# Europos Sąjungos L 178/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 178 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. liepos 5d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 178

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. liepos 5d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. birželio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir nustatantis medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo nacionalines programas | 1 |
| | | 2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 638/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 7 |
| | * | 2008 m. birželio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 639/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų | 9 |
| | * | 2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 640/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų | 11 |
| | * | 2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 641/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008 nuostatos dėl laivų, vykdžiusių neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą Šiaurės Atlante, sąrašo | 17 |
| | * | 2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 642/2008, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.) | 19 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. birželio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir nustatantis medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo nacionalines programas

1

2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 638/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

7

*

2008 m. birželio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 639/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

9

*

2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 640/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų

11

*

2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 641/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008 nuostatos dėl laivų, vykdžiusių neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą Šiaurės Atlante, sąrašo

17

*

2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 642/2008, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.)

19

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/551/EB |
| | * | 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas dėl Valstybės pagalbos C 12/07 (ex N 799/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti Glunz&Jensen s.r.o.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6045)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/EB |
| | * | 2008 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/716/EB nuostatas dėl tam tikrų Bulgarijos mėsos ir pieno sektorių įmonių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2931)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/EB |
| | * | 2008 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas, panaikinantis Sprendimą 2008/377/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3223)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/551/EB

*

2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas dėl Valstybės pagalbos C 12/07 (ex N 799/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti Glunz&Jensen s.r.o.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6045)

   (
  1
  )

Glunz&Jensen s.r.o.

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6045)

1

38

2008/552/EB

*

2008 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/716/EB nuostatas dėl tam tikrų Bulgarijos mėsos ir pieno sektorių įmonių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2931)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2931)

1

43

2008/553/EB

*

2008 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas, panaikinantis Sprendimą 2008/377/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3223)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3223)

1

45

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2008/554/TVR |
| | * | 2009 m. Europolo biudžetas | 46 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

2008/554/TVR

*

2009 m. Europolo biudžetas

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 637/2008

2008 m. birželio 23 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir nustatantis medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo nacionalines programas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

atsižvelgdama į 1979 m. Stojimo aktą, ypač į prie jo pridėto 4 protokolo dėl medvilnės (1) (toliau – 4 protokolas) 6 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3),

kadangi:

| (1) | 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (4), IV antraštinės dalies 10a skyriuje, įterptame Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2004 (5) 1 straipsnio 20 punktu, nustatomos specialių išmokų už medvilnę taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (4), IV antraštinės dalies 10a skyriuje, įterptame Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2004 (5) 1 straipsnio 20 punktu, nustatomos specialių išmokų už medvilnę taisyklės.

| (2) | Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimu byloje C-310/04 (6) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyrius buvo panaikintas, nes juo buvo pažeistas proporcingumo principas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad „Taryba, kuri priėmė Reglamentą (EB) Nr. 864/2004, Teisingumo Teisme neįrodė, jog šiuo reglamentu įtvirtinta nauja pagalbos už medvilnę schema buvo priimta veiksmingai pasinaudojant savo diskrecija, kuri reikalavo atsižvelgti į visus šiuo atveju svarbius duomenis ir aplinkybes, įskaitant visas su medvilnes auginimu susijusias išlaidas darbo užmokesčiui ir medvilnės valymo įmonių pajėgumą, į kuriuos atsižvelgti buvo būtina norint nustatyti šios kultūros rentabilumą“, ir kad Teismas negalėjo „patikrinti, ar Bendrijos teisės aktų leidėjas galėjo, neperžengdamas šioje srityje turimos didelės diskrecijos ribų, padaryti išvadą, kad pakanka nustatyti, jog specialios išmokos už medvilnę dydis sudaro 35 % bendros pagalbos, buvusios pagal ankstesnę pagalbos schemą, kad būtų pasiektas Reglamento Nr. 864/2004 penktoje konstatuojamojoje dalyje numatytas ir Protokolo Nr. 4 2 dalyje esantį tikslą atspindintis tikslas užtikrinti rentabilumą ir todėl tolesnį šios kultūros kultivavimą“. Teismas taip pat nusprendė sustabdyti minėto panaikinimo padarinius, kol per pagrįstą laikotarpį bus priimtas naujas reglamentas. |
| --- | --- |

(2)

Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimu byloje C-310/04 (6) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyrius buvo panaikintas, nes juo buvo pažeistas proporcingumo principas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad „Taryba, kuri priėmė Reglamentą (EB) Nr. 864/2004, Teisingumo Teisme neįrodė, jog šiuo reglamentu įtvirtinta nauja pagalbos už medvilnę schema buvo priimta veiksmingai pasinaudojant savo diskrecija, kuri reikalavo atsižvelgti į visus šiuo atveju svarbius duomenis ir aplinkybes, įskaitant visas su medvilnes auginimu susijusias išlaidas darbo užmokesčiui ir medvilnės valymo įmonių pajėgumą, į kuriuos atsižvelgti buvo būtina norint nustatyti šios kultūros rentabilumą“, ir kad Teismas negalėjo „patikrinti, ar Bendrijos teisės aktų leidėjas galėjo, neperžengdamas šioje srityje turimos didelės diskrecijos ribų, padaryti išvadą, kad pakanka nustatyti, jog specialios išmokos už medvilnę dydis sudaro 35 % bendros pagalbos, buvusios pagal ankstesnę pagalbos schemą, kad būtų pasiektas Reglamento Nr. 864/2004 penktoje konstatuojamojoje dalyje numatytas ir Protokolo Nr. 4 2 dalyje esantį tikslą atspindintis tikslas užtikrinti rentabilumą ir todėl tolesnį šios kultūros kultivavimą“. Teismas taip pat nusprendė sustabdyti minėto panaikinimo padarinius, kol per pagrįstą laikotarpį bus priimtas naujas reglamentas.

| (3) | Reikia priimti naują specialių išmokų už medvilnę schemą atsižvelgiant į Teismo sprendimą byloje C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

Reikia priimti naują specialių išmokų už medvilnę schemą atsižvelgiant į Teismo sprendimą byloje C-310/04.

| (4) | Turėtų būti įvertinti visi atitinkami veiksniai ir aplinkybės, lemiantys specifinę padėtį medvilnės sektoriuje, įskaitant visus elementus, kurie yra būtini vertinant tos kultūros pelningumą. Todėl buvo pradėtas vertinimo ir konsultacijų procesas: buvo atlikti du tyrimai, skirti ištirti būsimos paramos už medvilnę schemos socialinį ir ekonominį bei aplinkosauginį poveikį medvilnės sektoriui Bendrijoje, ir suorganizuoti konkretūs seminarai bei konsultacijos internetu su suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

(4)

Turėtų būti įvertinti visi atitinkami veiksniai ir aplinkybės, lemiantys specifinę padėtį medvilnės sektoriuje, įskaitant visus elementus, kurie yra būtini vertinant tos kultūros pelningumą. Todėl buvo pradėtas vertinimo ir konsultacijų procesas: buvo atlikti du tyrimai, skirti ištirti būsimos paramos už medvilnę schemos socialinį ir ekonominį bei aplinkosauginį poveikį medvilnės sektoriui Bendrijoje, ir suorganizuoti konkretūs seminarai bei konsultacijos internetu su suinteresuotaisiais subjektais.

| (5) | Naujoji schema turėtų sudaryti galimybę pasiekti 4 protokolo 2 dalyje nustatytus tikslus, t. y. paremti medvilnės gamybą tuose Bendrijos regionuose, kuriuose tokia gamyba svarbi žemės ūkio ekonomikai, sudaryti sąlygas medvilnės augintojams gauti teisingas pajamas ir stabilizuoti rinką atlikus struktūrinius patobulinimus pasiūlos ir prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(5)

Naujoji schema turėtų sudaryti galimybę pasiekti 4 protokolo 2 dalyje nustatytus tikslus, t. y. paremti medvilnės gamybą tuose Bendrijos regionuose, kuriuose tokia gamyba svarbi žemės ūkio ekonomikai, sudaryti sąlygas medvilnės augintojams gauti teisingas pajamas ir stabilizuoti rinką atlikus struktūrinius patobulinimus pasiūlos ir prekybos lygiu.

| (6) | Ši schema taip pat turėtų derėti su ūkininkų pajamų rėmimo, pagrindinio reformuotos bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) principo, politika. |
| --- | --- |

(6)

Ši schema taip pat turėtų derėti su ūkininkų pajamų rėmimo, pagrindinio reformuotos bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) principo, politika.

| (7) | Tiesioginės paramos gamintojams atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įdiegimas yra pagrindiniai BŽŪP reformavimo proceso elementai. Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 šie elementai pradėti taikyti daugeliui žemės ūkio produktų. |
| --- | --- |

(7)

Tiesioginės paramos gamintojams atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įdiegimas yra pagrindiniai BŽŪP reformavimo proceso elementai. Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 šie elementai pradėti taikyti daugeliui žemės ūkio produktų.

| (8) | Siekiant tikslų, kurie yra BŽŪP pagrindas, taip pat tikslų, nustatytų 4 protokole, parama už medvilnę turi būti didžiąja dalimi atsieta ir integruota į bendrosios išmokos schemą. Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šių tikslų, o dėl poreikio veiksmus vykdyti bendrai juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant tikslų, kurie yra BŽŪP pagrindas, taip pat tikslų, nustatytų 4 protokole, parama už medvilnę turi būti didžiąja dalimi atsieta ir integruota į bendrosios išmokos schemą. Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šių tikslų, o dėl poreikio veiksmus vykdyti bendrai juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (9) | Medvilnės sektoriuje visiškai ir neatidėliotinai integravus paramos schemą į bendrosios išmokos schemą gali iškilti gana didelis pavojus, kad bus sutrikdyta medvilnės gamyba Bendrijos medvilninkystės regionuose. Todėl dalis paramos ir toliau turėtų būti siejama su medvilnės auginimu teikiant specialią išmoką už tokia kultūra apsėtą reikalavimus atitinkantį hektarą. Paramos suma turi būti apskaičiuojama taip, kad parama padėtų pasiekti Protokolo Nr. 4 2 dalyje nustatytų tikslų ir tuo pačiu įtraukti paramos už medvilnę schemą į BŽŪP reformos ir supaprastinimo procesą. Todėl, atsižvelgiant į atliktus vertinimus, yra pagrįsta, kad visa valstybei narei skiriama pagalba sudarytų 35 % tos nacionalinės pagalbos dalies, kuri netiesiogiai buvo išmokėta gamintojams. Taikant tokį pagalbos lygį sudaromos sąlygos siekti ilgalaikio medvilnės sektoriaus gyvybingumo, skatinamas tvarus vystymasis medvilninkystės regionuose ir užtikrinamos deramos pajamos ūkininkams. |
| --- | --- |

