine se niso upoštevale oziroma so se zaradi analiziranja zadevnih kazalcev škode upoštevale ločeno, kjer je bilo primerno in kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(112)

Takšni interni transferji proizvodnje amonijevega nitrata ne vstopajo na odprti trg in zato niso v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. Zato se je preučilo, ali in do kakšne mere je v analizi treba upoštevati posledično uporabo podobnega proizvoda v proizvodnji industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da lastna uporaba ne predstavlja nepomembnega dela proizvodnje industrije Skupnosti, tj. do 25 % celotne proizvodnje med obravnavanim obdobjem. Zadevne količine se niso upoštevale oziroma so se zaradi analiziranja zadevnih kazalcev škode upoštevale ločeno, kjer je bilo primerno in kot je navedeno spodaj.

| (113) | Kadar se v skladu z uveljavljeno prakso uporablja vzorčenje, se določeni kazalci škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost) analizirajo za industrijo Skupnosti kot celoto („I.S.“ v priloženih preglednicah), medtem ko se tisti kazalci škode, ki se nanašajo na storilnost posameznih družb, tj. cene, zaloge, proizvodni stroški, dobičkonosnost, plače, naložbe, donos naložb, denarni pretok ter zmožnost povečanja kapitala, preučijo na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („P.S.“ v priloženih preglednicah). |
| --- | --- |

(113)

Kadar se v skladu z uveljavljeno prakso uporablja vzorčenje, se določeni kazalci škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost) analizirajo za industrijo Skupnosti kot celoto („I.S.“ v priloženih preglednicah), medtem ko se tisti kazalci škode, ki se nanašajo na storilnost posameznih družb, tj. cene, zaloge, proizvodni stroški, dobičkonosnost, plače, naložbe, donos naložb, denarni pretok ter zmožnost povečanja kapitala, preučijo na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („P.S.“ v priloženih preglednicah).

3.2   Podatki, ki se nanašajo na industrijo Skupnosti kot celoto

(a)   Proizvodnja

| (114) | Celotna proizvodnja industrije skupnosti, vključno z internimi transferji, je med leti 2003 in 2005 ostala relativno stabilna na ravni okrog 8,4 milijone ton. Leta 2006 je padla na približno 7,7 milijonov ton in se povečala v OPP, ko je dosegla svojo prejšnjo raven iz leta 2003. Kar zadeva proizvodnjo, uporabljeno za interne transferje, se je med leti 2003 in 2006 zmanjšala ter v OPP povečala. Povečanje v OPP je v glavnem posledica dejstva, da se je eden izmed izvajalcev v tem obdobju prestrukturiral zaradi razvoja lastne notranje porabe. Kar zadeva proizvodnjo, namenjeno za prodajo, je med leti 2003 in OPP upadla za 5 %.
  Preglednica 4 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja I.S. (v tonah, vključno z internimi transferji) | 8 395 678 | 8 228 283 | 8 407 904 | 7 648 770 | 8 444 436 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 98 | 100 | 91 | 101 |
| od tega proizvodnja I.S., uporabljena za interne transferje | 1 758 139 | 1 686 280 | 1 638 705 | 1 526 039 | 2 122 099 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 93 | 87 | 121 |
| od tega proizvodnja I.S., uporabljena za prodajo | 6 637 539 | 6 542 003 | 6 769 200 | 6 122 731 | 6 322 337 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 99 | 102 | 92 | 95 |
| Vir: Informacije pritožnikov, vzorčeni izpolnjeni vprašalniki in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(114)

Celotna proizvodnja industrije skupnosti, vključno z internimi transferji, je med leti 2003 in 2005 ostala relativno stabilna na ravni okrog 8,4 milijone ton. Leta 2006 je padla na približno 7,7 milijonov ton in se povečala v OPP, ko je dosegla svojo prejšnjo raven iz leta 2003. Kar zadeva proizvodnjo, uporabljeno za interne transferje, se je med leti 2003 in 2006 zmanjšala ter v OPP povečala. Povečanje v OPP je v glavnem posledica dejstva, da se je eden izmed izvajalcev v tem obdobju prestrukturiral zaradi razvoja lastne notranje porabe. Kar zadeva proizvodnjo, namenjeno za prodajo, je med leti 2003 in OPP upadla za 5 %.

Preglednica 4

2003

2004

2005

2006

ERIP

Proizvodnja I.S. (v tonah, vključno z internimi transferji)

8 395 678

8 228 283

8 407 904

7 648 770

8 444 436

Indeks (2003 = 100)

100

98

100

91

101

od tega proizvodnja I.S., uporabljena za interne transferje

1 758 139

1 686 280

1 638 705

1 526 039

2 122 099

Indeks (2003 = 100)

100

96

93

87

121

od tega proizvodnja I.S., uporabljena za prodajo

6 637 539

6 542 003

6 769 200

6 122 731

6 322 337

Indeks (2003 = 100)

100

99

102

92

95

Vir: Informacije pritožnikov, vzorčeni izpolnjeni vprašalniki in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (115) | Proizvodna zmogljivost se je med leti 2003 in 2006 zniževala. V OPP se je povečala, ko je eden izmed proizvajalcev Skupnosti prestrukturiral svoje objekte za lastno uporabo. Kot je že bilo navedeno v prvotni preiskavi, lahko na izkoriščenost zmogljivosti za ta tip proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki se lahko proizvedejo na isti vrsti proizvodne opreme, in je zato manj pomembna kot kazalec škode.
  Preglednica 5 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost I.S. (v tonah) | 12 624 286 | 12 460 988 | 12 459 886 | 12 366 776 | 12 826 621 |
| Izkoriščenost zmogljivosti I.S. | 67 % | 66 % | 67 % | 62 % | 66 % |

(115)

Proizvodna zmogljivost se je med leti 2003 in 2006 zniževala. V OPP se je povečala, ko je eden izmed proizvajalcev Skupnosti prestrukturiral svoje objekte za lastno uporabo. Kot je že bilo navedeno v prvotni preiskavi, lahko na izkoriščenost zmogljivosti za ta tip proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki se lahko proizvedejo na isti vrsti proizvodne opreme, in je zato manj pomembna kot kazalec škode.

Preglednica 5

2003

2004

2005

2006

ERIP

Proizvodna zmogljivost I.S. (v tonah)

12 624 286

12 460 988

12 459 886

12 366 776

12 826 621

Izkoriščenost zmogljivosti I.S.

67 %

66 %

67 %

62 %

66 %

(c)   Obseg prodaje

| (116) | Obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2003 in OPP zmanjšal za 8 %. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom padajoče potrošnje na trgu Skupnosti.
  Preglednica 6 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje I.S. v ES (v tonah) | 5 752 934 | 5 566 383 | 5 708 591 | 4 917 321 | 5 300 075 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 97 | 99 | 85 | 92 |

(116)

Obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2003 in OPP zmanjšal za 8 %. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom padajoče potrošnje na trgu Skupnosti.

Preglednica 6

2003

2004

2005

2006

ERIP

Obseg prodaje I.S. v ES (v tonah)

5 752 934

5 566 383

5 708 591

4 917 321

5 300 075

Indeks (2003 = 100)

100

97

99

85

92

(d)   Tržni delež

| (117) | Tržni delež, ki ga ima industrija Skupnosti, se je med leti 2003 in 2005 povečal za 3,3 odstotne točke in nato med OPP zmanjšal za 1,6 odstotne točke. Tržni delež se je skupno povečal za 1,7 odstotne točke.
  Preglednica 7 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 69,3 % | 71,1 % | 72,6 % | 70,4 % | 71,0 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 102 | 105 | 102 | 102 |

(117)

Tržni delež, ki ga ima industrija Skupnosti, se je med leti 2003 in 2005 povečal za 3,3 odstotne točke in nato med OPP zmanjšal za 1,6 odstotne točke. Tržni delež se je skupno povečal za 1,7 odstotne točke.

Preglednica 7

2003

2004

2005

2006

ERIP

Tržni delež industrije Skupnosti

69,3 %

71,1 %

72,6 %

70,4 %

71,0 %

Indeks (2003 = 100)

100

102

105

102

102

(e)   Rast

| (118) | Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje kot zmanjšanje potrošnje, je industrija Skupnosti pridobila nekaj tržnega deleža. |
| --- | --- |

(118)

Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje kot zmanjšanje potrošnje, je industrija Skupnosti pridobila nekaj tržnega deleža.

(f)   Zaposlenost

| (119) | Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2003 in OPP zmanjšala za 8 %, kar je več kot proizvodnja. To kaže na skrb industrije, da nenehno povečuje svojo produktivnost in konkurenčnost.
  Preglednica 8 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlitev I.S. v zvezi z zadevnim izdelkom | 2 449 | 2 403 | 2 369 | 2 256 | 2 262 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 98 | 97 | 92 | 92 |

(119)

Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2003 in OPP zmanjšala za 8 %, kar je več kot proizvodnja. To kaže na skrb industrije, da nenehno povečuje svojo produktivnost in konkurenčnost.

Preglednica 8

2003

2004

2005

2006

ERIP

Zaposlitev I.S. v zvezi z zadevnim izdelkom

2 449

2 403

2 369

2 256

2 262

Indeks (2003 = 100)

100

98

97

92

92

(g)   Produktivnost

| (120) | Proizvodnja na zaposlenega v industriji Skupnosti na leto se je med letom 2003 in OPP povečala za 9 %, kar kaže na skupen pozitivni učinek zmanjšanja zaposlitve in povečanja proizvodnje v industriji Skupnosti.
  Preglednica 9 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost I.S. (v tonah na zaposlenega) | 3 428 | 3 425 | 3 549 | 3 391 | 3 734 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 104 | 99 | 109 |

(120)

Proizvodnja na zaposlenega v industriji Skupnosti na leto se je med letom 2003 in OPP povečala za 9 %, kar kaže na skupen pozitivni učinek zmanjšanja zaposlitve in povečanja proizvodnje v industriji Skupnosti.

Preglednica 9

2003

2004

2005

2006

ERIP

Produktivnost I.S. (v tonah na zaposlenega)

3 428

3 425

3 549

3 391

3 734

Indeks (2003 = 100)

100

100

104

99

109

(h)   Višina stopnje dampinga

| (121) | Uvoz iz Rusije je potekal po znatnih dampinških cenah. Količine so znašale do približno 2 % tržnega deleža, kar lahko ima pri tipiziranih izdelkih, kot je AN, velik učinek na industrijo Skupnosti kot celoto. Vendar se zdi, da so ukrepi v obravnavanem obdobju nevtralizirali večino tega učinka. |
| --- | --- |

(121)

Uvoz iz Rusije je potekal po znatnih dampinških cenah. Količine so znašale do približno 2 % tržnega deleža, kar lahko ima pri tipiziranih izdelkih, kot je AN, velik učinek na industrijo Skupnosti kot celoto. Vendar se zdi, da so ukrepi v obravnavanem obdobju nevtralizirali večino tega učinka.

3.3   Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Skupnosti

(a)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (122) | Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se med letom 2003 in OPP znatno povečale in odražajo obstoječe ugodne mednarodne tržne pogoje AN med istim obdobjem pa tudi nujnost povišanja prodajnih cen zaradi višjih stroškov pri nabavi surovin (zlasti plina).
  Preglednica 10 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto P.S. trga ES (v EUR/tono) | 125 | 139 | 160 | 177 | 178 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 111 | 129 | 142 | 143 |
| Obseg prodaje P.S. v tretje države (v tonah) | 287 696 | 338 001 | 314 876 | 324 795 | 385 287 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 117 | 109 | 113 | 134 |

(122)

Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se med letom 2003 in OPP znatno povečale in odražajo obstoječe ugodne mednarodne tržne pogoje AN med istim obdobjem pa tudi nujnost povišanja prodajnih cen zaradi višjih stroškov pri nabavi surovin (zlasti plina).

Preglednica 10

2003

2004

2005

2006

ERIP

Cena na enoto P.S. trga ES (v EUR/tono)

125

139

160

177

178

Indeks (2003 = 100)

100

111

129

142

143

Obseg prodaje P.S. v tretje države (v tonah)

287 696

338 001

314 876

324 795

385 287

Indeks (2003 = 100)

100

117

109

113

134

(b)   Zaloge

| (123) | Stopnja končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2003 in OPP več kot podvojila. To lahko odraža vedno večje težave pri prodaji zaradi padajoče potrošnje.
  Preglednica 11 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge P.S. (v tonah) | 136 769 | 105 162 | 174 197 | 281 922 | 281 656 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 77 | 127 | 206 | 206 |

(123)

Stopnja končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2003 in OPP več kot podvojila. To lahko odraža vedno večje težave pri prodaji zaradi padajoče potrošnje.

Preglednica 11

2003

2004

2005

2006

ERIP

Končne zaloge P.S. (v tonah)

136 769

105 162

174 197

281 922

281 656

Indeks (2003 = 100)

100

77

127

206

206

(c)   Plače

| (124) | Povprečna plača na zaposlenega se je med letom 2003 in OPP povečala za 13 %, kot prikazuje spodnja tabela. Z vidika stopnje inflacije in celotnega zmanjšanja zaposlenosti se to povišanje plač šteje kot zmerno.
  Preglednica 12 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela P.S. na zaposlenega (v 000 EUR) | 49,9 | 50,3 | 53,3 | 56,6 | 56,6 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 101 | 107 | 113 | 113 |

(124)

Povprečna plača na zaposlenega se je med letom 2003 in OPP povečala za 13 %, kot prikazuje spodnja tabela. Z vidika stopnje inflacije in celotnega zmanjšanja zaposlenosti se to povišanje plač šteje kot zmerno.

Preglednica 12

2003

2004

2005

2006

ERIP

Letni stroški dela P.S. na zaposlenega (v 000 EUR)

49,9

50,3

53,3

56,6

56,6

Indeks (2003 = 100)

100

101

107

113

113

(d)   Naložbe

| (125) | Letne naložbe v podoben proizvod, ki so jih izvedli štirje vzorčeni proizvajalci, so med obravnavanim obdobjem narasle za 121 %, čeprav so kazale nekaj nihanj. Te naložbe so bile v glavnem usmerjene v modernizacijo strojev. To kaže na prizadevanja industrije Skupnosti, da nenehno izboljšuje svojo produktivnost in konkurenčnost.
  Preglednica 13 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe P.S. (v 000 EUR) | 20 016 | 23 142 | 44 719 | 38 258 | 44 305 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 116 | 223 | 191 | 221 |

(125)

Letne naložbe v podoben proizvod, ki so jih izvedli štirje vzorčeni proizvajalci, so med obravnavanim obdobjem narasle za 121 %, čeprav so kazale nekaj nihanj. Te naložbe so bile v glavnem usmerjene v modernizacijo strojev. To kaže na prizadevanja industrije Skupnosti, da nenehno izboljšuje svojo produktivnost in konkurenčnost.

Preglednica 13

2003

2004

2005

2006

ERIP

Neto naložbe P.S. (v 000 EUR)

20 016

23 142

44 719

38 258

44 305

Indeks (2003 = 100)

100

116

223

191

221

(e)   Dobičkonosnost prodaje in donos naložbenega kapitala

| (126) | V splošnem je bila dobičkonosnost v obsegu 8 %. Ta obseg je opredeljen kot raven, ki jo je treba doseči brez škodljivega dampinga. To kaže, da so imeli ukrepi pozitiven učinek. Vendar pa sta leto 2006 in OPP pokazala manj ugodne rezultate, ki poudarjajo, da v zvezi s tem obstaja določena osnovna šibkost. Donos naložbenega kapitala (DNK), izražen kot dobiček v odstotkih neto knjižene vrednosti sredstev (po amortizaciji), je v veliki meri sledil trendu v celotnem obravnavanem obdobju.
  Preglednica 14 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje P.S. nepovezanim kupcem (% neto prodajne cene) | 5,8 % | 8,9 % | 9,6 % | 5,0 % | 7,2 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 152 | 163 | 86 | 123 |
| DNK P.S. (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložbe) | 11,5 % | 21,5 % | 25,8 % | 13,0 % | 19,5 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 187 | 224 | 113 | 169 |

(126)

V splošnem je bila dobičkonosnost v obsegu 8 %. Ta obseg je opredeljen kot raven, ki jo je treba doseči brez škodljivega dampinga. To kaže, da so imeli ukrepi pozitiven učinek. Vendar pa sta leto 2006 in OPP pokazala manj ugodne rezultate, ki poudarjajo, da v zvezi s tem obstaja določena osnovna šibkost. Donos naložbenega kapitala (DNK), izražen kot dobiček v odstotkih neto knjižene vrednosti sredstev (po amortizaciji), je v veliki meri sledil trendu v celotnem obravnavanem obdobju.

Preglednica 14

2003

2004

2005

2006

ERIP

Dobičkonosnost prodaje P.S. nepovezanim kupcem (% neto prodajne cene)

5,8 %

8,9 %

9,6 %

5,0 %

7,2 %

Indeks (2003 = 100)

100

152

163

86

123

DNK P.S. (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložbe)

11,5 %

21,5 %

25,8 %

13,0 %

19,5 %

Indeks (2003 = 100)

100

187

224

113

169

(f)   Denarni pretok in zmožnost povečanja kapitala

| (127) | Denarni pretok se je med obravnavanim obdobjem rahlo zmanjšal za 6 %, potem ko je nekoliko nihal in leta 2006 dosegel posebej nizko raven. Poudarja se, da je tudi dobičkonosnost neto prodaje dosegla najnižjo raven leta 2006 in v OPP ponovno narasla.
  Preglednica 15 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ERIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni pretok P.S. (v 000 EUR) | 65 390 | 77 896 | 77 326 | 26 434 | 61 528 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 119 | 118 | 40 | 94 |

(127)

Denarni pretok se je med obravnavanim obdobjem rahlo zmanjšal za 6 %, potem ko je nekoliko nihal in leta 2006 dosegel posebej nizko raven. Poudarja se, da je tudi dobičkonosnost neto prodaje dosegla najnižjo raven leta 2006 in v OPP ponovno narasla.

Preglednica 15

2003

2004

2005

2006

ERIP

Denarni pretok P.S. (v 000 EUR)

65 390

77 896

77 326

26 434

61 528

Indeks (2003 = 100)

100

119

118

40

94

| (128) | Preiskava ni razkrila nobenih težav, s katerimi se srečujejo vzorčeni proizvajalci Skupnosti pri povečanju kapitala. V zvezi s tem je treba poudariti, da nekatere družbe financirajo svoje delovanje znotraj skupine, h kateri spadajo, bodisi preko shem gotovinskega združevanja ali preko posojil znotraj skupine, ki jih zagotovijo matične družbe, saj je nekaj izmed teh družb del velikih skupin. |
| --- | --- |

(128)

Preiskava ni razkrila nobenih težav, s katerimi se srečujejo vzorčeni proizvajalci Skupnosti pri povečanju kapitala. V zvezi s tem je treba poudariti, da nekatere družbe financirajo svoje delovanje znotraj skupine, h kateri spadajo, bodisi preko shem gotovinskega združevanja ali preko posojil znotraj skupine, ki jih zagotovijo matične družbe, saj je nekaj izmed teh družb del velikih skupin.

3.4   Sklep glede položaja industrije Skupnosti

| (129) | Med letom 2003 in OPP so kazalci škode pokazali izboljšanje, čeprav z nekaterimi razlikami. Tržni delež se je povečal, čeprav ne znatno in ne zaradi prodaje (ki se je zmanjšala), ampak bolj zaradi nesorazmernega znižanja potrošnje. Prodajne cene na enoto so se povečale, vendar v veliki meri zaradi povečanja stroškov pri nabavi surovin in manj, kot bi bilo pričakovati, v splošnem okviru visokih cen gnojil. Proizvodnja se ni zmanjšala, čeprav je potrošnja upadla – zdi se, da ne zaradi boljšega položaja industrije Skupnosti na trgu, temveč zaradi povečanja internih transferjev, kar navidez odraža obrambno reakcijo na zmanjšano povpraševanje. Tudi dobičkonosnost se je na splošno izboljšala, vendar je leta 2006 in v OPP kazala določeno šibkost. |
| --- | --- |

(129)

Med letom 2003 in OPP so kazalci škode pokazali izboljšanje, čeprav z nekaterimi razlikami. Tržni delež se je povečal, čeprav ne znatno in ne zaradi prodaje (ki se je zmanjšala), ampak bolj zaradi nesorazmernega znižanja potrošnje. Prodajne cene na enoto so se povečale, vendar v veliki meri zaradi povečanja stroškov pri nabavi surovin in manj, kot bi bilo pričakovati, v splošnem okviru visokih cen gnojil. Proizvodnja se ni zmanjšala, čeprav je potrošnja upadla – zdi se, da ne zaradi boljšega položaja industrije Skupnosti na trgu, temveč zaradi povečanja internih transferjev, kar navidez odraža obrambno reakcijo na zmanjšano povpraševanje. Tudi dobičkonosnost se je na splošno izboljšala, vendar je leta 2006 in v OPP kazala določeno šibkost.

| (130) | Pretok denarja je do neke mere odražal trende, opažene pri dobičku. Plače so se spreminjale zmerno in industrija Skupnosti je nadaljevala z naložbami. Produktivnost se je povečala in je odražala prizadevanja industrije Skupnosti, da racionalizira svoje poslovanje in ga izboljša z naložbami. |
| --- | --- |

(130)

Pretok denarja je do neke mere odražal trende, opažene pri dobičku. Plače so se spreminjale zmerno in industrija Skupnosti je nadaljevala z naložbami. Produktivnost se je povečala in je odražala prizadevanja industrije Skupnosti, da racionalizira svoje poslovanje in ga izboljša z naložbami.

| (131) | Vložnik je nadalje navajal, da v primeru industrije gnojil donosnost prodaje ni primeren kazalec škode v zvezi z dobički in da sta donosnost naložbenega kapitala in/ali donosnost naložb za takšno ocenjevanje kvalitativno primernejša. Poleg tega se je trdilo, da je na podlagi slednjih kazalcev industrija Skupnosti utrpela škodo. |
| --- | --- |

(131)

Vložnik je nadalje navajal, da v primeru industrije gnojil donosnost prodaje ni primeren kazalec škode v zvezi z dobički in da sta donosnost naložbenega kapitala in/ali donosnost naložb za takšno ocenjevanje kvalitativno primernejša. Poleg tega se je trdilo, da je na podlagi slednjih kazalcev industrija Skupnosti utrpela škodo.

| (132) | Glede na posebne značilnosti industrije gnojil (med drugim njene kapitalske intenzivnosti) in naravo trga gnojil (spremenljivost lastnih cen surovin in cen končnega izdelka) je dogovorjeno, da donosnost prodaje sama po sebi ni nujno najbolj zgovoren kazalec dobičkonosnosti in da se mora dopolniti s kazalci, kot so donosnost naložbenega kapitala in donosnost naložb. Vendar vložnik ni predložil nobenih dokazov, da bi brez dampinškega uvoza industrija Skupnosti bila sposobna obdržati donosnost na zahtevani ravni. Vložnik tudi ni pokazal, kakšno stopnjo dobička bi industrija Skupnosti dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza, kar bi bilo treba storiti po ugotovitvi sodišča prve stopnje v njegovi sodbi v zadevi T-210/95 (14). V odstavku 60 zadeve je bilo potrjeno, da „... mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu cilje cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. Opažen obseg odprave škode med obdobjem je v veliki meri posledica obstoja ukrepov. S povišanjem cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti so ukrepi preprečili povečanje obsega izvoza pri zelo nizkih cenah in na ta način dopustili industriji Skupnosti, da je dosegla prej omenjeno izboljšanje. |
| --- | --- |

(132)

Glede na posebne značilnosti industrije gnojil (med drugim njene kapitalske intenzivnosti) in naravo trga gnojil (spremenljivost lastnih cen surovin in cen končnega izdelka) je dogovorjeno, da donosnost prodaje sama po sebi ni nujno najbolj zgovoren kazalec dobičkonosnosti in da se mora dopolniti s kazalci, kot so donosnost naložbenega kapitala in donosnost naložb. Vendar vložnik ni predložil nobenih dokazov, da bi brez dampinškega uvoza industrija Skupnosti bila sposobna obdržati donosnost na zahtevani ravni. Vložnik tudi ni pokazal, kakšno stopnjo dobička bi industrija Skupnosti dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza, kar bi bilo treba storiti po ugotovitvi sodišča prve stopnje v njegovi sodbi v zadevi T-210/95 (14). V odstavku 60 zadeve je bilo potrjeno, da „... mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu cilje cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. Opažen obseg odprave škode med obdobjem je v veliki meri posledica obstoja ukrepov. S povišanjem cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti so ukrepi preprečili povečanje obsega izvoza pri zelo nizkih cenah in na ta način dopustili industriji Skupnosti, da je dosegla prej omenjeno izboljšanje.

4.   Verjetnost nadaljevanja/ponovnega pojava škode

4.1   Splošno

| (133) | V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna dejavnika: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države in (ii) možen učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna dejavnika: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države in (ii) možen učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti.