(9)

Medvilnės sektoriuje visiškai ir neatidėliotinai integravus paramos schemą į bendrosios išmokos schemą gali iškilti gana didelis pavojus, kad bus sutrikdyta medvilnės gamyba Bendrijos medvilninkystės regionuose. Todėl dalis paramos ir toliau turėtų būti siejama su medvilnės auginimu teikiant specialią išmoką už tokia kultūra apsėtą reikalavimus atitinkantį hektarą. Paramos suma turi būti apskaičiuojama taip, kad parama padėtų pasiekti Protokolo Nr. 4 2 dalyje nustatytų tikslų ir tuo pačiu įtraukti paramos už medvilnę schemą į BŽŪP reformos ir supaprastinimo procesą. Todėl, atsižvelgiant į atliktus vertinimus, yra pagrįsta, kad visa valstybei narei skiriama pagalba sudarytų 35 % tos nacionalinės pagalbos dalies, kuri netiesiogiai buvo išmokėta gamintojams. Taikant tokį pagalbos lygį sudaromos sąlygos siekti ilgalaikio medvilnės sektoriaus gyvybingumo, skatinamas tvarus vystymasis medvilninkystės regionuose ir užtikrinamos deramos pajamos ūkininkams.

| (10) | Likę 65 % tos nacionalinės pagalbos dalies, kuri netiesiogiai buvo išmokėta gamintojams, turėtų būti išmokėti pagal bendrosios išmokos schemą. |
| --- | --- |

(10)

Likę 65 % tos nacionalinės pagalbos dalies, kuri netiesiogiai buvo išmokėta gamintojams, turėtų būti išmokėti pagal bendrosios išmokos schemą.

| (11) | Aplinkos apsaugos tikslais kiekvienai valstybei narei, kurioje auginama medvilnė, turėtų būti nustatytas tam tikro dydžio bazinis plotas. Be to, reikalavimus atitinkantiems plotams turėtų būti priskiriami tik plotai, kuriuos valstybės narės leidžia naudoti medvilnei auginti. |
| --- | --- |

(11)

Aplinkos apsaugos tikslais kiekvienai valstybei narei, kurioje auginama medvilnė, turėtų būti nustatytas tam tikro dydžio bazinis plotas. Be to, reikalavimus atitinkantiems plotams turėtų būti priskiriami tik plotai, kuriuos valstybės narės leidžia naudoti medvilnei auginti.

| (12) | Kiekvienai valstybei narei, kurioje auginama medvilnė, turėtų būti nustatytas vieno hektaro derlingumo nustatytasis dydis. Šis dydis, taip pat reikalavimas nustatyti bazinio ploto dydį, bendras skiriamų lėšų apribojimas ir schemos atsietumas, nulems, kad programa bus gamybą ribojančio pobūdžio ir sykiu įgyvendins 4 protokolo tikslus. |
| --- | --- |

(12)

Kiekvienai valstybei narei, kurioje auginama medvilnė, turėtų būti nustatytas vieno hektaro derlingumo nustatytasis dydis. Šis dydis, taip pat reikalavimas nustatyti bazinio ploto dydį, bendras skiriamų lėšų apribojimas ir schemos atsietumas, nulems, kad programa bus gamybą ribojančio pobūdžio ir sykiu įgyvendins 4 protokolo tikslus.

| (13) | Siekiant pagerinti medvilnės valymo pramonės poreikius, pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimo kriterijai turėtų būti susieti su būtiniausiais jau surinktos medvilnės kokybės reikalavimais. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant pagerinti medvilnės valymo pramonės poreikius, pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimo kriterijai turėtų būti susieti su būtiniausiais jau surinktos medvilnės kokybės reikalavimais.

| (14) | Be to, kad medvilnės augintojai ir medvilnės valymo įmonės galėtų pagerinti medvilnės kokybę, turėtų būti skatinamas tarpšakinių organizacijų, kurias turėtų patvirtinti valstybės narės, kūrimas. Bendrija turėtų netiesiogiai prisidėti prie tokių organizacijų veiklos teikdama didesnę pagalbą tiems ūkininkams, kurie yra tokių organizacijų nariai. |
| --- | --- |

(14)

Be to, kad medvilnės augintojai ir medvilnės valymo įmonės galėtų pagerinti medvilnės kokybę, turėtų būti skatinamas tarpšakinių organizacijų, kurias turėtų patvirtinti valstybės narės, kūrimas. Bendrija turėtų netiesiogiai prisidėti prie tokių organizacijų veiklos teikdama didesnę pagalbą tiems ūkininkams, kurie yra tokių organizacijų nariai.

| (15) | Dėl šių priežasčių Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(15)

Dėl šių priežasčių Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (16) | Be naujosios specialių išmokų už medvilnę schemos būtų tikslinga priimti kitas taisykles, kurios padėtų stabilizuoti medvilnės sektorių naujomis teisinėmis ir rinkos aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(16)

Be naujosios specialių išmokų už medvilnę schemos būtų tikslinga priimti kitas taisykles, kurios padėtų stabilizuoti medvilnės sektorių naujomis teisinėmis ir rinkos aplinkybėmis.

| (17) | Atsižvelgiant į tai, kad medvilnės valymo pramonės buvimas yra būtinas medvilninkystės regionuose, tos pramonės poreikiai būtų deramai patenkinti, inter alia, nustatant būtiniausius jau surinktos medvilnės kokybės reikalavimus ir sudarant galimybę tarpšakinėms organizacijoms skatinti kokybiškos medvilnės gamybą. Be to, atsižvelgiant į didelį medvilnės valymo pramonės pajėgumų perteklių, tikslinga numatyti papildomas priemones restruktūrizavimo procesui remti, siekiant sektorių geriau orientuoti į rinką. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į tai, kad medvilnės valymo pramonės buvimas yra būtinas medvilninkystės regionuose, tos pramonės poreikiai būtų deramai patenkinti, inter alia, nustatant būtiniausius jau surinktos medvilnės kokybės reikalavimus ir sudarant galimybę tarpšakinėms organizacijoms skatinti kokybiškos medvilnės gamybą. Be to, atsižvelgiant į didelį medvilnės valymo pramonės pajėgumų perteklių, tikslinga numatyti papildomas priemones restruktūrizavimo procesui remti, siekiant sektorių geriau orientuoti į rinką.

| (18) | Dar daugiau, tikslinga diegti orientavimo į rinką priemones, remiančias konkrečias kokybės schemas, ir imtis tokių schemų propagavimo veiklos. Todėl turėtų būti parengtos medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo nacionalinės programos. Nežiūrint to, kad atitinkamas priemones turėtų finansuoti Bendrija, valstybėms narėms turėtų būti leista rinktis tokį priemonių derinį, kuris būtų pritaikytas atitinkamų jų struktūrų poreikiams, prireikus atsižvelgiant į regioninius ypatumus. |
| --- | --- |

(18)

Dar daugiau, tikslinga diegti orientavimo į rinką priemones, remiančias konkrečias kokybės schemas, ir imtis tokių schemų propagavimo veiklos. Todėl turėtų būti parengtos medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo nacionalinės programos. Nežiūrint to, kad atitinkamas priemones turėtų finansuoti Bendrija, valstybėms narėms turėtų būti leista rinktis tokį priemonių derinį, kuris būtų pritaikytas atitinkamų jų struktūrų poreikiams, prireikus atsižvelgiant į regioninius ypatumus.

| (19) | Restruktūrizavimo programos turėtų būti pateiktos Komisijai patikrinti, ar priemonės neprieštarauja šio reglamento nuostatoms ir jo įgyvendinimo taisyklėms. Už tokių restruktūrizavimo programų vykdymą turėtų būti atsakingos valstybės narės. |
| --- | --- |

(19)

Restruktūrizavimo programos turėtų būti pateiktos Komisijai patikrinti, ar priemonės neprieštarauja šio reglamento nuostatoms ir jo įgyvendinimo taisyklėms. Už tokių restruktūrizavimo programų vykdymą turėtų būti atsakingos valstybės narės.

| (20) | Priemonės turėtų papildyti jau galiojančias priemones, numatytas 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (7). |
| --- | --- |

(20)

Priemonės turėtų papildyti jau galiojančias priemones, numatytas 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (7).

| (21) | Siekiant, kad būtų užtikrintas didesnis medvilnės valymo pramonės gyvybingumas, priemonės pagal tokias programas galėtų apimti visišką ir negrįžtamą dalies apdorojimo įrenginių, naudojamų medvilnės valymo pramonėje, išmontavimą. Taip pat galėtų būti teikiama parama investicijoms į medvilnės valymo pramonę, kuriomis būtų siekiama gerinti įmonių ekonominius rezultatus. Be to, pagalba galėtų būti teikiama žemės ūkio technikos paslaugų rangovams, paveiktiems medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant, kad būtų užtikrintas didesnis medvilnės valymo pramonės gyvybingumas, priemonės pagal tokias programas galėtų apimti visišką ir negrįžtamą dalies apdorojimo įrenginių, naudojamų medvilnės valymo pramonėje, išmontavimą. Taip pat galėtų būti teikiama parama investicijoms į medvilnės valymo pramonę, kuriomis būtų siekiama gerinti įmonių ekonominius rezultatus. Be to, pagalba galėtų būti teikiama žemės ūkio technikos paslaugų rangovams, paveiktiems medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo.

| (22) | Siekiant, kad pagerėtų Europos medvilnės kokybė, konkrečiose kokybės schemose dalyvaujantys ūkininkai pagal tokias programas turėtų gauti specialią paramą, skirtą padengti kai kurias išlaidas. Be to, turėtų būti remiami informavimo apie tokių schemų dalyvių medvilnės produkciją ir jos propagavimo veiksmai. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant, kad pagerėtų Europos medvilnės kokybė, konkrečiose kokybės schemose dalyvaujantys ūkininkai pagal tokias programas turėtų gauti specialią paramą, skirtą padengti kai kurias išlaidas. Be to, turėtų būti remiami informavimo apie tokių schemų dalyvių medvilnės produkciją ir jos propagavimo veiksmai.

| (23) | Lėšos nacionalinėms restruktūrizavimo programoms valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos atsižvelgiant į konkrečius restruktūrizavimo ir pritaikymo poreikius pagrindiniuose medvilninkystės regionuose. Atsižvelgiant į tai, kad medvilnės sektoriaus restruktūrizavimas ir pritaikymas yra laikinos trukmės tikslas, programų vykdymas gali būti nutrauktas valstybių narių prašymu, o programą nutraukus metinis restruktūrizavimo programoms skirtas biudžetas gali būti pridėtas prie atitinkamos valstybės narės atsietų išmokų nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede. |
| --- | --- |

(23)

Lėšos nacionalinėms restruktūrizavimo programoms valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos atsižvelgiant į konkrečius restruktūrizavimo ir pritaikymo poreikius pagrindiniuose medvilninkystės regionuose. Atsižvelgiant į tai, kad medvilnės sektoriaus restruktūrizavimas ir pritaikymas yra laikinos trukmės tikslas, programų vykdymas gali būti nutrauktas valstybių narių prašymu, o programą nutraukus metinis restruktūrizavimo programoms skirtas biudžetas gali būti pridėtas prie atitinkamos valstybės narės atsietų išmokų nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede.

| (24) | Atsižvelgiant į tai, kad Portugalijoje nėra medvilnės valymo pramonės, ir į tai, kad Bulgarijoje taikoma bendrosios išmokos už plotą schema, lėšų nacionalinėms restruktūrizavimo programoms šiose dvejose valstybėse narėse skirti nereikia. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į tai, kad Portugalijoje nėra medvilnės valymo pramonės, ir į tai, kad Bulgarijoje taikoma bendrosios išmokos už plotą schema, lėšų nacionalinėms restruktūrizavimo programoms šiose dvejose valstybėse narėse skirti nereikia.

| (25) | Siekiant, kad naujoji paramos už medvilnę schema ir medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo schema būtų taikomos nuo gamybos sezono pradžios, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2009 kalendorinių metų, |
| --- | --- |

(25)

Siekiant, kad naujoji paramos už medvilnę schema ir medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo schema būtų taikomos nuo gamybos sezono pradžios, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2009 kalendorinių metų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1   SKYRIUS

SPECIALI IŠMOKA UŽ MEDVILNĘ

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 pakeitimas

Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | IV antraštinės dalies 10a skyrius pakeičiamas taip:
  „10a   SKYRIUS
  SPECIALI IŠMOKA UŽ MEDVILNĘ
  110a straipsnis
  Taikymo sritis
  Pagalba skiriama ūkininkams, auginantiems medvilnę, klasifikuojamą pagal KN kodą 5201 00, šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis.
  110b straipsnis
  Reikalavimų atitikimas
  1.   Pagalba skiriama už reikalavimus atitinkančio medvilnės ploto hektarą. Pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis plotas yra plotas, kuris yra žemės ūkio paskirties žemėje, kurią valstybė narė leidžia naudoti medvilnei auginti, yra apsėtas leidžiamų rūšių medvilne ir jame faktiškai surenkamas derlius įprastomis auginimo sąlygomis.
  110a straipsnyje nurodyta pagalba išmokama už geros ir tinkamos parduoti kokybės medvilnę.
  2.   Valstybės narės leidimus naudoti šio straipsnio 1 dalyje minimą žemę ir medvilnės rūšis suteikia pagal išsamias taisykles ir sąlygas, nustatytas 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
  110c straipsnis
  Baziniai plotai, derlingumo nustatytasis dydis ir referencinės sumos
  1.   Nustatomi tokio dydžio nacionaliniai baziniai plotai:






  — | Bulgarijai: 3 342 ha, |
| --- | --- | --- |

1)

IV antraštinės dalies 10a skyrius pakeičiamas taip:

„10a   SKYRIUS

SPECIALI IŠMOKA UŽ MEDVILNĘ

110a straipsnis

Taikymo sritis

Pagalba skiriama ūkininkams, auginantiems medvilnę, klasifikuojamą pagal KN kodą 5201 00, šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis.

110b straipsnis

Reikalavimų atitikimas

1.   Pagalba skiriama už reikalavimus atitinkančio medvilnės ploto hektarą. Pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis plotas yra plotas, kuris yra žemės ūkio paskirties žemėje, kurią valstybė narė leidžia naudoti medvilnei auginti, yra apsėtas leidžiamų rūšių medvilne ir jame faktiškai surenkamas derlius įprastomis auginimo sąlygomis.

110a straipsnyje nurodyta pagalba išmokama už geros ir tinkamos parduoti kokybės medvilnę.

2.   Valstybės narės leidimus naudoti šio straipsnio 1 dalyje minimą žemę ir medvilnės rūšis suteikia pagal išsamias taisykles ir sąlygas, nustatytas 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

110c straipsnis

Baziniai plotai, derlingumo nustatytasis dydis ir referencinės sumos

1.   Nustatomi tokio dydžio nacionaliniai baziniai plotai:

—

Bulgarijai: 3 342 ha,

| — | Graikijai: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

Graikijai: 250 000 ha,

| — | Ispanijai: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

Ispanijai: 48 000 ha,

| — | Portugalijai: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugalijai: 360 ha.

2.   Nustatomi šie derlingumo nustatytieji dydžiai referenciniu laikotarpiu:

| — | Bulgarijai: 1,2 t/ha, |
| --- | --- |

—

Bulgarijai: 1,2 t/ha,

| — | Graikijai: 3,2 t/ha, |
| --- | --- |

—

Graikijai: 3,2 t/ha,

| — | Ispanijai: 3,5 t/ha, |
| --- | --- |

—

Ispanijai: 3,5 t/ha,

| — | Portugalijai: 2,2 t/ha. |
| --- | --- |

—

Portugalijai: 2,2 t/ha.

3.   Pagalbos, mokamos už reikalavimus atitinkantį hektarą, suma nustatoma 2 dalyje nustatytus derlingumo dydžius padauginus iš šių referencinių sumų:

| — | Bulgarijai: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulgarijai: 671,33 EUR,

| — | Graikijai: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

Graikijai: 251,75 EUR,

| — | Ispanijai: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

Ispanijai: 400,00 EUR,

| — | Portugalijai: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalijai: 252,73 EUR.

4.   Jei konkrečioje valstybėje narėje pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis medvilne apsėtas plotas konkrečiais metais viršija 1 dalyje nurodytą bazinį plotą, 3 dalyje nurodyta pagalba tai valstybei narei sumažinama proporcingai tiek, kiek buvo viršytas bazinis plotas.

5.   Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

110d straipsnis

Patvirtintos tarpšakinės organizacijos

1.   Šiame skyriuje „patvirtinta tarpšakinė organizacija“ – juridinis asmuo, kurį sudaro medvilnę auginantys ūkininkai ir bent viena medvilnės valymo įmonė, užsiimantis tokia veikla:

| — | pagalba gerinant medvilnės pateikimo į rinką koordinavimą, ypač atliekant mokslinius tyrimus ir rinkos tyrimus, |
| --- | --- |

—

pagalba gerinant medvilnės pateikimo į rinką koordinavimą, ypač atliekant mokslinius tyrimus ir rinkos tyrimus,

| — | Bendrijos taisykles atitinkančių standartinių sutarčių formų rengimu, |
| --- | --- |

—

Bendrijos taisykles atitinkančių standartinių sutarčių formų rengimu,

| — | gamybos orientavimu į tokius produktus, kurie yra geriau pritaikyti rinkos poreikiams ir vartojimo paklausos reikalavimams, ypač atsižvelgiant į kokybės ir vartotojų apsaugos aspektus, |
| --- | --- |

—

gamybos orientavimu į tokius produktus, kurie yra geriau pritaikyti rinkos poreikiams ir vartojimo paklausos reikalavimams, ypač atsižvelgiant į kokybės ir vartotojų apsaugos aspektus,

| — | produktų kokybės gerinimo metodų ir priemonių atnaujinimu, |
| --- | --- |

—

produktų kokybės gerinimo metodų ir priemonių atnaujinimu,

| — | pardavimo strategijų medvilnės vartojimui skatinti pasitelkiant kokybės sertifikavimo schemas kūrimu. |
| --- | --- |

—

pardavimo strategijų medvilnės vartojimui skatinti pasitelkiant kokybės sertifikavimo schemas kūrimu.

2.   Valstybė narė, kurios teritorijoje yra įsisteigusios medvilnės valymo įmonės, patvirtina tarpšakines organizacijas, kurios atitinka kriterijus, kurie turi būti priimti 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

110e straipsnis

Pagalbos mokėjimas

1.   Ūkininkams už reikalavimus atitinkantį hektarą skiriama pagalba pagal 110c straipsnį.

2.   Tiems ūkininkams, kurie yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariai, pagalba skiriama už reikalavimus atitinkantį hektarą, patenkantį į 110c straipsnio 1 dalyje nurodytą bazinį plotą, pagalbos sumą už hektarą padidinant 2 EUR.“;

| 2) | 156 straipsnio 2 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | nuo 2009 m. sausio 1 d. medvilnei, pasėtai po šios datos, taikomos IV antraštinės dalies 10a skyriaus nuostatos.“ |
| --- | --- | --- |

2)

156 straipsnio 2 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

nuo 2009 m. sausio 1 d. medvilnei, pasėtai po šios datos, taikomos IV antraštinės dalies 10a skyriaus nuostatos.“

2   SKYRIUS

MEDVILNĖS SEKTORIAUS RESTRUKTŪRIZAVIMO NACIONALINĖS PROGRAMOS

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šiame skyriuje nustatomos taisyklės, kuriomis reglamentuojamas Bendrijos lėšų skyrimas valstybėms narėms ir šių lėšų naudojimas valstybėse narėse pagal nacionalines restruktūrizavimo programas (toliau – restruktūrizavimo programos) specifinėms medvilnės sektoriaus restruktūrizavimo priemonėms finansuoti.

2.   Parama neteikiama:

| a) | mokslinių tyrimų projektams ir tokių projektų rėmimo priemonėms; |
| --- | --- |

a)

mokslinių tyrimų projektams ir tokių projektų rėmimo priemonėms;

| b) | priemonėms, kurios yra tinkamos teikti Bendrijos paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

priemonėms, kurios yra tinkamos teikti Bendrijos paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005.

3 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Restruktūrizavimo programos turi atitikti Bendrijos teisės aktus ir būti suderintos su Bendrijos veikla, politika ir prioritetais.