4.2   Možen obseg izvoza in cene zadevne države

| (134) | Znana neizkoriščena zmogljivost ruskih proizvajalcev znaša okrog 2 milijona ton in predstavlja približno četrtino trga Skupnosti. Ta neposredno razpoložljiva presežna zmogljivost kaže, da imajo ruski proizvajalci možnost kratkoročno povečati svojo trenutno proizvodnjo in na ta način tudi svoj izvoz AN. |
| --- | --- |

(134)

Znana neizkoriščena zmogljivost ruskih proizvajalcev znaša okrog 2 milijona ton in predstavlja približno četrtino trga Skupnosti. Ta neposredno razpoložljiva presežna zmogljivost kaže, da imajo ruski proizvajalci možnost kratkoročno povečati svojo trenutno proizvodnjo in na ta način tudi svoj izvoz AN.

| (135) | Ker je poleg tega povpraševanje na ruskem trgu veliko let stagniralo na relativno nizki ravni, so ruski proizvajalci močno odvisni od izvoza v tretje države. Kot je pojasnjeno zgoraj, je ta izvoz potekal po cenah, ki so bistveno nižje od izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(135)

Ker je poleg tega povpraševanje na ruskem trgu veliko let stagniralo na relativno nizki ravni, so ruski proizvajalci močno odvisni od izvoza v tretje države. Kot je pojasnjeno zgoraj, je ta izvoz potekal po cenah, ki so bistveno nižje od izvoza v Skupnost.

| (136) | V zvezi z zgoraj navedenim se zdi, da je trg Skupnosti privlačen za ruske proizvajalce izvoznike v smislu cen v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi trgi. Na tej podlagi se smiselno pričakuje, da je zelo verjetno, da bi se znaten del obsega izvoza v tretje države preusmeril na trg Skupnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. Relativna bližina trga Skupnosti v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi razen držav SND bi prav tako napravila trg Skupnosti privlačnejši in bi zato vodila v preusmeritev trenutnega izvoza ruskih proizvajalcev iz tretjih držav v Skupnost. |
| --- | --- |

(136)

V zvezi z zgoraj navedenim se zdi, da je trg Skupnosti privlačen za ruske proizvajalce izvoznike v smislu cen v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi trgi. Na tej podlagi se smiselno pričakuje, da je zelo verjetno, da bi se znaten del obsega izvoza v tretje države preusmeril na trg Skupnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. Relativna bližina trga Skupnosti v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi razen držav SND bi prav tako napravila trg Skupnosti privlačnejši in bi zato vodila v preusmeritev trenutnega izvoza ruskih proizvajalcev iz tretjih držav v Skupnost.

| (137) | Ena izmed strank je trdila, da je trg Skupnosti do neke mere izgubil svojo privlačnost za ruske proizvajalce. Trdila je, da proizvajalci Skupnosti po širitvi v letih 2004 in 2007 oskrbujejo trg Skupnosti v večji meri kot prej. Po mnenju te stranke so poleg tega nekatere države članice uvedle omejitve za uporabo AN. Te argumente je bilo treba zavrniti. Učinek kakršne koli bolj omejene uporabe bi enako vplival tako na Skupnost kot tudi na ruske proizvajalce. Samooskrba trga Skupnosti se je lahko povečala po širitvi v letih 2004 in 2007 tudi zato, ker so nove države članice začele koristiti vzpostavljeno protidampinško dajatev. Res se je uvoz iz Rusije med letom 2005 in OPP zmanjšal, vendar so se kljub vsaki navedeni samooskrbi cene v Skupnosti med istim obdobjem povišale. Cene v Skupnosti so se bistveno povišale, ker so se stroški pri nabavi surovin (plin) drastično povečali. Industrija Skupnosti je bila sposobna prenesti te povečane stroške samo zato, ker so uvedeni protidampinški ukrepi pokazali učinek. Zaradi obstoječe visoke ravni cen bi moral biti trg Skupnosti izredno privlačen za ruske proizvajalce, ki prinašajo bistveno nižje cene tako na domačem kot na izvoznih trgih tretjih držav. |
| --- | --- |

(137)

Ena izmed strank je trdila, da je trg Skupnosti do neke mere izgubil svojo privlačnost za ruske proizvajalce. Trdila je, da proizvajalci Skupnosti po širitvi v letih 2004 in 2007 oskrbujejo trg Skupnosti v večji meri kot prej. Po mnenju te stranke so poleg tega nekatere države članice uvedle omejitve za uporabo AN. Te argumente je bilo treba zavrniti. Učinek kakršne koli bolj omejene uporabe bi enako vplival tako na Skupnost kot tudi na ruske proizvajalce. Samooskrba trga Skupnosti se je lahko povečala po širitvi v letih 2004 in 2007 tudi zato, ker so nove države članice začele koristiti vzpostavljeno protidampinško dajatev. Res se je uvoz iz Rusije med letom 2005 in OPP zmanjšal, vendar so se kljub vsaki navedeni samooskrbi cene v Skupnosti med istim obdobjem povišale. Cene v Skupnosti so se bistveno povišale, ker so se stroški pri nabavi surovin (plin) drastično povečali. Industrija Skupnosti je bila sposobna prenesti te povečane stroške samo zato, ker so uvedeni protidampinški ukrepi pokazali učinek. Zaradi obstoječe visoke ravni cen bi moral biti trg Skupnosti izredno privlačen za ruske proizvajalce, ki prinašajo bistveno nižje cene tako na domačem kot na izvoznih trgih tretjih držav.

| (138) | Trdilo se je, da so bili proizvajalci Skupnosti bistveno manj izpostavljeni navedeni razliki v ceni plina. Trdilo se je tudi, da so proizvajalci Skupnosti v obravnavanem obdobju uvozili večje količine poceni amonija in so bili zato manj odvisni od plina. V nekaterih primerih se je tudi trdilo, da so proizvajalci Skupnosti lahko kupovali zemeljski plin pod pogoji, ki so ugodnejši od pogojev Waidhaus. Te trditve so bile neutemeljene. Čeprav se je uvoz amonija povečeval, preiskava ni odkrila znatno večje uporabe za proizvodnjo AN. Glavni delež uvoza amonija se je očitno uporabljal za druge uporabe. Preiskava prav tako ni odkrila nobenih bistvenih pogojev, ki bi bili ugodnejši od pogojev Waidhaus. Razlike v ceni plina, kot so opisane zgoraj, so bile še naprej zelo visoke, z velikim učinkom na zgoraj omenjene stroške (in s tem ravni cen). To privede do tega, da bodo ravni cen v Skupnosti v bližnji prihodnosti strukturno privlačnejše za ruske izvoznike. |
| --- | --- |

(138)

Trdilo se je, da so bili proizvajalci Skupnosti bistveno manj izpostavljeni navedeni razliki v ceni plina. Trdilo se je tudi, da so proizvajalci Skupnosti v obravnavanem obdobju uvozili večje količine poceni amonija in so bili zato manj odvisni od plina. V nekaterih primerih se je tudi trdilo, da so proizvajalci Skupnosti lahko kupovali zemeljski plin pod pogoji, ki so ugodnejši od pogojev Waidhaus. Te trditve so bile neutemeljene. Čeprav se je uvoz amonija povečeval, preiskava ni odkrila znatno večje uporabe za proizvodnjo AN. Glavni delež uvoza amonija se je očitno uporabljal za druge uporabe. Preiskava prav tako ni odkrila nobenih bistvenih pogojev, ki bi bili ugodnejši od pogojev Waidhaus. Razlike v ceni plina, kot so opisane zgoraj, so bile še naprej zelo visoke, z velikim učinkom na zgoraj omenjene stroške (in s tem ravni cen). To privede do tega, da bodo ravni cen v Skupnosti v bližnji prihodnosti strukturno privlačnejše za ruske izvoznike.

| (139) | Da bi povečali tržni delež tega tipiziranega izdelka, pri čemer so cenovni pogoji ključni dejavnik, bi ruski izvozniki verjetno konkurirali v smislu cene. Kot je navedeno zgoraj, veliko dejstev kaže na verjetnost izredno nizkih izvoznih cen pri ruskih izvoznikih. Ker celo z uvedenimi ukrepi obstaja določena stopnja nelojalnega nižanja, bi se takšno nelojalno nižanje glede na verjeten padec cen samo še povečalo. |
| --- | --- |

(139)

Da bi povečali tržni delež tega tipiziranega izdelka, pri čemer so cenovni pogoji ključni dejavnik, bi ruski izvozniki verjetno konkurirali v smislu cene. Kot je navedeno zgoraj, veliko dejstev kaže na verjetnost izredno nizkih izvoznih cen pri ruskih izvoznikih. Ker celo z uvedenimi ukrepi obstaja določena stopnja nelojalnega nižanja, bi se takšno nelojalno nižanje glede na verjeten padec cen samo še povečalo.

| (140) | Poleg tega je treba poudariti, da lahko ruski proizvajalci (če se okoristijo z razliko v ceni plina, ki se vzpostavi z dvojnimi cenami) zelo dobro izvažajo AN po izredno nizkih, dampinških cenah v Skupnost in s tem dampinškim izvozom kljub temu pridobijo velike dobičke. Ta dejavnik prav tako povečuje privlačnost trga Skupnosti za ruske proizvajalce – tudi pri zelo nizkih izvoznih cenah. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je treba poudariti, da lahko ruski proizvajalci (če se okoristijo z razliko v ceni plina, ki se vzpostavi z dvojnimi cenami) zelo dobro izvažajo AN po izredno nizkih, dampinških cenah v Skupnost in s tem dampinškim izvozom kljub temu pridobijo velike dobičke. Ta dejavnik prav tako povečuje privlačnost trga Skupnosti za ruske proizvajalce – tudi pri zelo nizkih izvoznih cenah.

| (141) | Zato bi bilo na podlagi zgoraj navedenega verjetno, da bi bile pomembne dodatne količine AN, proizvedene v Rusiji, izvožene v Skupnost (zaradi uporabe razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti in/ali zaradi preusmeritve obstoječih izvozov) po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti, če bi dopustili iztek ukrepov. |
| --- | --- |

(141)

Zato bi bilo na podlagi zgoraj navedenega verjetno, da bi bile pomembne dodatne količine AN, proizvedene v Rusiji, izvožene v Skupnost (zaradi uporabe razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti in/ali zaradi preusmeritve obstoječih izvozov) po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti, če bi dopustili iztek ukrepov.

4.3   Verjeten vpliv predvidenega obsega izvoza in cen na industrijo Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov

| (142) | Glede na zgoraj ugotovljeno verjetnost znatnega povečanja obsega izvoza iz Rusije na trg Skupnosti po dampinških in nelojalno nizkih cenah bi morala industrija Skupnosti po vsej verjetnosti znižati svoje prodajne cene, da bi obdržala svoje stranke. To še zlasti velja, ker je AN začasen proizvod in na njegovo ceno lahko bistveno vpliva obseg uvoza po dampinških cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Posledično bi se dobički močno znižali. |
| --- | --- |

(142)

Glede na zgoraj ugotovljeno verjetnost znatnega povečanja obsega izvoza iz Rusije na trg Skupnosti po dampinških in nelojalno nizkih cenah bi morala industrija Skupnosti po vsej verjetnosti znižati svoje prodajne cene, da bi obdržala svoje stranke. To še zlasti velja, ker je AN začasen proizvod in na njegovo ceno lahko bistveno vpliva obseg uvoza po dampinških cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Posledično bi se dobički močno znižali.

| (143) | V zvezi z ugodnimi tržnimi pogoji, ki so jih pokazali kazalci med letom 2006 in OPP, je treba poudariti, da so imeli ti poleg veljavnih protidampinških ukrepov pomembno vlogo pri ohranjanju cen na visoki ravni. Med tem obdobjem je tesno globalno ravnotežje ponudbe/povpraševanja v povezavi s povišanimi stroški pri nabavi surovin (plina) povzročilo visoke cene za vsa dušikova gnojila. AN je kot druga dušikova gnojila proizvod, čigar oblikovanje cen je odvisno od številnih dejavnikov, od nestanovitne cene plina, ki ima kot najpomembnejši stroškovni element precejšen učinek na dobavo, do vremenskih razmer, pridelkov in zalog žita, ki povzročajo zmanjšano ali povečano povpraševanje. Kar zadeva trg Skupnosti, se pričakuje, da se bo povpraševanje po AN v naslednjih letih nekoliko zmanjšalo. Dejansko je celotna poraba v obravnavanem obdobju že pokazala padajoči trend. Ker so cene, ki so jih računali Rusi, bistveno nelojalno zniževale cene industrije Skupnosti, bo verjetno povečanje obsega uvoza iz Rusije prisililo industrijo Skupnosti, da bodisi znatno zniža svoje cene in s tem svoje dobičke ali izgubi bistven tržni delež in s tem prihodek ali oboje. Uspešen postopek prestrukturiranja industrije Skupnosti bi verjetno lahko le delno izravnal tak možen padec cen in celotno okrevanje bi bilo ogroženo. Zato lahko zaradi razveljavitve ukrepov verjetno pride do poslabšanja celotne uspešnosti industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(143)

V zvezi z ugodnimi tržnimi pogoji, ki so jih pokazali kazalci med letom 2006 in OPP, je treba poudariti, da so imeli ti poleg veljavnih protidampinških ukrepov pomembno vlogo pri ohranjanju cen na visoki ravni. Med tem obdobjem je tesno globalno ravnotežje ponudbe/povpraševanja v povezavi s povišanimi stroški pri nabavi surovin (plina) povzročilo visoke cene za vsa dušikova gnojila. AN je kot druga dušikova gnojila proizvod, čigar oblikovanje cen je odvisno od številnih dejavnikov, od nestanovitne cene plina, ki ima kot najpomembnejši stroškovni element precejšen učinek na dobavo, do vremenskih razmer, pridelkov in zalog žita, ki povzročajo zmanjšano ali povečano povpraševanje. Kar zadeva trg Skupnosti, se pričakuje, da se bo povpraševanje po AN v naslednjih letih nekoliko zmanjšalo. Dejansko je celotna poraba v obravnavanem obdobju že pokazala padajoči trend. Ker so cene, ki so jih računali Rusi, bistveno nelojalno zniževale cene industrije Skupnosti, bo verjetno povečanje obsega uvoza iz Rusije prisililo industrijo Skupnosti, da bodisi znatno zniža svoje cene in s tem svoje dobičke ali izgubi bistven tržni delež in s tem prihodek ali oboje. Uspešen postopek prestrukturiranja industrije Skupnosti bi verjetno lahko le delno izravnal tak možen padec cen in celotno okrevanje bi bilo ogroženo. Zato lahko zaradi razveljavitve ukrepov verjetno pride do poslabšanja celotne uspešnosti industrije Skupnosti.