2.   Valstybės narės yra atsakingos už restruktūrizavimo programas ir užtikrina, kad jos šalies viduje būtų suderintos ir objektyviai rengiamos bei vykdomos, atsižvelgiant į atitinkamų gamintojų ir perdirbėjų ekonominę padėtį ir į tai, kad būtina išvengti nepagrįsto nevienodų sąlygų taikymo gamintojams ir (arba) perdirbėjams.

Valstybės narės atsako už reikiamų patikrinimų vykdymą ir sankcijų nustatymą bei taikymą, jei nesilaikoma restruktūrizavimo programų reikalavimų.

4 straipsnis

Restruktūrizavimo programų pateikimas ir taikymas

1.   Kas ketverius metus, o pirmą kartą iki 2009 m. sausio 1 d., kiekviena valstybė narė gamintoja Komisijai pateikia ketverių metų restruktūrizavimo programos projektą, kuriame būtų numatytos priemonės pagal šį skyrių.

Prieš pateikiant paramos programą Komisijai, dėl jos konsultuojamasi su kompetentingomis institucijomis ir organizacijomis medvilnės sektoriuje.

Kiekviena valstybė narė pateikia vieną programos projektą, kuriame galima atsižvelgti į regiono ypatumus.

2.   Restruktūrizavimo programos taikomos praėjus trims mėnesiams nuo jų pateikimo Komisijai dienos.

Tačiau jeigu pateikta programa neatitinka šiame skyriuje ir jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytų reikalavimų, Komisija apie tai informuoja valstybę narę. Tokiu atveju valstybė narė pateikia Komisijai patikslintą programą. Patikslinta programa taikoma praėjus dviem mėnesiams nuo jos pateikimo dienos, nebent neatitikimas nebūtų ištaisytas – tokiu atveju taikoma ši pastraipa.

3.   Valstybių narių pateiktų restruktūrizavimo programų pakeitimams mutatis mutandis taikoma 2 dalis.

5 straipsnis

Biudžeto asignavimai

1.   Valstybėms narėms nuo 2010 finansinių metų ir vėliau restruktūrizavimo programai skiriamas metinis biudžetas yra:

| — | Graikijai: 4,0 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

Graikijai: 4,0 mln. EUR,

| — | Ispanijai: 6,134 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Ispanijai: 6,134 mln. EUR.

2.   Valstybė narė gali priimti sprendimą nebesinaudoti restruktūrizavimo programa ir šio straipsnio 1 dalyje nurodytą metinį biudžetą visam laikui perkelti ir pridėti prie nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede. Apie šį sprendimą Komisijai pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip iki atitinkamų metų rugpjūčio 1 d., o jis taikomas kitais kalendorinais metais skiriamoms tiesioginėms išmokoms. Pranešime taip pat pateikiama informacija apie restruktūrizavimo programos ir jos tikslų įgyvendinimą.

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas perkėlimas, taip pat atitinkamas šio straipsnio 1 dalies pakeitimas priimami Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka po to, kai Komisija įvertina, ar įgyvendinant programą pasiekti joje nustatyti tikslai.

6 straipsnis

Restruktūrizavimo programų veikimo bendrosios taisyklės

1.   Bendrijos parama skiriama tik reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, kurios patiriamos po atitinkamos restruktūrizavimo programos pateikimo, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje.

2.   Valstybės narės neprisideda prie priemonių, kurias finansuoja Bendrija pagal restruktūrizavimo programas, išlaidų finansavimo.

7 straipsnis

Tinkamos paramai gauti priemonės ir naudos gavėjai

1.   Restruktūrizavimo programose numatomos tik viena ar kelios šių toliau išvardytų priemonių:

| a) | visiškas ir negrįžtamas medvilnės valymo įrenginių išmontavimas; |
| --- | --- |

a)

visiškas ir negrįžtamas medvilnės valymo įrenginių išmontavimas;

| b) | investavimas į medvilnės valymo pramonę; |
| --- | --- |

b)

investavimas į medvilnės valymo pramonę;

| c) | ūkininkų dalyvavimas medvilnės kokybės schemose; |
| --- | --- |

c)

ūkininkų dalyvavimas medvilnės kokybės schemose;

| d) | informavimo ir propagavimo veikla; |
| --- | --- |

d)

informavimo ir propagavimo veikla;

| e) | pagalba žemės ūkio technikos paslaugų rangovams, neviršijanti patirtų nuostolių. |
| --- | --- |

e)

pagalba žemės ūkio technikos paslaugų rangovams, neviršijanti patirtų nuostolių.

2.   Parama pagal restruktūrizavimo programas teikiama šiems paramos gavėjams:

| a) | pagalbos pagal 2001 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1051/2001 dėl pagalbos medvilnės gamybai (8) IV skyrių 2005–2006 prekybos metais gavėjams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas priemones; |
| --- | --- |

a)

pagalbos pagal 2001 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1051/2001 dėl pagalbos medvilnės gamybai (8) IV skyrių 2005–2006 prekybos metais gavėjams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas priemones;

| b) | pagalbos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10a skyrių gavėjams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytas priemones; |
| --- | --- |

b)

pagalbos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10a skyrių gavėjams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytas priemones;

| c) | patvirtintoms tarpšakinėms organizacijoms, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10a skyriuje, – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą priemonę; |
| --- | --- |

c)

patvirtintoms tarpšakinėms organizacijoms, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10a skyriuje, – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą priemonę;

| d) | žemės ūkio technikos paslaugų rangovams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą priemonę, – kurie:






  — | yra privatūs asmenys arba įmonės, kurie su savo žemės ūkio technika, skirta medvilnės rinkimui, 2005–2006 prekybiniais metais dirbo pagal sutartį su medvilnės augintojais arba medvilnės valymo įmonėmis, |
| --- | --- | --- |

d)

žemės ūkio technikos paslaugų rangovams – pagalbai pagal šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą priemonę, – kurie:

—

yra privatūs asmenys arba įmonės, kurie su savo žemės ūkio technika, skirta medvilnės rinkimui, 2005–2006 prekybiniais metais dirbo pagal sutartį su medvilnės augintojais arba medvilnės valymo įmonėmis,

| — | rinko medvilnę, kuri buvo pristatoma į medvilnės valymo punktus, kurių įrenginiai išmontuoti pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą,
  ir |
| --- | --- |

—

rinko medvilnę, kuri buvo pristatoma į medvilnės valymo punktus, kurių įrenginiai išmontuoti pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą,

ir

| — | dėl medvilnės, kurią reikia rinkti, trūkumo patyrė įrodomų nuostolių. |
| --- | --- |

—

dėl medvilnės, kurią reikia rinkti, trūkumo patyrė įrodomų nuostolių.

8 straipsnis

Finansiniai ištekliai

Šiame skyriuje nustatytos priemonės laikomos intervencijos priemonėmis siekiant reguliuoti žemės ūkio rinkas, kaip nurodyta 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (9) 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

9 straipsnis

Įgyvendinimo taisyklės

Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (10) 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

10 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2008 m. birželio 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 291, 1979 11 19, p. 174. Protokolas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1050/2001 (OL L 148, 2001 6 1, p. 1).

1

(2)  2008 m. vasario 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  2008 m. gegužės 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 479/2008 (OL L 148, 2008 6 6, p. 1).

4

(5)  OL L 161, 2004 4 30, p. 48.

5

(6)  2006 m., Rink. p. I-7285.

6

(7)  OL L 277, 2005 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 146/2008 (OL L 46, 2008 2 21, p. 1).

7

(8)  OL L 148, 2001 6 1, p. 3. Reglamentas, panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003.

8

(9)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 479/2008.

9

(10)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

10

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 638/2008

2008 m. liepos 4 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 4 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

prie 2008 m. liepos 4 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 639/2008

2008 m. birželio 24 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93, nustatantį prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžio sumažinimas dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos ir žemės ūkio produktų kainų kitimo pasaulio rinkoje bendro poveikio sąlygojo tai, kad sumažėjo paraiškų grąžinamųjų išmokų sertifikatams gauti, taigi sumažėjo ir spaudimas Bendrijos biudžetui dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už prekes, neįtrauktas į Sutarties I priedą. Tais atvejais, kai Bendrijai negresia pavojus sulaužyti savo tarptautinius įsipareigojimus, tikslinga supaprastinti eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo tvarką, taip sumažinant ir šių prekių eksporto vykdytojams tenkančią administracinę naštą. |
| --- | --- |

(1)

Nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžio sumažinimas dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos ir žemės ūkio produktų kainų kitimo pasaulio rinkoje bendro poveikio sąlygojo tai, kad sumažėjo paraiškų grąžinamųjų išmokų sertifikatams gauti, taigi sumažėjo ir spaudimas Bendrijos biudžetui dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už prekes, neįtrauktas į Sutarties I priedą. Tais atvejais, kai Bendrijai negresia pavojus sulaužyti savo tarptautinius įsipareigojimus, tikslinga supaprastinti eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo tvarką, taip sumažinant ir šių prekių eksporto vykdytojams tenkančią administracinę naštą.

| (2) | Remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (2) 27 straipsnio 1 dalimi, grąžinamųjų išmokų sertifikatais suteikiamos teisės gali būti perleistos su tam tikromis sąlygomis. Kad būtų užtikrintas licencijų ir sertifikatų tvarkymo nuoseklumas, jei galima, šiems perleidimams taikomos procedūros turėtų būti suderintos su licencijų arba sertifikatų suteikiamomis perleidimo teisėmis, nustatytomis 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 376/2008, nustatančiame bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (3). |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (2) 27 straipsnio 1 dalimi, grąžinamųjų išmokų sertifikatais suteikiamos teisės gali būti perleistos su tam tikromis sąlygomis. Kad būtų užtikrintas licencijų ir sertifikatų tvarkymo nuoseklumas, jei galima, šiems perleidimams taikomos procedūros turėtų būti suderintos su licencijų arba sertifikatų suteikiamomis perleidimo teisėmis, nustatytomis 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 376/2008, nustatančiame bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (3).