4.4   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (144) | Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da bi izvoz iz zadevne države zelo verjetno potekal v velikem obsegu in po dampinških cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, če se ukrepom izteče veljavnost. To bi po vsej verjetnosti imelo za posledico uvajanje pritiska na cene na trgu s pričakovanim negativnim učinkom na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi še zlasti oviralo finančno okrevanje, ki se je delno doseglo v obravnavanem obdobju, in bi vodilo v verjetnost ponovnega nastanka škode. |
| --- | --- |

(144)

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da bi izvoz iz zadevne države zelo verjetno potekal v velikem obsegu in po dampinških cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, če se ukrepom izteče veljavnost. To bi po vsej verjetnosti imelo za posledico uvajanje pritiska na cene na trgu s pričakovanim negativnim učinkom na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi še zlasti oviralo finančno okrevanje, ki se je delno doseglo v obravnavanem obdobju, in bi vodilo v verjetnost ponovnega nastanka škode.

E.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodne opombe

| (145) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vključenih interesov. |
| --- | --- |

(145)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vključenih interesov.

| (146) | Treba je opozoriti, da se v prvotni preiskavi za sprejetje ukrepov ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(146)

Treba je opozoriti, da se v prvotni preiskavi za sprejetje ukrepov ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled in analiza razmer, v katerih so se protidampinški ukrepi že uporabljali, je mogoča ocena morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke.

| (147) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (148) | Industrija Skupnosti dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil relativno pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja v obravnavanem obdobju. Industrija Skupnosti je zlasti ohranila vitalne stopnje dobička glede na naraščajoče stroške pri nabavi surovin (zlasti plina) in je bila v obravnavanem obdobju sposobna povečati svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(148)

Industrija Skupnosti dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil relativno pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja v obravnavanem obdobju. Industrija Skupnosti je zlasti ohranila vitalne stopnje dobička glede na naraščajoče stroške pri nabavi surovin (zlasti plina) in je bila v obravnavanem obdobju sposobna povečati svoj tržni delež.

| (149) | Upravičeno se lahko torej pričakuje, da bo imela industrija Skupnosti imela koristi od trenutno veljavnih ukrepov tudi v prihodnosti in bo z ohranitvijo in stabilizacijo svoje dobičkonosnosti še naprej okrevala. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevne države povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo njeno trenutno pozitivno finančno stanje. |
| --- | --- |

(149)

Upravičeno se lahko torej pričakuje, da bo imela industrija Skupnosti imela koristi od trenutno veljavnih ukrepov tudi v prihodnosti in bo z ohranitvijo in stabilizacijo svoje dobičkonosnosti še naprej okrevala. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevne države povečal in s tem industriji Skupnosti povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo ogrozilo njeno trenutno pozitivno finančno stanje.

3.   Interes uvoznikov

| (150) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 23, v sedanji preiskavi ni sodeloval noben nepovezan uvoznik iz zadevne države. |
| --- | --- |

(150)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 23, v sedanji preiskavi ni sodeloval noben nepovezan uvoznik iz zadevne države.

| (151) | Opozoriti je treba, da je bilo v prvotnih preiskavah ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj uvozniki ne trgujejo le z AN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Odprava protidampinških ukrepov na druga gnojila lahko samo okrepi prej omenjeno. V tem smislu so se avgusta 2007 in marca 2008 odpravili protidampinški ukrepi na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije, Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine (15). Glede na negativni trend uvoza iz zadevne države v obravnavanem obdobju je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere uvoznike resnično vplivala negativno. Ker pa uvozniki niso sodelovali in torej ni bilo prepričljivih dokazov, ki bi omogočili oceno znatnega negativnega vpliva, je bilo sklenjeno, da proti ohranitvi trenutnih protidampinških ukrepov ni nujnih razlogov. |
| --- | --- |

(151)

Opozoriti je treba, da je bilo v prvotnih preiskavah ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj uvozniki ne trgujejo le z AN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Odprava protidampinških ukrepov na druga gnojila lahko samo okrepi prej omenjeno. V tem smislu so se avgusta 2007 in marca 2008 odpravili protidampinški ukrepi na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije, Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine (15). Glede na negativni trend uvoza iz zadevne države v obravnavanem obdobju je mogoče sklepati, da je uvedba ukrepov na nekatere uvoznike resnično vplivala negativno. Ker pa uvozniki niso sodelovali in torej ni bilo prepričljivih dokazov, ki bi omogočili oceno znatnega negativnega vpliva, je bilo sklenjeno, da proti ohranitvi trenutnih protidampinških ukrepov ni nujnih razlogov.

| (152) | Ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce. |
| --- | --- |

(152)

Ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce.

4.   Interes uporabnikov

| (153) | Uporabniki AN so kmetje v Skupnosti. Nekatera združenja kmetov so predložila pripombe, ki navajajo, da so bili prihodki kmetov pod pritiskom, ker so se cene gnojil v zadnjih letih povišale, nekateri njihovi proizvodni izdelki so se soočili z upadom cen, okoljski predpisi pa so povečali stroške. Vendar te pripombe niso bile utemeljene. |
| --- | --- |

(153)

Uporabniki AN so kmetje v Skupnosti. Nekatera združenja kmetov so predložila pripombe, ki navajajo, da so bili prihodki kmetov pod pritiskom, ker so se cene gnojil v zadnjih letih povišale, nekateri njihovi proizvodni izdelki so se soočili z upadom cen, okoljski predpisi pa so povečali stroške. Vendar te pripombe niso bile utemeljene.

| (154) | EFMA je predložila utemeljene agronomske in ekonomske dokaze, ki so pokazali, da AN za kmete predstavlja majhen del celotnih proizvodnih stroškov. Zato je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes kmetov. |
| --- | --- |

(154)

EFMA je predložila utemeljene agronomske in ekonomske dokaze, ki so pokazali, da AN za kmete predstavlja majhen del celotnih proizvodnih stroškov. Zato je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na njihov gospodarski položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančni interes kmetov.

5.   Zaključek v zvezi z interesom Skupnosti

| (155) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(155)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

F.   ZAVEZE

| (156) | Komisija je 19. decembra 2006 (16) začela delni vmesni pregled na podlagi zahtevka, ki sta jo vložili družbi OJSC Acron in OJSC Dorogobuzh, članici družbe „Acron“ Holding Company. Rezultati tega delnega vmesnega pregleda so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 236/2008 (17). Med vmesnim pregledom je Acron izrazil interes, da bi ponudil cenovno zavezo, vendar ustrezno utemeljene ponudbe ni predložil v roku, kot je določen v členu 8(2) osnovne uredbe. Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 56 in 57 zgoraj navedene uredbe Sveta, je Svet menil, da se Acronu izjemoma dopusti, da dopolni svojo ponudbo zaveze v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te Uredbe zaradi zapletenosti nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek. Po objavi Uredbe (ES) št. 236/2008 in v roku, kot ga določa navedena uredba, je Acron predložil ustrezno cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je 19. decembra 2006 (16) začela delni vmesni pregled na podlagi zahtevka, ki sta jo vložili družbi OJSC Acron in OJSC Dorogobuzh, članici družbe „Acron“ Holding Company. Rezultati tega delnega vmesnega pregleda so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 236/2008 (17). Med vmesnim pregledom je Acron izrazil interes, da bi ponudil cenovno zavezo, vendar ustrezno utemeljene ponudbe ni predložil v roku, kot je določen v členu 8(2) osnovne uredbe. Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 56 in 57 zgoraj navedene uredbe Sveta, je Svet menil, da se Acronu izjemoma dopusti, da dopolni svojo ponudbo zaveze v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te Uredbe zaradi zapletenosti nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek. Po objavi Uredbe (ES) št. 236/2008 in v roku, kot ga določa navedena uredba, je Acron predložil ustrezno cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (157) | Med potekom delnega vmesnega pregleda, ki se je začel 30. novembra 2005 (18), je Eurochem ponudil ustrezno cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(157)

Med potekom delnega vmesnega pregleda, ki se je začel 30. novembra 2005 (18), je Eurochem ponudil ustrezno cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (158) | Komisija je z Odločbo 2008/577/ES (19) sprejela cenovne zaveze. Sklep podrobneje določa razloge za sprejetje teh zavez. Svet priznava, da te cenovne zaveze odpravljajo škodljive učinke dampinga in do zadovoljive stopnje omejujejo tveganje izogibanja predpisom. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je z Odločbo 2008/577/ES (19) sprejela cenovne zaveze. Sklep podrobneje določa razloge za sprejetje teh zavez. Svet priznava, da te cenovne zaveze odpravljajo škodljive učinke dampinga in do zadovoljive stopnje omejujejo tveganje izogibanja predpisom.

| (159) | Da bi lahko Komisija in carinski organi učinkovito nadzorovali, ali družbe spoštujejo zaveze, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve računa na podlagi zaveze, ki bo vseboval vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi; (ii) uvoženo blago omenjene družbe izdelajo, odpremijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Če zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, začne v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet veljati protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(159)

Da bi lahko Komisija in carinski organi učinkovito nadzorovali, ali družbe spoštujejo zaveze, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve računa na podlagi zaveze, ki bo vseboval vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi; (ii) uvoženo blago omenjene družbe izdelajo, odpremijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Če zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, začne v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet veljati protidampinška dajatev.

| (160) | Če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitev umakne sprejem zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter razglasi ustrezne račune na podlagi zaveze za neveljavne, nastane v času sprejema izjave o sprostitvi v prosti promet teh transakcij carinski dolg. |
| --- | --- |

(160)

Če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitev umakne sprejem zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter razglasi ustrezne račune na podlagi zaveze za neveljavne, nastane v času sprejema izjave o sprostitvi v prosti promet teh transakcij carinski dolg.

| (161) | Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejema izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 159 in 160, čeprav je Komisija zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali, sprejela. |
| --- | --- |

(161)

Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejema izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 159 in 160, čeprav je Komisija zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali, sprejela.

| (162) | V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar so odkrite kršitve zavez, o tem takoj obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(162)

V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar so odkrite kršitve zavez, o tem takoj obvestiti Komisijo.

| (163) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov je Komisija sprejela zaveze, ki sta jih ponudila Eurochem in Acron, obe družbi pa sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, premislekih in odgovornostih, na katerih temelji sprejetje. |
| --- | --- |

(163)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov je Komisija sprejela zaveze, ki sta jih ponudila Eurochem in Acron, obe družbi pa sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, premislekih in odgovornostih, na katerih temelji sprejetje.

| (164) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali v primeru umika zaveze s strani Komisije, se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe samodejno uporabi protidampinška dajatev, ki jo je uvedel Svet v skladu s členom 9(4). |
| --- | --- |

(164)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali v primeru umika zaveze s strani Komisije, se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe samodejno uporabi protidampinška dajatev, ki jo je uvedel Svet v skladu s členom 9(4).

G.   KONČNE DOLOČBE

| (165) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog, da se obstoječi ukrepi za uvoz iz Rusije ohranijo in da se stopnja ukrepov spremeni, kjer je to upravičeno. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb in zahtevkov po razkritju. Prispela ni nobena pripomba, ki bi upravičila spremembo zgoraj navedenih sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(165)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog, da se obstoječi ukrepi za uvoz iz Rusije ohranijo in da se stopnja ukrepov spremeni, kjer je to upravičeno. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb in zahtevkov po razkritju. Prispela ni nobena pripomba, ki bi upravičila spremembo zgoraj navedenih sklepnih ugotovitev.