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 32 straipsnio 2 dalyje nustatytas laikotarpis, per kurį už mokėjimą atsakinga institucija turi įrašyti prašomą eksporto grąžinamosios išmokos sumą į grąžinamosios išmokos sertifikatą. Tačiau, atsižvelgiant į diferencijuotų pagal paskirties šalį eksporto grąžinamųjų išmokų dokumentų tvarkymui reikalingą laiką, šio laikotarpio gali nepakakti ir todėl jis turėtų būti pratęstas. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 32 straipsnio 2 dalyje nustatytas laikotarpis, per kurį už mokėjimą atsakinga institucija turi įrašyti prašomą eksporto grąžinamosios išmokos sumą į grąžinamosios išmokos sertifikatą. Tačiau, atsižvelgiant į diferencijuotų pagal paskirties šalį eksporto grąžinamųjų išmokų dokumentų tvarkymui reikalingą laiką, šio laikotarpio gali nepakakti ir todėl jis turėtų būti pratęstas.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 38a straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos, kurių laikydamosi valstybės narės praneša Komisijai apie pateiktas paraiškas ir kurių laikantis po to išduodami grąžinamųjų išmokų sertifikatai. Kadangi buvo įvestos veiksmingesnės atskaitomybės ir ryšių sistemos, minėti terminai turėtų būti pakoreguoti. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 38a straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos, kurių laikydamosi valstybės narės praneša Komisijai apie pateiktas paraiškas ir kurių laikantis po to išduodami grąžinamųjų išmokų sertifikatai. Kadangi buvo įvestos veiksmingesnės atskaitomybės ir ryšių sistemos, minėti terminai turėtų būti pakoreguoti.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnyje numatyta grąžinamųjų išmokų sertifikatų išdavimo atskiroms mokėjimo dalims sistema. Šių grąžinamųjų išmokų sertifikatų galiojimo laikotarpis yra apibrėžtas to reglamento 39 straipsnyje. Kad būtų palengvintas grąžinamųjų išmokų sertifikatų sistemos veikimas, pirmai mokėjimo daliai gauti pateiktų sertifikatų ir sertifikatų, dėl kurių pateiktos paraiškos pagal 38a straipsnį, galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 33 straipsnyje numatyta grąžinamųjų išmokų sertifikatų išdavimo atskiroms mokėjimo dalims sistema. Šių grąžinamųjų išmokų sertifikatų galiojimo laikotarpis yra apibrėžtas to reglamento 39 straipsnyje. Kad būtų palengvintas grąžinamųjų išmokų sertifikatų sistemos veikimas, pirmai mokėjimo daliai gauti pateiktų sertifikatų ir sertifikatų, dėl kurių pateiktos paraiškos pagal 38a straipsnį, galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas.

| (6) | Tam, kad galima būtų pasinaudoti negrąžinamos užstato sumos sumažinimo galimybe, Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 45 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad nepanaudoti sertifikatai ar išrašai privalo būti grąžinti juos išdavusiai įstaigai ne vėliau kaip iki biudžetinio laikotarpio, kuriam sertifikatai ir išrašai buvo išduoti, birželio 30 d. Kadangi įvestos veiksmingesnės atskaitomybės sistemos, šį galutinį terminą galima pratęsti. |
| --- | --- |

(6)

Tam, kad galima būtų pasinaudoti negrąžinamos užstato sumos sumažinimo galimybe, Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 45 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad nepanaudoti sertifikatai ar išrašai privalo būti grąžinti juos išdavusiai įstaigai ne vėliau kaip iki biudžetinio laikotarpio, kuriam sertifikatai ir išrašai buvo išduoti, birželio 30 d. Kadangi įvestos veiksmingesnės atskaitomybės sistemos, šį galutinį terminą galima pratęsti.

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 47 straipsnyje nustatytos konkrečios sąlygos, kurias įvykdžius eksporto grąžinamosios išmokos gali būti suteiktos smulkiesiems eksportuotojams. Siekiant supaprastinti galiojančią tvarką, smulkieji eksportuotojai turėtų turėti teisę naudoti grąžinamųjų išmokų sertifikatus, neprarasdami smulkiojo eksportuotojo statuso, be to, mokėjimo riba turėtų būti padidinta. |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 47 straipsnyje nustatytos konkrečios sąlygos, kurias įvykdžius eksporto grąžinamosios išmokos gali būti suteiktos smulkiesiems eksportuotojams. Siekiant supaprastinti galiojančią tvarką, smulkieji eksportuotojai turėtų turėti teisę naudoti grąžinamųjų išmokų sertifikatus, neprarasdami smulkiojo eksportuotojo statuso, be to, mokėjimo riba turėtų būti padidinta.

| (8) | Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (9) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontalių klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontalių klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1043/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:
  „27 straipsnis
  1.   Sertifikatu suteiktų įsipareigojimų negalima perleisti. Sertifikatu suteikiamas teises jų galiojimo laikotarpiu gali perleisti sertifikato pradinis turėtojas, su sąlyga, kad vienu sertifikatu arba jo išrašu suteikiamos teisės perleidžiamos tik vienam asmeniui. Taip perleidžiamos sumos, kurios dar nebuvo paskirtos pagal sertifikatą ar jo išrašą.
  2.   Sertifikatų perėmėjai toliau perleisti savo teisių negali, tačiau gali jas grąžinti pradiniam turėtojui. Pradiniam turėtojui grąžinamos tik teisės į kiekius, kurie dar nebuvo paskirti pagal sertifikatą ar jo išrašą.
  Tokiais atvejais išduodančioji institucija į sertifikato 6 langelį įrašo vieną iš VIII priede nurodytų įrašų.“ |
| --- | --- |

1)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

1.   Sertifikatu suteiktų įsipareigojimų negalima perleisti. Sertifikatu suteikiamas teises jų galiojimo laikotarpiu gali perleisti sertifikato pradinis turėtojas, su sąlyga, kad vienu sertifikatu arba jo išrašu suteikiamos teisės perleidžiamos tik vienam asmeniui. Taip perleidžiamos sumos, kurios dar nebuvo paskirtos pagal sertifikatą ar jo išrašą.

2.   Sertifikatų perėmėjai toliau perleisti savo teisių negali, tačiau gali jas grąžinti pradiniam turėtojui. Pradiniam turėtojui grąžinamos tik teisės į kiekius, kurie dar nebuvo paskirti pagal sertifikatą ar jo išrašą.

Tokiais atvejais išduodančioji institucija į sertifikato 6 langelį įrašo vieną iš VIII priede nurodytų įrašų.“

| 2) | 32 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Už mokėjimą atsakinga institucija per šešis mėnesius nuo specialios paraiškos gavimo datos turi įrašyti šią sumą į grąžinamosios išmokos sertifikatą.“ |
| --- | --- |

2)

32 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Už mokėjimą atsakinga institucija per šešis mėnesius nuo specialios paraiškos gavimo datos turi įrašyti šią sumą į grąžinamosios išmokos sertifikatą.“

| 3) | 38a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Apie per kiekvieną savaitę pateiktas paraiškas valstybės narės praneša Komisijai kitą pirmadienį. Atitinkami sertifikatai gali būti išduoti nuo trečiadienio, einančio po pranešimo dienos, jei Komisija nenurodo kitaip.“ |
| --- | --- |

3)

38a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Apie per kiekvieną savaitę pateiktas paraiškas valstybės narės praneša Komisijai kitą pirmadienį. Atitinkami sertifikatai gali būti išduoti nuo trečiadienio, einančio po pranešimo dienos, jei Komisija nenurodo kitaip.“

| 4) | 39 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Laikantis antros ir trečios pastraipų nuostatų, grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos, arba iki paskutinės biudžetinio laikotarpio dienos, jei ši yra anksčiau.
  Grąžinamųjų išmokų sertifikatai, dėl kurių ne vėliau kaip lapkričio 7 d. pateiktos paraiškos pagal 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį, galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.
  40 straipsnyje nurodyti grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.
  Jeigu grąžinamosios išmokos dydžiai nustatomi iš anksto pagal 29 straipsnį, tie dydžiai galioja iki sertifikato galiojimo laikotarpio paskutinės dienos.“ |
| --- | --- |

4)

39 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Laikantis antros ir trečios pastraipų nuostatų, grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos, arba iki paskutinės biudžetinio laikotarpio dienos, jei ši yra anksčiau.

Grąžinamųjų išmokų sertifikatai, dėl kurių ne vėliau kaip lapkričio 7 d. pateiktos paraiškos pagal 33 straipsnio a punktą arba 38a straipsnį, galioja iki dešimto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.

40 straipsnyje nurodyti grąžinamųjų išmokų sertifikatai galioja iki penkto mėnesio nuo mėnesio, kurį buvo pateikta paraiška sertifikatui gauti, paskutinės dienos.

Jeigu grąžinamosios išmokos dydžiai nustatomi iš anksto pagal 29 straipsnį, tie dydžiai galioja iki sertifikato galiojimo laikotarpio paskutinės dienos.“

| 5) | 45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   1 dalis taikoma tik sertifikatams ir išrašams, grąžinamiems juos išdavusioms įstaigoms per biudžetinį laikotarpį, kuriam jie buvo išduoti, su sąlyga, kad jie yra grąžinami ne vėliau nei iki to laikotarpio rugpjūčio 31 dienos.“ |
| --- | --- |

5)

45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalis taikoma tik sertifikatams ir išrašams, grąžinamiems juos išdavusioms įstaigoms per biudžetinį laikotarpį, kuriam jie buvo išduoti, su sąlyga, kad jie yra grąžinami ne vėliau nei iki to laikotarpio rugpjūčio 31 dienos.“

| 6) | 47 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „2.   46 straipsnis yra taikomas eksportui, dėl kurio veiklos vykdytojas pateikė paraiškas 32 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sąlygomis per konkrečius biudžetinius metus, įskaitant ir paraiškas, pateiktas dėl atitinkamo eksporto, už kurį mokėjimo suma negali viršyti 100 000 EUR.“ |
| --- | --- |

6)

47 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   46 straipsnis yra taikomas eksportui, dėl kurio veiklos vykdytojas pateikė paraiškas 32 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sąlygomis per konkrečius biudžetinius metus, įskaitant ir paraiškas, pateiktas dėl atitinkamo eksporto, už kurį mokėjimo suma negali viršyti 100 000 EUR.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 24 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2580/2000 (OL L 298, 2000 11 25, p. 5).

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 246/2008 (OL L 75, 2008 3 18, p. 64).