1.   Vmesni pregled, omejen na Eurochem

| (166) | V skladu s sklepnimi ugotovitvami, ugotovljenimi glede dampinga in trajne narave spremenjenih okoliščin, je treba prilagoditi posamezno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka v zvezi z družbo Eurochem, da se upošteva nova ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(166)

V skladu s sklepnimi ugotovitvami, ugotovljenimi glede dampinga in trajne narave spremenjenih okoliščin, je treba prilagoditi posamezno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka v zvezi z družbo Eurochem, da se upošteva nova ugotovljena stopnja dampinga.

| (167) | Ker je ugotovljena raven dampinga nižja od stopnje škode, ugotovljene v prejšnji preiskavi, je treba stopnjo dajatve določiti pri ugotovljeni ravni dampinga. |
| --- | --- |

(167)

Ker je ugotovljena raven dampinga nižja od stopnje škode, ugotovljene v prejšnji preiskavi, je treba stopnjo dajatve določiti pri ugotovljeni ravni dampinga.

| (168) | Ker je bila v prvotni preiskavi dajatev uvedena v obliki določenega zneska na tono, mora imeti enako obliko tudi v sedanji preiskavi. Dajatev tako znaša 32,82 EUR/tono. Dajatev se v skladu z Uredbo (ES) št. 945/2005 uporablja sorazmerno z vsebnostjo AN ter drugih nepomembnih snovi in hranil, v primeru sestavljenih AN gnojil z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %. |
| --- | --- |

(168)

Ker je bila v prvotni preiskavi dajatev uvedena v obliki določenega zneska na tono, mora imeti enako obliko tudi v sedanji preiskavi. Dajatev tako znaša 32,82 EUR/tono. Dajatev se v skladu z Uredbo (ES) št. 945/2005 uporablja sorazmerno z vsebnostjo AN ter drugih nepomembnih snovi in hranil, v primeru sestavljenih AN gnojil z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %.

| (169) | Čeprav je ta dajatev temeljila na podatkih družbe NAK Azot, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 30, se bo uporabljala za vso prodajo Eurochema, ne glede na to, katera povezana družba je izdelek proizvedlo. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav je ta dajatev temeljila na podatkih družbe NAK Azot, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 30, se bo uporabljala za vso prodajo Eurochema, ne glede na to, katera povezana družba je izdelek proizvedlo.

2.   Pregled zaradi izteka ukrepa

| (170) | Veljavni protidampinški ukrepi za uvoz AN s poreklom iz Rusije se ohranijo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(170)

Veljavni protidampinški ukrepi za uvoz AN s poreklom iz Rusije se ohranijo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Zaključni premisleki

| (171) | Ker je bila dvema izvoznikoma v okviru delnih vmesnih pregledov dana možnost, da ponudita zaveze, se bo, če je to primerno, posebej obravnaval začetek vmesnih pregledov v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da se preučijo vse nadaljnje ponudbe zavez, če bo Komisija prejela zadovoljive dokaze, da so taki pregledi upravičeni. |
| --- | --- |

(171)

Ker je bila dvema izvoznikoma v okviru delnih vmesnih pregledov dana možnost, da ponudita zaveze, se bo, če je to primerno, posebej obravnaval začetek vmesnih pregledov v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da se preučijo vse nadaljnje ponudbe zavez, če bo Komisija prejela zadovoljive dokaze, da so taki pregledi upravičeni.

H.   DAJATVE

| (172) | Glede na ugotovitve v zvezi z nadaljevanjem dampinga, verjetnostjo ponovnega pojava škode ter interesom Skupnosti se morajo protidampinški ukrepi na uvoz AN s poreklom iz Rusije ohraniti, da se prepreči ponovni pojav škode, ki ga industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz – |
| --- | --- |

(172)

Glede na ugotovitve v zvezi z nadaljevanjem dampinga, verjetnostjo ponovnega pojava škode ter interesom Skupnosti se morajo protidampinški ukrepi na uvoz AN s poreklom iz Rusije ohraniti, da se prepreči ponovni pojav škode, ki ga industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata z več kot 80 mas. %, ki spadajo pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Rusije, ki jih proizvaja Open Joint Stock Company (OJSC) „Mineral and Chemical Company EuroChem“, je s tem zaključen, člen 1(2) Uredbe (ES) št. 658/2002 pa se nadomesti z:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je določen znesek, kot je opredeljeno spodaj:

| (a) | Za Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company ‚Eurochem‘, člana skupine družb Eurochem, Moskva, Rusija, za blago, ki ga proizvaja njegova povezana družba JSC NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija ali njegova povezana družba JSC Nevinka Azot, Nevinnomyssk, Rusija in ki ga prodaja Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvi neodvisni stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A522):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve
  (euro na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodni raztopini |

(a)

Za Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company ‚Eurochem‘, člana skupine družb Eurochem, Moskva, Rusija, za blago, ki ga proizvaja njegova povezana družba JSC NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija ali njegova povezana družba JSC Nevinka Azot, Nevinnomyssk, Rusija in ki ga prodaja Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvi neodvisni stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A522):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve

(euro na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

32,82

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 10 00

20

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 10 00

30

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 10 00

40

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 10 00

50

28,88

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 20 10

30

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 20 10

40

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 20 10

50

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 20 10

60

28,88

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 51 00

10

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 51 00

20

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 51 00

30

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

3105 51 00

40

29,41

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 59 00

10

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 59 00

20

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 59 00

30

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

3105 59 00

40

29,41

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 90 91

30

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 90 91

40

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 90 91

50

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 90 91

60

28,88

| (b) | Za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve
  (euro na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodni raztopini |

(b)

Za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve

(euro na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

47,07

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 10 00

20

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 10 00

30

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 10 00

40

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 10 00

50

41,42

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 20 10

30

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 20 10

40

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 20 10

50

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 20 10

60

41,42

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 51 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 51 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 51 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

3105 51 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 59 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 59 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 59 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

3105 59 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 90 91

30

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 90 91

40

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 90 91

50

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 90 91

60

41,42“

Člen 2

1.   Dokončna protidampinška dajatev se s tem uvede za uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata z več kot 80 mas. %, ki spada pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Rusije.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je stalni znesek, kot je opredeljeno spodaj:

| (a) | Za Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“, člana skupine družb Eurochem, Moskva, Rusija, za blago, ki ga proizvaja njegova povezana družba JSC NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija ali njegova povezana družba JSC Nevinka Azot, Nevinnomyssk, Rusija in ki ga prodaja Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvi neodvisni stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A522):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve
  (euro na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodni raztopini |

(a)

Za Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“, člana skupine družb Eurochem, Moskva, Rusija, za blago, ki ga proizvaja njegova povezana družba JSC NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija ali njegova povezana družba JSC Nevinka Azot, Nevinnomyssk, Rusija in ki ga prodaja Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvi neodvisni stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A522):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve

(euro na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

32,82

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

32,82

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

5

2

3105 10 00

20

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

2

3105 10 00

30

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

2

3105 10 00

40

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

5

2

3105 10 00

50

28,88

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

5

2

3105 20 10

30

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

2

3105 20 10

40

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

2

3105 20 10

50

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

5

2

3105 20 10

60

28,88

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

2

5

3105 51 00

10

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

3105 51 00

20

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

3105 51 00

30

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

2

5

3105 51 00

40

29,41

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

2

5

3105 59 00

10

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

3105 59 00

20

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

3105 59 00

30

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

2

5

3105 59 00

40

29,41

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

3105 90 91

30

31,84

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

3105 90 91

40

30,85

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

3105 90 91

50

29,87

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

3105 90 91

60

28,88

| (b) | Za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve
  (euro na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodni raztopini |

(b)

Za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve

(euro na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

47,07

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

5

2

3105 10 00

20

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

2

3105 10 00

30

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

2

3105 10 00

40

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

5

2

3105 10 00

50

41,42

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

5

2

3105 20 10

30

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

2

3105 20 10

40

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

2

3105 20 10

50

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

5

2

3105 20 10

60

41,42

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

2

5

3105 51 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

3105 51 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

3105 51 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

2

5

3105 51 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

2

5

3105 59 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

5

3105 59 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

5

3105 59 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 10,40 mas. %

2

5

3105 59 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

2

3105 90 91

30

45,66

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

2

3105 90 91

40

44,25

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

2

3105 90 91

50

42,83

| — | Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

2

3105 90 91

60

41,42’

3.   V primerih, ko se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (20), se znesek protidampinške dajatve, naveden v odstavku 2, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

20

4.   Ne glede na prvi odstavek se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu s členom 3.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe, ki se nanašajo na carine.

Člen 3

1.   Uvoz, deklariran za sprostitev v prosti promet in fakturiran v družbah, katerih zveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v občasno spremenjenem Sklepu Komisije 2008/577/ES, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 2, pod pogojem, da:

| — | omenjene družbe to blago izdelajo, odpravijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti, in |
| --- | --- |

—

omenjene družbe to blago izdelajo, odpravijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti, in

| — | je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi te uredbe, in |
| --- | --- |

—

je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi te uredbe, in

| — | blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

—

blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2.   Carinski dolg nastane v trenutku sprejema deklaracije za sprostitev v prosti promet:

| — | če se ugotovi, da glede uvoza, opisanega v odstavku 1, eden ali več pogojev, navedenih v tem odstavku, ni izpolnjenih, ali |
| --- | --- |

—

če se ugotovi, da glede uvoza, opisanega v odstavku 1, eden ali več pogojev, navedenih v tem odstavku, ni izpolnjenih, ali

| — | če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe sprejem zaveze umakne z uredbo ali sklepom, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter ustrezne račune na podlagi zaveze razglasi za neveljavne. |
| --- | --- |

—

če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe sprejem zaveze umakne z uredbo ali sklepom, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter ustrezne račune na podlagi zaveze razglasi za neveljavne.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 198, 23.8.1995, str. 1.

2

(3)  UL L 93, 26.3.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 160, 23.6.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 106, 24.4.2007, str. 1.

6

(7)  UL C 300, 30.11.2005, str. 8.

7

(8)  UL C 167, 19.7.2006, str. 17.

8

(9)  UL C 91, 15.4.2004, str. 2 in C 297, 7.12.2006, str. 12.

9

(10)  UL C 81, 14.4.2007, str. 2.

10

(11)  Samo v zvezi z vmesnim pregledom.

11

(12)  Uredba ruske vlade z dne 28. maja 2007 št. 333.

12

(13)  Mednarodno združenje proizvajalcev umetnih gnojil.

13

(14)  Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 1999, stran II-03291.

14

(15)  UL L 198, 31.7.2007, str. 4, in UL L 75, 18.3.2008, str. 33.

15

(16)  UL C 311, 19.12.2006, str. 55.

16

(17)  UL L 75, 18.3.2008, str. 1.

17

(18)  UL C 300, 30.11.2005, str. 8.

18

(19)  Glej stran 43 tega Uradnega lista.

19

(20)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

20

---

PRILOGA

Trgovinski račun za prodajo blaga v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“.

| 2. | Ime družbe, ki je izdala trgovinski račun. |
| --- | --- |

2.

Ime družbe, ki je izdala trgovinski račun.

| 3. | Številka trgovinskega računa. |
| --- | --- |

3.

Številka trgovinskega računa.

| 4. | Datum izdaje trgovinskega računa. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinskega računa.

| 5. | Dodatna oznaka TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatna oznaka TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti.

| 6. | Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:






  — | številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze, |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:

—

številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze,

| — | enostaven opis blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN, |
| --- | --- |

—

enostaven opis blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN,

| — | številčno oznako izdelka družbe (CPC), |
| --- | --- |

—

številčno oznako izdelka družbe (CPC),

| — | oznako Taric, |
| --- | --- |

—

oznako Taric,

| — | količino (navedeno v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (navedeno v tonah).

| 7. | Prodajni pogoji, ki zajemajo:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Prodajni pogoji, ki zajemajo:

—

ceno na tono,

| — | veljavne plačilne pogoje, |
| --- | --- |

—

veljavne plačilne pogoje,

| — | veljavne dobavne pogoje, |
| --- | --- |

—

veljavne dobavne pogoje,

| — | skupne popuste in rabate. |
| --- | --- |

—

skupne popuste in rabate.

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki spremlja blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki spremlja blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime uradnika družbe, ki izdaja trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

9.

Ime uradnika družbe, ki izdaja trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“

---

| 12.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/35

---

UREDBA SVETA (ES) št. 662/2008

z dne 8. julija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 442/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Svet je 22. januarja 2001 z Uredbo (ES) št. 132/2001 z dne 22. januarja 2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Poljske in Ukrajine ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom blaga s poreklom iz Litve (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Po pregledu zaradi izteka ukrepov, ki se je začel januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (3) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. januarja 2001 z Uredbo (ES) št. 132/2001 z dne 22. januarja 2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Poljske in Ukrajine ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom blaga s poreklom iz Litve (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Po pregledu zaradi izteka ukrepov, ki se je začel januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (3) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni.

| (2) | Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije (4) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (v nadaljnjem besedilu: proizvajalec izvoznik). Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 237/2008 (5), s katero je bil pregled zaključen brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije (4) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (v nadaljnjem besedilu: proizvajalec izvoznik). Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 237/2008 (5), s katero je bil pregled zaključen brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

B.   ZAVEZA

| (3) | Med vmesnim pregledom je proizvajalec izvoznik izrazil interes, da ponudi cenovno zavezo, vendar ni predložil ustrezno utemeljene ponudbe v roku v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe. Vendar je Svet, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 46 in 47 zgoraj omenjene uredbe Sveta, menil, da bi bilo treba proizvajalcu izvozniku izjemoma dovoliti, da ponujeno zavezo dopolni v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti navedene uredbe zaradi kompleksnosti več zadev, in sicer (1) spremenljivosti cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključni razlog povečanja stroškov ne pojasnjuje zadostno spremenljivosti; in (2) posebnih tržnih razmer za zadevni izdelek. Po objavi Uredbe Sveta (ES) št. 237/2008 in v roku iz navedene uredbe je proizvajalec izvoznik predložil sprejemljivo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Med vmesnim pregledom je proizvajalec izvoznik izrazil interes, da ponudi cenovno zavezo, vendar ni predložil ustrezno utemeljene ponudbe v roku v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe. Vendar je Svet, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 46 in 47 zgoraj omenjene uredbe Sveta, menil, da bi bilo treba proizvajalcu izvozniku izjemoma dovoliti, da ponujeno zavezo dopolni v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti navedene uredbe zaradi kompleksnosti več zadev, in sicer (1) spremenljivosti cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključni razlog povečanja stroškov ne pojasnjuje zadostno spremenljivosti; in (2) posebnih tržnih razmer za zadevni izdelek. Po objavi Uredbe Sveta (ES) št. 237/2008 in v roku iz navedene uredbe je proizvajalec izvoznik predložil sprejemljivo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (4) | Komisija je s Sklepom 2008/577/ES (6) sprejela ponujeno zavezo. Svet priznava, da ponujena zaveza odpravlja škodljivi učinek dampinga in v zadostni meri omejuje tveganje izogibanja. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je s Sklepom 2008/577/ES (6) sprejela ponujeno zavezo. Svet priznava, da ponujena zaveza odpravlja škodljivi učinek dampinga in v zadostni meri omejuje tveganje izogibanja.

| (5) | Da bi lahko Komisija in carinski organi še naprej učinkovito nadzorovali, ali družba spoštuje zavezo, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve fakture na podlagi zaveze, tj. trgovinske fakture, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi; (ii) dejstva, da proizvajalec izvoznik uvoženo blago izdela, odpravi in fakturira neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na fakturi na podlagi zaveze. Kadar zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(5)

Da bi lahko Komisija in carinski organi še naprej učinkovito nadzorovali, ali družba spoštuje zavezo, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve fakture na podlagi zaveze, tj. trgovinske fakture, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi; (ii) dejstva, da proizvajalec izvoznik uvoženo blago izdela, odpravi in fakturira neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na fakturi na podlagi zaveze. Kadar zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.

| (6) | Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitve umakne sprejetje zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter ustrezne fakture na podlagi zaveze razglasi za neveljavne, nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet teh transakcij carinski dolg. |
| --- | --- |

(6)

Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitve umakne sprejetje zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter ustrezne fakture na podlagi zaveze razglasi za neveljavne, nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet teh transakcij carinski dolg.

| (7) | Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 5 in 6, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali. |
| --- | --- |

(7)

Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 5 in 6, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali.

| (8) | V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar se odkrije znak kršitve zaveze, o tem takoj obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar se odkrije znak kršitve zaveze, o tem takoj obvestiti Komisijo.

| (9) | Zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec izvoznik, je Komisija iz zgoraj navedenih razlogov štela za sprejemljivo in je zadevnega proizvajalca izvoznika obvestila o bistvenih dejstvih, premislekih in obveznostih, na podlagi katerih je bila zaveza sprejeta. |
| --- | --- |

(9)

Zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec izvoznik, je Komisija iz zgoraj navedenih razlogov štela za sprejemljivo in je zadevnega proizvajalca izvoznika obvestila o bistvenih dejstvih, premislekih in obveznostih, na podlagi katerih je bila zaveza sprejeta.

| (10) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali v primeru umika sprejetja zaveze s strani Komisije se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe avtomatično uporabi protidampinška dajatev, ki jo je uvedel Svet v skladu s členom 9(4) – |
| --- | --- |

(10)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali v primeru umika sprejetja zaveze s strani Komisije se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe avtomatično uporabi protidampinška dajatev, ki jo je uvedel Svet v skladu s členom 9(4) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 442/2007 se spremeni:

| 1. | za členom 1 se vstavi naslednji člen:
  „Člen 1a
  1.   Ne glede na člen 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu z naslednjimi odstavki tega člena.
  2.   Uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Ukrajine, uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 za sprostitev v prosti promet, ki jih fakturira proizvajalec izvoznik, katerega zavezo je sprejela Komisija in katerega ime je navedeno v Sklepu Komisije 2008/577/ES (7), kakor je bil občasno spremenjen, je oproščen protidampinške dajatve, uvedene s členom 1, pod pogojem, da:






  — | proizvajalec izvoznik to blago izdela, odpravi in fakturira neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti in |
| --- | --- | --- |

1.

za členom 1 se vstavi naslednji člen:

„Člen 1a

1.   Ne glede na člen 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu z naslednjimi odstavki tega člena.

2.   Uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Ukrajine, uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 za sprostitev v prosti promet, ki jih fakturira proizvajalec izvoznik, katerega zavezo je sprejela Komisija in katerega ime je navedeno v Sklepu Komisije 2008/577/ES (7), kakor je bil občasno spremenjen, je oproščen protidampinške dajatve, uvedene s členom 1, pod pogojem, da:

—

proizvajalec izvoznik to blago izdela, odpravi in fakturira neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti in

| — | je takemu uvozu priložena faktura na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi k tej uredbi, ter |
| --- | --- |

—

je takemu uvozu priložena faktura na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi k tej uredbi, ter

| — | blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na fakturi na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

—

blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na fakturi na podlagi zaveze.

3.   Carinski dolg nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet:

| — | če se ugotovi, da glede uvoza iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjenih, ali |
| --- | --- |

—

če se ugotovi, da glede uvoza iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjenih, ali

| — | če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe sprejem zaveze umakne z uredbo ali sklepom, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter ustrezne fakture na podlagi zaveze razglasi za neveljavne. |
| --- | --- |

—

če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe sprejem zaveze umakne z uredbo ali sklepom, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter ustrezne fakture na podlagi zaveze razglasi za neveljavne.

| 2. | doda se naslednja priloga:

  „PRILOGA
  Trgovinska faktura za prodajo blaga v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:






  1. | Naslov ‚TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, ZA KATERO VELJA ZAVEZA‘. |
| --- | --- | --- |

2.

doda se naslednja priloga:

„PRILOGA

Trgovinska faktura za prodajo blaga v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

1.

Naslov ‚TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, ZA KATERO VELJA ZAVEZA‘.

| 2. | Ime družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo.

| 3. | Številka trgovinske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številka trgovinske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovinske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinske fakture.

| 5. | Dodatna oznaka TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatna oznaka TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti.

| 6. | Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:






  — | oznaka KN, ki se uporablja za potrebe zaveze, |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:

—

oznaka KN, ki se uporablja za potrebe zaveze,

| — | vsebnost dušika (N) v izdelku (v odstotkih), |
| --- | --- |

—

vsebnost dušika (N) v izdelku (v odstotkih),

| — | oznaka TARIC, |
| --- | --- |

—

oznaka TARIC,

| — | količina (navesti v tonah). |
| --- | --- |

—

količina (navesti v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi dobavnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi dobavnimi pogoji,

| — | skupnimi popusti in rabati. |
| --- | --- |

—

skupnimi popusti in rabati.

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza.
  ‚Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tej fakturi, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost v okviru zaveze in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila družba [IME DRUŽBE], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki na tej trgovinski fakturi popolni in resnični.‘“ |
| --- | --- |

9.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza.

‚Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tej fakturi, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost v okviru zaveze in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila družba [IME DRUŽBE], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki na tej trgovinski fakturi popolni in resnični.‘“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 106, 24.4.2007, str. 1.

3

(4)  UL C 311, 19.12.2006, str. 57.

4

(5)  UL L 75, 18.3.2008, str. 8.

5

(6)  Glej stran 43 tega Uradnega lista.

6

(7)  UL L 185, 12.7.2008, str. 43.“;

7

---

| 12.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 663/2008

z dne 11. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 27,8 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 45,7 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 102,9 |
| ZZ | 62,1 |
| 0709 90 70 | TR | 88,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | AR | 105,1 |
| US | 68,3 |
| UY | 75,0 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 91,1 |
| 0808 10 80 | AR | 100,8 |
| BR | 95,9 |
| CL | 104,2 |
| CN | 84,0 |
| NZ | 115,3 |
| US | 107,4 |
| UY | 44,3 |
| ZA | 94,6 |
| ZZ | 93,3 |
| 0808 20 50 | AR | 91,8 |
| CL | 111,3 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 127,8 |
| ZZ | 112,2 |
| 0809 10 00 | TR | 177,0 |
| XS | 126,3 |
| ZZ | 151,7 |
| 0809 20 95 | TR | 366,5 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 336,0 |
| 0809 30 | TR | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0809 40 05 | IL | 217,7 |
| ZZ | 217,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

33,6

MK

27,8

TR

75,8

ZZ

45,7

0707 00 05

MK

21,3

TR

102,9

ZZ

62,1

0709 90 70

TR

88,0

ZZ

88,0

0805 50 10

AR

105,1

US

68,3

UY

75,0

ZA

115,8

ZZ

91,1

0808 10 80

AR

100,8

BR

95,9

CL

104,2

CN

84,0

NZ

115,3

US

107,4

UY

44,3

ZA

94,6

ZZ

93,3

0808 20 50

AR

91,8

CL

111,3

CN

113,9

NZ

116,2

ZA

127,8

ZZ

112,2

0809 10 00

TR

177,0

XS

126,3

ZZ

151,7

0809 20 95

TR

366,5

US

305,5

ZZ

336,0

0809 30

TR

175,4

ZZ

175,4

0809 40 05

IL

217,7

ZZ

217,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 12.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/40

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/70/ES

z dne 11. julija 2008

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve tritosulfurona kot aktivne snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija 8. junija 2001 prejela zahtevek podjetja BASF AG za vključitev aktivne snovi tritosulfuron v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Komisija je z Odločbo 2002/268/ES (2) potrdila, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija 8. junija 2001 prejela zahtevek podjetja BASF AG za vključitev aktivne snovi tritosulfuron v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Komisija je z Odločbo 2002/268/ES (2) potrdila, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (2) | V skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS so bili za uporabe, ki jih je predlagal vložnik, ocenjeni vplivi te aktivne snovi na zdravje ljudi in na okolje. Država članica, ki je bila določena kot poročevalka, je 5. septembra 2002 predložila osnutek poročila o oceni. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS so bili za uporabe, ki jih je predlagal vložnik, ocenjeni vplivi te aktivne snovi na zdravje ljudi in na okolje. Država članica, ki je bila določena kot poročevalka, je 5. septembra 2002 predložila osnutek poročila o oceni.

| (3) | Osnutke poročil o oceni tritosulfurona so pregledale države članice in Komisija v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Pregled je bil končan 20. maja 2008 v obliki poročila Komisije o pregledu tritosulfurona. |
| --- | --- |

(3)

Osnutke poročil o oceni tritosulfurona so pregledale države članice in Komisija v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Pregled je bil končan 20. maja 2008 v obliki poročila Komisije o pregledu tritosulfurona.

| (4) | Dokumenti in podatki o tritosulfuronu so bili predloženi tudi Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) zaradi ločenega posvetovanja. EFSA je bila v okviru ocene tveganja za ljudi pozvana, da pripravi znanstveno mnenje o toksičnosti metabolita tritosulfurona TBSA, prisotnega v tleh in podzemni vodi. Prejela je tudi vprašanje, ali metabolit TBSA na osnovi razpoložljivih podatkov kaže možni genotoksični učinek ali znake škodljivega vpliva ter kakšne so posledice toksikološke referenčne vrednosti za ljudi. |
| --- | --- |