2

(3)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

3

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 640/2008

2008 m. liepos 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 113 straipsnio 1 dalies a punktą ir 121 straipsnio h punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 1991 m. liepos 11 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų (2) nustatytos cheminės ir organoleptinės alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybės bei šių savybių analizės metodai. |
| --- | --- |

(1)

1991 m. liepos 11 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų (2) nustatytos cheminės ir organoleptinės alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybės bei šių savybių analizės metodai.

| (2) | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2568/91 2 straipsnio 1 dalies dešimtą įtrauką, pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinėms savybėms įvertinti taikomas to paties reglamento XII priede nurodytas metodas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2568/91 2 straipsnio 1 dalies dešimtą įtrauką, pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinėms savybėms įvertinti taikomas to paties reglamento XII priede nurodytas metodas.

| (3) | 2007 m. lapkričio mėn. Tarptautinė alyvuogių aliejaus taryba (TAAT) patvirtino persvarstytą pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metodą. Persvarstytame metode atnaujinti teigiami ir neigiami pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus požymiai ir metodo apibūdinimas. Jame taip pat pakeistas pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus trūkumų pajautimo didžiausios ribos dydis. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. lapkričio mėn. Tarptautinė alyvuogių aliejaus taryba (TAAT) patvirtino persvarstytą pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metodą. Persvarstytame metode atnaujinti teigiami ir neigiami pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus požymiai ir metodo apibūdinimas. Jame taip pat pakeistas pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus trūkumų pajautimo didžiausios ribos dydis.

| (4) | TAAT persvarstytame pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metode nustatytos tam tikrų terminų ir posakių, susijusių su pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinėmis savybėmis, neprivalomo naudojimo sąlygos etiketėse. Reikėtų nustatyti, kad degustuotojų grupės vadovai galėtų patvirtinti, kad aliejus atitinka su minėtų terminų ir posakių vartojimu susijusias apibrėžtis. |
| --- | --- |

(4)

TAAT persvarstytame pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metode nustatytos tam tikrų terminų ir posakių, susijusių su pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinėmis savybėmis, neprivalomo naudojimo sąlygos etiketėse. Reikėtų nustatyti, kad degustuotojų grupės vadovai galėtų patvirtinti, kad aliejus atitinka su minėtų terminų ir posakių vartojimu susijusias apibrėžtis.

| (5) | Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 2568/91 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I priedo lentelės 11 stulpelyje („Organoleptinis trūkumų vidurkio įvertinimas (Md)“), antroje ir trečioje eilutėse bei 2 išnašoje skaičius „2,5“ pakeičiamas skaičiumi „3,5“; |
| --- | --- |

1)

I priedo lentelės 11 stulpelyje („Organoleptinis trūkumų vidurkio įvertinimas (Md)“), antroje ir trečioje eilutėse bei 2 išnašoje skaičius „2,5“ pakeičiamas skaičiumi „3,5“;

| 2) | XII priedo tekstas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

XII priedo tekstas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2008 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 4 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 248, 1991 9 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 702/2007 (OL L 161, 2007 6 22, p. 11).

2

---

PRIEDAS

XII PRIEDAS

TARPTAUTINĖS ALYVUOGIŲ ALIEJAUS TARYBOS PIRMOJO SPAUDIMO ALYVUOGIŲ ALIEJAUS ORGANOLEPTINIO VERTINIMO METODAS

1.   DALYKAS IR TAIKYMO SRITIS

Šio metodo pagrindas – 2007 m. lapkričio 16 d. sprendimas Nr. DEC-21/95-V/2007 dėl Tarptautinės alyvuogių aliejaus tarybos persvarstyto pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metodo. Šio metodo tikslas – nustatyti pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinių savybių vertinimo tvarką kaip tai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XVI priedo 1 punkte ir nustatyti metodą, naudotiną aliejaus rūšiai remiantis tomis savybėmis nustatyti. Metode taip pat pateikiamos su neprivalomu žymėjimu susijusios nuorodos.

Šį metodą galima taikyti tik pirmojo spaudimo alyvuogių aliejui ir jo rūšies ar žymėjimo nustatymui remiantis trūkumų stiprumu, „vaisių“ požymiu ir kitais teigiamais požymiais, apie kuriuos sprendžia atrinktų, apmokytų ir patikrintų degustuotojų grupė.

2.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Dėl aliejaus bendrojo pagrindinio žodyno, degustavimo patalpos ir degustavimo stiklinės ir kitokių su šiuo metodu susijusių klausimų rekomenduojama remtis Tarptautinės alyvuogių aliejaus tarybos nuostatomis, visų pirma – 2007 m. lapkričio 16 d. sprendimu Nr. DEC-21/95-V/2007 dėl pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinio vertinimo metodo.

3.   SPECIALUSIS ŽODYNAS

3.1.   Teigiami požymiai

Vaisių: iš karto ir (arba) giliai nosyje užuodžiami (pajuntami) įvairūs aromatai (atsižvelgiant į alyvuogių rūšį), būdingi aliejui, pagamintam iš žalių arba sunokusių sveikų ir šviežių vaisių.

Vaisių požymis nurodomas kaip žalių vaisių, kai aromatas ir skonis primena iš žalių vaisių išspaustam aliejui būdingą aromatą ir skonį.

Vaisių požymis nurodomas kaip sunokusių vaisių, kai aromatas ir skonis primena iš sunokusių vaisių išspaustam aliejui būdingą aromatą ir skonį.

Kartus: liežuvio šaknyje esančiais svogūnėliais pajaučiamas paprastas skonis, būdingas aliejams, pagamintiems iš žalių arba iš pradedančių nokti alyvuogių.

Aštrus: visoje burnos ertmėje, ypač gerklėje, jaučiamas dilgsėjimas; charakteringa aliejui, pagamintam sezono pradžioje, paprastai iš dar neprinokusių alyvuogių.

3.2.   Neigiami požymiai

Sudvisęs: prieskonis, būdingas aliejui, pagamintam iš kaupuose laikytų alyvuogių, kurių anaerobinis fermentavimo procesas gerokai paspartėjęs, arba prieskonis, atsiradęs dėl ilgalaikio aliejaus sąlyčio su anaerobinį fermentavimo procesą taip pat patyrusiomis statinių ir talpyklų dekantavimo nuosėdomis.

Atsiduodantis pelėsiais – drėgme: prieskonis, būdingas aliejams, pagamintiems iš alyvuogių, kuriose užsiveisė didelis grybelių ir mielių bakterijų kiekis drėgnas alyvuoges kelias dienas palaikius supiltas į kaupus.

Vyno – acto arba rūgštus – aitrus: būdingas kai kurių aliejų aromatas, primenantis vyną arba actą. Atsiranda daugiausia dėl aerobinio alyvuogių ar alyvuogių masės likučių blogai išplautuose dembliuose fermentacijos proceso, dėl kurio susidaro acto rūgštis, etilacetatas ir etanolis.

Metalo: prieskonis, primenantis metalą. Prieskonis, atsirandantis dėl ilgalaikio aliejaus sąlyčio su metaliniais paviršiais gniuždymo, maišymo, spaudimo arba laikymo metu.

Apkartęs: būdingas aliejams, paveiktiems stipraus oksidacijos proceso.

Pakaitintas arba pridegęs: prieskonis būdingas aliejams, kurie buvo per stipriai ir (arba) per ilgai kaitinami juos gaminant, ypač jei terminis masės maišymas buvo atliekamas netinkamomis sąlygomis.

Šieno – medienos: prieskonis, būdingas kai kuriems aliejams, pagamintiems iš sausų alyvuogių.

Sunkus: kai kurių senų aliejų burnoje sukeliamas tirštumo, klampumo pojūtis.

Tepalų: aliejaus skonis, primenantis dyzeliną, taukus ar mineralinę alyvą.

Augalinio vandens: aliejaus prieskonis, atsiradęs dėl ilgo sąlyčio su fermentacijos paveiktu augaliniu vandeniu.

Sūrymo: aliejaus, pagaminto iš alyvuogių, kurios buvo konservuojamos sūryme, prieskonis.

Esparto: prieskonis, būdingas aliejui, pagamintam alyvuoges spaudžiant naujuose dembliuose iš esparto žolės. Prieskonis gali skirtis pagal tai, ar dembliai pagaminti iš žalios ar džiovintos žolės.

Žemių: prieskonis, būdingas aliejui, pagamintam iš alyvuogių, surinktų kartu su žemėmis, arba purvinų ir nenuplautų alyvuogių.

Kirmėlių: aliejaus, pagaminto iš alyvuogių, kurias smarkiai pažeidė alyvmedžių musių (Bactrocera Oleae) lervos, prieskonis.

Agurkų: prieskonis, atsirandantis susidarius 2-6 nonadienaliui ir būdingas aliejui, per ilgai laikytam sandariai uždarytuose induose, ypač skardinėse.

Drėgnos medienos: prieskonis, būdingas aliejui, išspaustam iš šalnos pakąstų alyvuogių.

3.3.   Neprivaloma etikečių terminologija

Gavęs prašymą degustuotojų grupės vadovas gali patvirtinti, kad, priklausomai nuo požymių pojūčio ir stiprumo, įvertinti aliejai atitinka apibrėžtis ir intervalus atitinkančius šiuos posakius ir būdvardžius:

| a) | kiekvienu 3.1 punkte išvardytų teigiamų požymių atveju („vaisių“ požymis esant reikalui apibūdinamas kaip žalių vaisių ar sunokusių vaisių, aštrus ir kartus):






  i) | terminas „stiprus“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana didesnė už 6; |
| --- | --- | --- |

a)

kiekvienu 3.1 punkte išvardytų teigiamų požymių atveju („vaisių“ požymis esant reikalui apibūdinamas kaip žalių vaisių ar sunokusių vaisių, aštrus ir kartus):

i)

terminas „stiprus“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana didesnė už 6;

| ii) | terminas „vidutinis“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana yra nuo 3 iki 6; |
| --- | --- |

ii)

terminas „vidutinis“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana yra nuo 3 iki 6;

| iii) | terminas „silpnas“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana mažesnė už 3; |
| --- | --- |

iii)

terminas „silpnas“ gali būti naudojamas, kai atitinkamo požymio mediana mažesnė už 3;

| iv) | atitinkami požymiai gali būti vartojami nenurodant i, ii ir iii papunkčiuose išvardytų būdvardžių, jei atitinkamo požymio mediana ne mažesnė už 3; |
| --- | --- |

iv)

atitinkami požymiai gali būti vartojami nenurodant i, ii ir iii papunkčiuose išvardytų būdvardžių, jei atitinkamo požymio mediana ne mažesnė už 3;

| b) | terminas „subalansuotas“ gali būti vartojamas aliejui, kuris nėra nesubalansuotas, apibūdinti. Nesubalansavimas suprantamas kaip uoslės-skonio ir lytėjimo pojūtis, kai kartumo ir (arba) aštrumo požymių mediana 2 punktais didesnė už „vaisių“ požymio medianą; |
| --- | --- |

b)

terminas „subalansuotas“ gali būti vartojamas aliejui, kuris nėra nesubalansuotas, apibūdinti. Nesubalansavimas suprantamas kaip uoslės-skonio ir lytėjimo pojūtis, kai kartumo ir (arba) aštrumo požymių mediana 2 punktais didesnė už „vaisių“ požymio medianą;

| c) | posakis „švelnus aliejus“ gali būti vartojamas aliejui, kurio kartaus ir aštraus požymių mediana mažesnė už 2 ar lygi 2, apibūdinti. |
| --- | --- |

c)

posakis „švelnus aliejus“ gali būti vartojamas aliejui, kurio kartaus ir aštraus požymių mediana mažesnė už 2 ar lygi 2, apibūdinti.