(4)

Dokumenti in podatki o tritosulfuronu so bili predloženi tudi Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) zaradi ločenega posvetovanja. EFSA je bila v okviru ocene tveganja za ljudi pozvana, da pripravi znanstveno mnenje o toksičnosti metabolita tritosulfurona TBSA, prisotnega v tleh in podzemni vodi. Prejela je tudi vprašanje, ali metabolit TBSA na osnovi razpoložljivih podatkov kaže možni genotoksični učinek ali znake škodljivega vpliva ter kakšne so posledice toksikološke referenčne vrednosti za ljudi.

| (5) | V mnenju z dne 11. decembra 2007 (3) je EFSA zaključila, da TBSA ne kaže nobenih klastogeničnih ali drugih možnih genotoksičnih učinkov in nima neposrednega učinka na plodnost ter se zato ne zahteva nobena prilagoditev privzetega varnostnega faktorja za možni učinek na plodnost. To mnenje je bilo upoštevano. |
| --- | --- |

(5)

V mnenju z dne 11. decembra 2007 (3) je EFSA zaključila, da TBSA ne kaže nobenih klastogeničnih ali drugih možnih genotoksičnih učinkov in nima neposrednega učinka na plodnost ter se zato ne zahteva nobena prilagoditev privzetega varnostnega faktorja za možni učinek na plodnost. To mnenje je bilo upoštevano.

| (6) | Različni pregledi so pokazali, da se od fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, na splošno lahko pričakuje izpolnjevanje zahtev iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti glede uporab, ki so bile pregledane in podrobno opisane v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti tritosulfuron v Prilogo I k navedeni direktivi, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(6)

Različni pregledi so pokazali, da se od fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, na splošno lahko pričakuje izpolnjevanje zahtev iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti glede uporab, ki so bile pregledane in podrobno opisane v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti tritosulfuron v Prilogo I k navedeni direktivi, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo tritosulfuron, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe začasne registracije po potrebi spremenijo v dokončne registracije, jih nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo tritosulfuron, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe začasne registracije po potrebi spremenijo v dokončne registracije, jih nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. maja 2009. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. junija 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 31. maja 2009 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo tritosulfuron kot aktivno snov. Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi s tritosulfuronom, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, izpolnjeni in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13(2) navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje tritosulfuron kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 30. novembra 2008, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o tritosufuronu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje triotsulfuron kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2010 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje triotsulfuron kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2010 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje tritosulfuron kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2010 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje tritosulfuron kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2010 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati 1. decembra 2008.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. julija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

1

(2)  UL L 92, 9.4.2002, str. 34.

2

(3)  Mnenje Znanstvenega odbora za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke (Svet PPR) na zahtevo Evropske komisije o toksičnosti metabolita tritosulfurona TBSA, prisotnega v tleh in podzemni vodi, v okviru ocene tveganja za ljudi. The EFSA Journal (2007) 621, str. 1–33.

3

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se na koncu razpredelnice dodajo naslednje vrstice:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „192 | Tritosulfuron
  Št. CAS 142469-14-5
  Št. CIPAC 735 | 1-(4-methoxy-6-trifluoromethyl-1,3,5-triazin-2-yl)-3-(2-trifluoromethyl-benzenesulfonyl)urea | ≥ 960 g/kg
  Naslednja proizvodna nečistoča je s toksikološkega vidika problematična in ne sme preseči določene količine tehničnega materiala:
  2-Amino-4-methoxy-6-(trifluormethyl)-1,3,5-triazine: <0,2 g/kg | 1. december 2008 | 30. november 2018 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za tritosulfuron ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 20. maja 2008.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | možnost onesnaženja podzemne vode, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„192

Tritosulfuron

Št. CAS 142469-14-5

Št. CIPAC 735

1-(4-methoxy-6-trifluoromethyl-1,3,5-triazin-2-yl)-3-(2-trifluoromethyl-benzenesulfonyl)urea

≥ 960 g/kg

Naslednja proizvodna nečistoča je s toksikološkega vidika problematična in ne sme preseči določene količine tehničnega materiala:

2-Amino-4-methoxy-6-(trifluormethyl)-1,3,5-triazine: <0,2 g/kg

1. december 2008

30. november 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za tritosulfuron ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 20. maja 2008.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

možnost onesnaženja podzemne vode, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami;

| — | zaščito vodnih organizmov; |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov;

| — | zaščito malih sesalcev. |
| --- | --- |

—

zaščito malih sesalcev.

Pogoji uporabe morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 12.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/43

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. julija 2008

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine

(2008/577/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti členov 8 in 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije („zadevni izdelek“). Na podlagi nadaljnje preiskave, ki je pokazala, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 663/98 (3). Na podlagi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled na podlagi členov 11(2) in 11(3) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 47,07 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90, s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije („zadevni izdelek“). Na podlagi nadaljnje preiskave, ki je pokazala, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 663/98 (3). Na podlagi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled na podlagi členov 11(2) in 11(3) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 47,07 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90, s poreklom iz Rusije.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 132/2001 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine. Po pregledu zaradi izteka ukrepa, začetem januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 132/2001 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine. Po pregledu zaradi izteka ukrepa, začetem januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 993/2004 (7) določil oprostitev plačila protidampinških dajatev na uvoz v nove države članice, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU-10“), pod pogoji posebnih zavez („širitvene zaveze“), in Komisijo pooblastil, da sprejme navedene širitvene zaveze. Na podlagi tega je Komisija z Uredbo (ES) št. 1001/2004 (8) sprejela tri širitvene zaveze, ki so jih ponudili ruski proizvajalci izvozniki odprte delniške družbe Mineral and Chemical Company „Eurochem“, član skupine družb Eurochem, ter delniški družbi Acron in Dorogobuzh, člana holdinga Holding Company „Acron“, ter ukrajinski proizvajalec izvoznik odprta delniška družba Azot Cherkassy. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 993/2004 (7) določil oprostitev plačila protidampinških dajatev na uvoz v nove države članice, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU-10“), pod pogoji posebnih zavez („širitvene zaveze“), in Komisijo pooblastil, da sprejme navedene širitvene zaveze. Na podlagi tega je Komisija z Uredbo (ES) št. 1001/2004 (8) sprejela tri širitvene zaveze, ki so jih ponudili ruski proizvajalci izvozniki odprte delniške družbe Mineral and Chemical Company „Eurochem“, član skupine družb Eurochem, ter delniški družbi Acron in Dorogobuzh, člana holdinga Holding Company „Acron“, ter ukrajinski proizvajalec izvoznik odprta delniška družba Azot Cherkassy.

| (4) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 1996/2004 (9) sprejela novo zavezo navedenih proizvajalcev izvoznikov, ki je veljala do 20. maja 2005. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 1996/2004 (9) sprejela novo zavezo navedenih proizvajalcev izvoznikov, ki je veljala do 20. maja 2005.

| (5) | Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 (10) po opravljenem vmesnem pregledu, po obsegu omejenem na opredelitev zadevnega izdelka, odločil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka pojasniti in da je veljavne ukrepe treba prav tako uporabljati za zadevni izdelek, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata, skupaj z drugimi nepomembnimi snovmi in hranili. |
| --- | --- |

(5)

Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 (10) po opravljenem vmesnem pregledu, po obsegu omejenem na opredelitev zadevnega izdelka, odločil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka pojasniti in da je veljavne ukrepe treba prav tako uporabljati za zadevni izdelek, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata, skupaj z drugimi nepomembnimi snovmi in hranili.

| (6) | Komisija je 30. novembra 2005 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (11) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Eurochem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. novembra 2005 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (11) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Eurochem.

| (7) | Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (12) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Acron. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (12) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Acron.

| (8) | Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (13) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Cherkassy. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 19. decembra 2006 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (13) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, ki ga je zahtevala družba Cherkassy.

| (9) | Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda v zvezi z družbama Acron in Cherkassy so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 236/2008 (14) in Uredbi Sveta (ES) št. 237/2008 (15). Med vmesnim pregledom sta družbi Acron in Cherkassy izrazili interes, da ponudita cenovno zavezo, vendar nista predložili ustrezno utemeljene ponudbe v roku iz člena 8(2) osnovne uredbe. Vendar pa je Svet menil, kot je navedeno v zgoraj navedenih uredbah Sveta, da je treba zaradi razlogov iz uvodnih izjav 61 in 62 Uredbe (ES) št. 236/2008 ter uvodnih izjav 46 in 47 Uredbe (ES) št. 237/2008 obema družbama izjemoma dovoliti, da dopolnita svoji ponudbi o zavezi v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti navedene uredbe. Po objavi zgoraj navedenih uredb Sveta in v roku iz navedenih uredb sta družbi Acron in Cherkassy predložili sprejemljivi cenovni zavezi v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda v zvezi z družbama Acron in Cherkassy so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 236/2008 (14) in Uredbi Sveta (ES) št. 237/2008 (15). Med vmesnim pregledom sta družbi Acron in Cherkassy izrazili interes, da ponudita cenovno zavezo, vendar nista predložili ustrezno utemeljene ponudbe v roku iz člena 8(2) osnovne uredbe. Vendar pa je Svet menil, kot je navedeno v zgoraj navedenih uredbah Sveta, da je treba zaradi razlogov iz uvodnih izjav 61 in 62 Uredbe (ES) št. 236/2008 ter uvodnih izjav 46 in 47 Uredbe (ES) št. 237/2008 obema družbama izjemoma dovoliti, da dopolnita svoji ponudbi o zavezi v 10 koledarskih dneh od začetka veljavnosti navedene uredbe. Po objavi zgoraj navedenih uredb Sveta in v roku iz navedenih uredb sta družbi Acron in Cherkassy predložili sprejemljivi cenovni zavezi v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (10) | Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda v zvezi z družbo Eurochem so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 661/2008 (16) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije. Med preiskavo je družba Eurochem predložila sprejemljivo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Dokončne ugotovitve in sklepi delnega vmesnega pregleda v zvezi z družbo Eurochem so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 661/2008 (16) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije. Med preiskavo je družba Eurochem predložila sprejemljivo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (11) | Te ukrepe je ohranila Uredba (ES) št. 661/2008 po pregledu zaradi izteka ukrepa, začetem 14. aprila 2007 (17). |
| --- | --- |

(11)

Te ukrepe je ohranila Uredba (ES) št. 661/2008 po pregledu zaradi izteka ukrepa, začetem 14. aprila 2007 (17).

B.   ZAVEZE

| (12) | V okviru teh delnih vmesnih pregledov so proizvajalci izvozniki ponudili zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V teh zavezah so proizvajalci izvozniki ponudili, da bodo zadevni izdelek prodajali po ceni ali nad ceno, ki odpravlja škodljive učinke dampinga. Ponujene zaveze poleg tega zagotavljajo indeksacijo minimalnih cen v skladu z javnimi mednarodnimi kotacijami zadevnega izdelka, glede na to, da se cene zadevnega izdelka bistveno razlikujejo. Proizvajalci izvozniki so tudi ponudili, da bodo upoštevali določeno količinsko zgornjo mejo, tako da njihov uvoz ne bo vplival na cene v Franciji ali Združenem kraljestvu. Navedene cene so osnova za indeksacijo. Raven količinske zgornje meje je določena na skupaj okrog 12 % skupne potrošnje Skupnosti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(12)

V okviru teh delnih vmesnih pregledov so proizvajalci izvozniki ponudili zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V teh zavezah so proizvajalci izvozniki ponudili, da bodo zadevni izdelek prodajali po ceni ali nad ceno, ki odpravlja škodljive učinke dampinga. Ponujene zaveze poleg tega zagotavljajo indeksacijo minimalnih cen v skladu z javnimi mednarodnimi kotacijami zadevnega izdelka, glede na to, da se cene zadevnega izdelka bistveno razlikujejo. Proizvajalci izvozniki so tudi ponudili, da bodo upoštevali določeno količinsko zgornjo mejo, tako da njihov uvoz ne bo vplival na cene v Franciji ali Združenem kraljestvu. Navedene cene so osnova za indeksacijo. Raven količinske zgornje meje je določena na skupaj okrog 12 % skupne potrošnje Skupnosti zadevnega izdelka.

| (13) | Proizvajalci izvozniki so z namenom zmanjšanja tveganja kršitve zaveze z navzkrižno kompenzacijo cen poleg tega ponudili, da zadevnega izdelka iz zaveze ne bodo prodajali tistim kupcem v Evropski skupnosti, katerim že prodajajo druge izdelke, z izjemo nekaterih drugih izdelkov, za katere so se proizvajalci izvozniki zavezali, da bodo upoštevali določene cenovne režime. |
| --- | --- |

(13)

Proizvajalci izvozniki so z namenom zmanjšanja tveganja kršitve zaveze z navzkrižno kompenzacijo cen poleg tega ponudili, da zadevnega izdelka iz zaveze ne bodo prodajali tistim kupcem v Evropski skupnosti, katerim že prodajajo druge izdelke, z izjemo nekaterih drugih izdelkov, za katere so se proizvajalci izvozniki zavezali, da bodo upoštevali določene cenovne režime.

| (14) | Proizvajalci izvozniki bodo Komisiji tudi redno pošiljali podrobne informacije o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija učinkovito spremlja zaveze. Poleg tega imajo ti proizvajalci izvozniki tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja zavezam majhna. |
| --- | --- |

(14)

Proizvajalci izvozniki bodo Komisiji tudi redno pošiljali podrobne informacije o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija učinkovito spremlja zaveze. Poleg tega imajo ti proizvajalci izvozniki tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja zavezam majhna.

| (15) | Po razkritju ponujenih zavez je industrija Skupnosti nasprotovala ponujenim zavezam. Industrija Skupnosti je trdila, da so cene zadevnega izdelka spremenljive in da indeksacija minimalnih uvoznih cen, ki temelji na ponujenih cenah zadevnega izdelka, pod vsemi tržnimi pogoji ni učinkovita, zlasti pa ne bi bila učinkovita na trgu, odvisnem od ponudbe. Zato je industrija Skupnosti za osnovo indeksacije minimalnih cen predlagala cene naravnega plina, kot jih ponuja Waidhaus. Vendar je v zvezi s tem treba poudariti, da se indeksacija na podlagi cen naravnega plina v teh primerih ne šteje za izvedljivo zaradi slabe povezave med zadevnim izdelkom in cenami naravnega plina. V zvezi s pripombami industrije Skupnosti, da trenutna formula indeksacije ne bi bila učinkovita na trgu, odvisnem od ponudbe, bo Komisija spremljala te zaveze, in če obstajajo prima facie dokazi, da te zaveze niso več učinkovite, mora Komisija hitro ukrepati za izboljšanje položaja, kot je določeno v uvodni izjavi 19. |
| --- | --- |

(15)

Po razkritju ponujenih zavez je industrija Skupnosti nasprotovala ponujenim zavezam. Industrija Skupnosti je trdila, da so cene zadevnega izdelka spremenljive in da indeksacija minimalnih uvoznih cen, ki temelji na ponujenih cenah zadevnega izdelka, pod vsemi tržnimi pogoji ni učinkovita, zlasti pa ne bi bila učinkovita na trgu, odvisnem od ponudbe. Zato je industrija Skupnosti za osnovo indeksacije minimalnih cen predlagala cene naravnega plina, kot jih ponuja Waidhaus. Vendar je v zvezi s tem treba poudariti, da se indeksacija na podlagi cen naravnega plina v teh primerih ne šteje za izvedljivo zaradi slabe povezave med zadevnim izdelkom in cenami naravnega plina. V zvezi s pripombami industrije Skupnosti, da trenutna formula indeksacije ne bi bila učinkovita na trgu, odvisnem od ponudbe, bo Komisija spremljala te zaveze, in če obstajajo prima facie dokazi, da te zaveze niso več učinkovite, mora Komisija hitro ukrepati za izboljšanje položaja, kot je določeno v uvodni izjavi 19.

| (16) | Industrija Skupnosti je nadalje trdila, da bi bila raven količinske zgornje meje previsoka, in zahtevala, da se določi pri največ 4 % skupne potrošnje Skupnosti. Trdila je, da bi družbe s količinami, navedenimi v uvodni izjavi 12 lahko vplivale na cene na trgu Skupnosti, zaradi česar indeksacija minimalnih cen ne bi bila učinkovita. V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila količinska zgornja meja določena na ravni, za katero se je štelo, (i) da zadovoljivo omejuje tveganje vpliva družb na cene na trgu Združenega kraljestva in Francije, zaradi česar formula indeksacije ni učinkovita, in (ii) da je dovolj visoka, da zaveze hkrati ostanejo uresničljive. Industrija Skupnosti poleg tega ni dokazala, kako bi količina, ki bi presegala 4 % skupne potrošnje Skupnosti, lahko škodljivo vplivala na cene. |
| --- | --- |

(16)

Industrija Skupnosti je nadalje trdila, da bi bila raven količinske zgornje meje previsoka, in zahtevala, da se določi pri največ 4 % skupne potrošnje Skupnosti. Trdila je, da bi družbe s količinami, navedenimi v uvodni izjavi 12 lahko vplivale na cene na trgu Skupnosti, zaradi česar indeksacija minimalnih cen ne bi bila učinkovita. V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila količinska zgornja meja določena na ravni, za katero se je štelo, (i) da zadovoljivo omejuje tveganje vpliva družb na cene na trgu Združenega kraljestva in Francije, zaradi česar formula indeksacije ni učinkovita, in (ii) da je dovolj visoka, da zaveze hkrati ostanejo uresničljive. Industrija Skupnosti poleg tega ni dokazala, kako bi količina, ki bi presegala 4 % skupne potrošnje Skupnosti, lahko škodljivo vplivala na cene.

| (17) | Industrija Skupnosti je nadalje predlagala uvedbo „progresivne količinske zgornje meje“, pri čemer se količinska zgornja meja vsakega proizvajalca izvoznika poveča na letni osnovi, odvisno od njegovega spoštovanja pogojev zaveze. Ta predlog se zavrača, ker je edini cilj količinskih zgornjih mej omejiti tveganje vplivanja na cene, na katerih temelji indeksacija minimalne cene. Prav tako je treba poudariti, da se v primeru kršitve zaveze sprejetje zaveze kot takšne lahko umakne. |
| --- | --- |

(17)

Industrija Skupnosti je nadalje predlagala uvedbo „progresivne količinske zgornje meje“, pri čemer se količinska zgornja meja vsakega proizvajalca izvoznika poveča na letni osnovi, odvisno od njegovega spoštovanja pogojev zaveze. Ta predlog se zavrača, ker je edini cilj količinskih zgornjih mej omejiti tveganje vplivanja na cene, na katerih temelji indeksacija minimalne cene. Prav tako je treba poudariti, da se v primeru kršitve zaveze sprejetje zaveze kot takšne lahko umakne.

| (18) | Industrija Skupnosti je še trdila, da obstaja visoka raven tveganja navzkrižne kompenzacije, tj. izdelki, ki jih zaveza ne zajema, se lahko prodajajo po umetno nizkih cenah, da se izravnajo najnižje uvozne cene za izdelke iz zaveze, saj lahko proizvajalci izvozniki istim strankam v Skupnosti poleg izdelka, zajetega v zavezo, prodajajo tudi druge izdelke. V zvezi s tem je treba poudariti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 13, da zaveza vsebuje določene klavzule za omejitev tveganja navzkrižne kompenzacije. Tako so bili pomisleki industrije Skupnosti zadostno obravnavani. |
| --- | --- |

(18)

Industrija Skupnosti je še trdila, da obstaja visoka raven tveganja navzkrižne kompenzacije, tj. izdelki, ki jih zaveza ne zajema, se lahko prodajajo po umetno nizkih cenah, da se izravnajo najnižje uvozne cene za izdelke iz zaveze, saj lahko proizvajalci izvozniki istim strankam v Skupnosti poleg izdelka, zajetega v zavezo, prodajajo tudi druge izdelke. V zvezi s tem je treba poudariti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 13, da zaveza vsebuje določene klavzule za omejitev tveganja navzkrižne kompenzacije. Tako so bili pomisleki industrije Skupnosti zadostno obravnavani.

| (19) | Glede na zgoraj navedeno so zaveze, ki so jih ponudili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, sprejemljive. |
| --- | --- |

(19)

Glede na zgoraj navedeno so zaveze, ki so jih ponudili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, sprejemljive.

| (20) | Vendar bo Komisija zaradi posebnih prvin teh zavez (tj. zlasti formule indeksacije) redno ocenjevala izvedljivost teh zavez. Komisija bo pri ocenjevanju izvedljivosti upoštevala, vendar se ne bo omejila na merila, kot so cene zadevnega izdelka na trgih v Franciji in Združenem kraljestvu, raven koeficienta formule indeksacije, prodajne cene proizvajalca izvoznika, kakor jih je navedel v četrtletnih poročilih o prodaji, in dobičkonosnost industrije Skupnosti. Zlasti če ocena izvedljivosti pokaže, da se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala zaradi zavez, si bo Komisija prizadevala hitro umakniti sprejetje zavez v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Vendar bo Komisija zaradi posebnih prvin teh zavez (tj. zlasti formule indeksacije) redno ocenjevala izvedljivost teh zavez. Komisija bo pri ocenjevanju izvedljivosti upoštevala, vendar se ne bo omejila na merila, kot so cene zadevnega izdelka na trgih v Franciji in Združenem kraljestvu, raven koeficienta formule indeksacije, prodajne cene proizvajalca izvoznika, kakor jih je navedel v četrtletnih poročilih o prodaji, in dobičkonosnost industrije Skupnosti. Zlasti če ocena izvedljivosti pokaže, da se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala zaradi zavez, si bo Komisija prizadevala hitro umakniti sprejetje zavez v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe.

| (21) | Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez družb, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev odvisna od (i) predložitve fakture na podlagi zaveze, ki bo vsebovala vsaj podatke iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 661/2008 in Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 662/2008 (18), (ii) dejstva, da morajo navedene družbe uvoženo blago izdelati, odpraviti in fakturirati neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti, in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carinskim organom, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar taka faktura ni predložena ali ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezen znesek protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(21)

Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez družb, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev odvisna od (i) predložitve fakture na podlagi zaveze, ki bo vsebovala vsaj podatke iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 661/2008 in Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 662/2008 (18), (ii) dejstva, da morajo navedene družbe uvoženo blago izdelati, odpraviti in fakturirati neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti, in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carinskim organom, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar taka faktura ni predložena ali ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezen znesek protidampinške dajatve.

| (22) | Za zagotovitev spoštovanja teh zavez so bili uvozniki z Uredbo (ES) št. 661/2008 in Uredbo (ES) št. 662/2008 opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz navedenih uredb ali umik sprejetja zaveze s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za zadevne transakcije. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev spoštovanja teh zavez so bili uvozniki z Uredbo (ES) št. 661/2008 in Uredbo (ES) št. 662/2008 opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz navedenih uredb ali umik sprejetja zaveze s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za zadevne transakcije.

| (23) | V primeru kršitve ali umika zaveze ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze, se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe samodejno uporablja protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(23)

V primeru kršitve ali umika zaveze ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze, se v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe samodejno uporablja protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe –

SKLENILA:

Člen 1

Sprejme se zaveza, ki so jo ponudili spodaj navedeni izvozniki proizvajalci v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine.

| Država | Družbe | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Rusija | Proizvedeno v odprti delniški družbi NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija, ali odprti delniški družbi Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusija, in prodano neposredno prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti ali prek Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, ali prek odprte delniške družbe Mineral and Chemical Company „Eurochem“, Moskva, Rusija, in Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti | A522 |
| Rusija | Delniška družba Acron, Veliky Novgorod, Rusija, in delniška družba Dorogobuzh, Dorogobuzh, Rusija, članici holdinga „Acron“ Holding Company | A532 |
| Ukrajina | Odprta delniška družba Azot Cherkassy, Ukrajina | A521 |

Država

Družbe

Dodatna oznaka Taric

Rusija

Proizvedeno v odprti delniški družbi NAK Azot, Novomoskovsk, Rusija, ali odprti delniški družbi Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusija, in prodano neposredno prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti ali prek Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, ali prek odprte delniške družbe Mineral and Chemical Company „Eurochem“, Moskva, Rusija, in Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti

A522

Rusija

Delniška družba Acron, Veliky Novgorod, Rusija, in delniška družba Dorogobuzh, Dorogobuzh, Rusija, članici holdinga „Acron“ Holding Company

A532

Ukrajina

Odprta delniška družba Azot Cherkassy, Ukrajina

A521

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 198, 23.8.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 663/98 (UL L 93, 26.3.1998, str. 1).

2

(3)  UL L 93, 26.3.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

4

(5)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005.

5

(6)  UL L 106, 24.4.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 182, 19.5.2004, str. 28.

7

(8)  UL L 183, 20.5.2004, str. 13.

8

(9)  UL L 344, 20.11.2004, str. 24.

9

(10)  UL L 160, 23.6.2005, str. 1.

10

(11)  UL C 300, 30.11.2005, str. 8.

11

(12)  UL C 311, 19.12.2006, str. 55.

12

(13)  UL C 311, 19.12.2006, str. 57.

13

(14)  UL L 75, 18.3.2008, str. 1.

14

(15)  UL L 75, 18.3.2008, str. 8.

15

(16)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

16

(17)  UL C 81, 14.4.2007, str. 2.

17

(18)  Glej stran 35 tega Uradnega lista.

18

---