4.   DEGUSTUOTOJŲ GRUPĖ

Degustuotojų grupę sudaro degustuotojų grupės vadovas ir 8–12 degustuotojų.

Degustuotojų grupės vadovas turi būti aukštą kvalifikaciją įgijęs ekspertas, išmanantis įvairias aliejaus rūšis. Jis atsakingas už degustuotojų grupės darbo organizavimą ir veiklą, už bandinių ruošimą ir kodavimą bei jų pateikimą degustuotojui, taip pat už gautų duomenų surinkimą ir jų statistinį apdorojimą.

Jis taip pat parenka degustuotojus, prižiūri jų mokymąsi bei jų darbo kokybę, siekdamas užtikrinti, kad jų įgūdžiai būtų pakankamo lygio.

Degustuotojai, tikrinantys organoleptines aliejaus savybes, turi būti parinkti ir apmokyti remiantis jų gebėjimu atskirti panašius bandinius, vadovaujantis Tarptautinės alyvuogių aliejaus tarybos kvalifikuotų pirmojo spaudimo aliejaus degustuotojų atrankos, mokymo ir stebėjimo vadovu.

Degustuotojų grupės turi įsipareigoti dalyvauti nacionaliniuose, Bendrijos ir tarptautiniuose organoleptinių charakteristikų įvertinimuose, organizuojamuose siekiant užtikrinti nuolatinį pojūčių kriterijų stebėjimą ir suderinimą. Be to, pagal šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies nuostatas patvirtintos degustuotojų grupės visą informaciją apie degustuotojų grupės sudėtį ir jų, kaip patvirtintos grupės, atliktų įvertinimų skaičių privalo kasmet pateikti atitinkamai valstybei narei.

5.   ORGANOLEPTINIS VERTINIMAS IR RŪŠIES NUSTATYMAS

5.1.   Degustuotojo pildomas savybių įvertinimo lapas

Savybių įvertinimo lapas, kurį pildo degustuotojas, yra pateiktas šio metodo A priedėlyje.

Kiekvienas degustuotojų grupei priklausantis degustuotojas uosto, po to ragauja analizei skirtą aliejų. Po to savybių įvertinimo lape 10 cm skalėje jis pažymi pajustų neigiamų ir teigiamų požymių stiprumą (1). Pajutęs žalių vaisių ar sunokusių vaisių „vaisių“ požymio pobūdį, degustuotojas pažymi atitinkamą vertinimo lapo langelį.

Pajutus savybių įvertinimo lape nenurodytus neigiamus požymius, juos reikia pažymėti grafoje „Kita“, naudojant kuo tiksliau juos apibūdinantį nustatytą terminą ar terminus.

5.2.   Degustuotojų grupės vadovo atliekamas duomenų apdorojimas

Degustuotojų grupės vadovas surenka kiekvieno degustuotojo užpildytus savybių įvertinimo lapus; patikrina nurodytą požymių stiprumą; pastebėjęs ką nors neįprasto, paprašo degustuotojo peržiūrėti savo lapą ir, reikalui esant, pakartoti bandymą.

Degustuotojų grupės vadovas gali įvesti kiekvieno degustuotojo gautus duomenis į kompiuterinę programą, suderinamą su statistinio medianos apskaičiavimo metodu, pateiktu B priedėlyje. Bandinio duomenys įvedami naudojant matricą, sudarytą iš 9 jutimo požymių atitinkančių 9 stulpelių ir n eilučių, atitinkančių n degustuotojų.

Jei ne mažiau nei 50 % degustuotojų grupės narių grafoje „Kita“ pažymi neigiamą požymį, šio požymio mediana turi būti apskaičiuota ir atitinkamai nustatyta aliejaus rūšis.

Kad įvertintas aliejus atitinka 3.3.a punkto sąlygas, susijusias su terminais „žali vaisiai“ ir „sunokę vaisiai“, degustuotojų grupės vadovas gali patvirtinti tik tuo atveju, jei ne mažiau kaip 50 % degustuotojų pažymėjo pajutę „vaisių“ požymio žalių vaisių ar sunokusių vaisių pobūdį.

Jei atliekama analizė, kurios metu tikrinama atitiktis, atliekamas bandymas. Jei analizių rezultatai prieštaringi, degustuotojų grupės vadovas turi suorganizuoti pakartotinę analizę. Jei analizių rezultatai nenuoseklūs, įvertinimas turi būti atliekamas tris kartus. Tokiais atvejais požymių mediana skaičiuojama remiantis medianų vidurkiu. Visi tokių analizių pakartojimai turi būti atliekami atskirų seansų metu.

5.3.   Aliejaus rūšies nustatymas

Atsižvelgiant į trūkumų medianą ir „vaisių“ požymio medianą aliejus suskirstomas į toliau nurodytas kategorijas. Trūkumų mediana – tai didžiausia labiausiai pajusto neigiamo požymio mediana. Trūkumų mediana ir „vaisių“ požymio mediana išreiškiamos vienos dešimtosios tikslumu, o stabilaus nuokrypio koeficientas turi būti ne didesnis nei 20 %.

Aliejaus rūšis nustatoma lyginant trūkumų medianos ir „vaisių“ požymio medianos dydžius su toliau nustatytais etaloniniais intervalais. Kadangi šių intervalų ribos nustatytos atsižvelgiant į metodo klaidas, jos laikomos absoliučiomis. Programinė įranga atvaizduoja rūšį statistikos duomenų lentelėje ar diagramoje.

a)   aukščiausios kokybės pirmojo spaudimo alyvuogių aliejus: trūkumų mediana lygi 0, „vaisių“ požymio mediana didesnė už 0;

b)   pirmojo spaudimo alyvuogių aliejus: trūkumų mediana didesnė už 0 ir mažesnė arba lygi 3,5; „vaisių“ požymio mediana didesnė už 0;

c)   klasikinis alyvuogių aliejus (lampante): trūkumų mediana didesnė už 3,5; arba trūkumų mediana ne didesnė nei 3,5; „vaisių“ požymio mediana lygi 0.

5.4.   Ypatingas atvejis

Jei teigiamo požymio (išskyrus „vaisių“ požymio) mediana viršija 5,0, degustuotojų grupės vadovas tai pažymi aliejaus analizės sertifikate.

A priedėlis

Pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus savybių įvertinimo lapas

Image

B priedėlis

MEDIANOS IR PASIKLIAUTINŲJŲ INTERVALŲ APSKAIČIAVIMO METODAS

Mediana

Formula

Mediana – tai realusis skaičius Xm, apibrėžiamas taip: tikimybė (P), kad sklaidos (X) dydžiai yra mažesni už tą skaičių (Xm), yra ne didesnė negu 0,5, o tikimybė (P), kad sklaidos (X) dydžiai nėra didesni už Xm, yra ne mažesnė negu 0,5. Pagal kitą apibrėžtį mediana yra 50-asis sklaidos dydžių, išdėstytų didėjančia tvarka, procentilis. Paprasčiau sakant mediana yra vidurinis tam tikra tvarka išrikiuotų nelyginių skaičių imties dydis, arba tam tikra tvarka išrikiuotų lyginių skaičių imties dviejų vidurinių skaičių vidurkis.

Stabilus standartinis nuokrypis

Norint apskaičiuoti stabilų standartinį nuokrypį Stuarto ir Kendallo metodu, reikia patikimai apskaičiuoti kintamumą, susijusį su medianos regresija. Asimptotinio standartinio nuokrypio formulė, t. y. nagrinėjamųjų duomenų kintamumo stabilus apskaičiavimas, kai N yra stebėjimų skaičius, o IQR – tarpkvartilinis nuotolis, kurį sudaro tiksliai 50 % visų bet kurios tikimybės sklaidos atvejų.

Formula

Tarpkvartilinis nuotolis gaunamas apskaičiavus nuokrypio tarp 75-ojo ir 25-ojo procentilių dydį.

IQR = 75-asis procentilis – 25-asis procentilis

Procentilis – tai skaičius Xpc, apibrėžiamas taip: tikimybė (P), kad sklaidos skaičiai yra mažesni už Xpc, yra mažesnė arba lygi nustatytajai šimtajai, o tikimybė (P), kad sklaidos skaičiai yra ne didesni už Xpc, yra didesnė arba lygi minėtajai šimtajai. Šimtoji – tai naudojama sklaidos trupmena. Medianą yra 50/100.

Formula

Kitaip tariant, procentilis – tai sklaidos skaičius, atitinkantis nustatytą plotą, pažymėtą pagal sklaidos arba tankio kreivę. Pavyzdžiui, 25-asis procentilis – tai sklaidos skaičius, atitinkantis plotą, lygų 0,25 arba 25/100.

Stabilios variacijos koeficientas, %

SVK % – tai bedimensis dydis, t. y. neturintis matmenų, rodantis procentinį skaičių imties kintamumo dydį. Dėl šios priežasties tai labai naudinga degustuotojų grupės narių patikimumui patikrinti.

Formula

95 % pasikliautinieji intervalai ties mediana

95 % (pirmos rūšies paklaidos dydis yra lygus 0,05 arba 5 %) pasikliautinieji intervalai nurodo galimą medianos dydžio kitimo intervalą, jei būtų įmanoma eksperimentą kartoti iki begalybės. Praktiškai šis intervalas nurodo analizės kintamumo intervalą, esant pasirinktoms darbo sąlygoms, jei analizę būtų galima kartoti keletą kartų. Intervalu galima įvertinti, kaip ir SVK % atveju, analizės patikimumą.

ICsup = Me + (c.S*)

ICinf = Me – (c.S*)

kur c lygus 1,96, jei pasikliautinasis intervalas yra 0,95.

---

(1)  Degustuotojas neprivalo ragauti aliejaus, užuodęs labai stiprų neigiamą požymį. Šią išimtinę aplinkybę jis pažymi vertinimo lape.

1

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 641/2008

2008 m. liepos 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008 nuostatos dėl laivų, vykdžiusių neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą Šiaurės Atlante, sąrašo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/2008, nustatantį 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (1), ypač į jo XIII priedo 4 punktą,

kadangi:

| (1) | Nuo 1981 m. Europos bendrija yra Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje (2) šalis. |
| --- | --- |

(1)

Nuo 1981 m. Europos bendrija yra Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje (2) šalis.

| (2) | 2008 m. kovo mėn. Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (ŽŠRAK) pateikė rekomendaciją iš dalies pakeisti laivų, kurie, kaip patvirtinta, vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašą. Turėtų būti užtikrinta, kad rekomendacija būtų įtraukta į Bendrijos teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. kovo mėn. Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (ŽŠRAK) pateikė rekomendaciją iš dalies pakeisti laivų, kurie, kaip patvirtinta, vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašą. Turėtų būti užtikrinta, kad rekomendacija būtų įtraukta į Bendrijos teisinę sistemą.

| (3) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 40/2008, |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 40/2008,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 40/2008 XIII priedo priedėlis pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 4 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 541/2008 (OL L 157, 2008 6 17, p. 23).

1

(2)  OL L 227, 1981 8 12, p. 21.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 40/2008 XIII priedo priedėlis pakeičiamas taip:

„XIII priedo priedėlis

Toliau nurodytus TJO numerius turinčių laivų, kurie, kaip patvirtino ŽŠRAK ir ŽŠVAO (Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacija), vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašas

| TJO (1) laivo identifikavimo numeris | Laivo pavadinimas (2) | Vėliavos valstybė (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Gruzija |
| 7612321 | AVIOR | Gruzija |
| 8522030 | CARMEN | anksčiau Gruzija |
| 7700104 | CEFEY | Rusija |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusija |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | anksčiau Gruzija |
| 6719419 | GORILERO | Siera Leonė |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | anksčiau Gruzija |
| 8522042 | JUANITA | anksčiau Gruzija |
| 6614700 | KABOU | Gvinėja Konakri |
| 7385174 | MURTOSA | Togas |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusija |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | anksčiau Gruzija |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | anksčiau Gruzija |

TJO (1) laivo identifikavimo numeris

Laivo pavadinimas (2)

Vėliavos valstybė (2)

7436533

ALFA

Gruzija

7612321

AVIOR

Gruzija

8522030

CARMEN

anksčiau Gruzija

7700104

CEFEY

Rusija

8028424

CLIFF

Kambodža

8422852

DOLPHIN

Rusija

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

anksčiau Gruzija

6719419

GORILERO

Siera Leonė

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

anksčiau Gruzija

8522042

JUANITA

anksčiau Gruzija

6614700

KABOU

Gvinėja Konakri

7385174

MURTOSA

Togas

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusija

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

anksčiau Gruzija

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

anksčiau Gruzija

---

(1)  Tarptautinė jūrų organizacija.

1

(2)  Visi pavadinimų ir vėliavos valstybių pakeitimai bei papildoma informacija apie laivus pateikti ŽŠRAK svetainėje www.neafc.org“

2

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 642/2008

2008 m. liepos 4 d.

kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Tyrimo inicijavimas

| (1) | 2007 m. spalio 20 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio 20 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.).

| (2) | Tyrimas inicijuotas po to, kai 2007 m. rugsėjo 6 d. Ispanijos nacionalinė perdirbtų vaisių ir daržovių asociacijų federacija (angl. FNACV) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina 100 % tam tikrų paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) Bendrijoje, vardu pateikė skundą. Skunde buvo pateiktas nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl jo patirtos materialinės žalos įrodymas, kurio pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas po to, kai 2007 m. rugsėjo 6 d. Ispanijos nacionalinė perdirbtų vaisių ir daržovių asociacijų federacija (angl. FNACV) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina 100 % tam tikrų paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) Bendrijoje, vardu pateikė skundą. Skunde buvo pateiktas nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl jo patirtos materialinės žalos įrodymas, kurio pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | 2007 m. lapkričio 9 d. Komisija nustatė, kad KLR kilmės tas pats produktas turi būti registruojamas pagal 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentą (EB) Nr. 1295/2007 (3). |
| --- | --- |

(3)

2007 m. lapkričio 9 d. Komisija nustatė, kad KLR kilmės tas pats produktas turi būti registruojamas pagal 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentą (EB) Nr. 1295/2007 (3).

| (4) | Primenama, kad apsaugos priemonės, taikomos tam pačiam produktui, galiojo iki 2007 m. lapkričio 8 d.2003 m. lapkričio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1964/2003 (4) Komisija nustatė laikinąsias paruoštų ar konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) importui taikomas apsaugos priemones. 2004 m. balandžio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 658/2004 (toliau – apsaugos priemonių reglamentas) (5) nustatytos galutinės apsaugos priemonės. Tiek laikinosios, tiek galutinės apsaugos priemonės buvo tarifinės kvotos, t. y. muitas mokėtinas tik tada, kai viršijamas importo be muito kiekis. |
| --- | --- |

(4)

Primenama, kad apsaugos priemonės, taikomos tam pačiam produktui, galiojo iki 2007 m. lapkričio 8 d.2003 m. lapkričio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1964/2003 (4) Komisija nustatė laikinąsias paruoštų ar konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) importui taikomas apsaugos priemones. 2004 m. balandžio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 658/2004 (toliau – apsaugos priemonių reglamentas) (5) nustatytos galutinės apsaugos priemonės. Tiek laikinosios, tiek galutinės apsaugos priemonės buvo tarifinės kvotos, t. y. muitas mokėtinas tik tada, kai viršijamas importo be muito kiekis.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (5) | Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir jų asociacijoms, tiekėjams ir importuotojams, ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei KLR valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir jų asociacijoms, tiekėjams ir importuotojams, ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei KLR valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (6) | Savo nuomonę pareiškė skundą pateikusieji gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir jų atitinkamos asociacijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Savo nuomonę pareiškė skundą pateikusieji gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir jų atitinkamos asociacijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (7) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie savo su produktu susijusią veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d.). |
| --- | --- |

(7)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie savo su produktu susijusią veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d.).

| (8) | Kad suteiktų KLR eksportuojantiems gamintojams galimybę pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), jei jie to pageidautų, Komisija išsiuntė RER ir IR prašymų formas žinomoms susijusioms Kinijos bendrovėms. Penkios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitinka RER sąlygų. Tačiau buvo atrinkta tik viena RER prašiusi bendrovė (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Devynios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti tik IR. |
| --- | --- |

(8)

Kad suteiktų KLR eksportuojantiems gamintojams galimybę pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), jei jie to pageidautų, Komisija išsiuntė RER ir IR prašymų formas žinomoms susijusioms Kinijos bendrovėms. Penkios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitinka RER sąlygų. Tačiau buvo atrinkta tik viena RER prašiusi bendrovė (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Devynios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti tik IR.

| (9) | Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems susijusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, visiems atrinktiems importuotojams ir jų asociacijoms, žinomiems susijusiems tiekėjams ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Klausimynai taip pat buvo išsiųsti visiems galimos panašios šalies gamintojams, kuriuos Komisija nustatė (žr. 40–41 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(9)

Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems susijusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, visiems atrinktiems importuotojams ir jų asociacijoms, žinomiems susijusiems tiekėjams ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Klausimynai taip pat buvo išsiųsti visiems galimos panašios šalies gamintojams, kuriuos Komisija nustatė (žr. 40–41 konstatuojamąsias dalis).

| (10) | Klausimyno atsakymai gauti iš keturių Bendrijos gamintojų, pagaminančių 100 % visos Bendrijos produkcijos, šešių atrinktų nesusijusių importuotojų Bendrijoje ir jų atitinkamų asociacijų. Atsakymai taip pat gauti iš visų atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir jų susijusių bendrovių. Informaciją taip pat pateikė Kinijos gamintojų asociacija ir viena importuotojų asociacija. |
| --- | --- |

(10)

Klausimyno atsakymai gauti iš keturių Bendrijos gamintojų, pagaminančių 100 % visos Bendrijos produkcijos, šešių atrinktų nesusijusių importuotojų Bendrijoje ir jų atitinkamų asociacijų. Atsakymai taip pat gauti iš visų atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir jų susijusių bendrovių. Informaciją taip pat pateikė Kinijos gamintojų asociacija ir viena importuotojų asociacija.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti laikinas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose: | KLR eksportuojančių gamintojų:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti laikinas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:

KLR eksportuojančių gamintojų:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang ir jos susijusio prekybininko Merry & Co., Ltd., Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang ir jos susijusio prekybininko Merry & Co., Ltd., Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusio gamintojo Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusio gamintojo Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Bendrijos gamintojų:






  — | Halcon Group SA, Mursija, Ispanija |
| --- | --- | --- |

Bendrijos gamintojų:

—

Halcon Group SA, Mursija, Ispanija

| — | Cofrusa SA, Mursija, Ispanija |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Mursija, Ispanija

| — | Agriconsa SA, Valensija, Ispanija |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valensija, Ispanija

| — | Videca SA, Valensija, Ispanija. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valensija, Ispanija.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis (TL)

| (12) | Tiriant dempingą ir žalą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. spalio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(12)

Tiriant dempingą ir žalą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. spalio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Bendrosios pastabos

| (13) | Mandarinai skinami rudenį ir žiemą: skynimo ir konservavimo sezonas prasideda ankstyvą spalį ir baigiasi maždaug kitų metų sausio pabaigoje. Šviežias produktas skirtas šviežių vaisių rinkai, sultims arba konservavimui. Mandarinų konservavimo pramonė palyginimui paprastai remiasi sezono (laikotarpis nuo vienerių metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d.) duomenimis; Komisija šį būdą pritaikė savo atliekamai analizei. |
| --- | --- |

(13)

Mandarinai skinami rudenį ir žiemą: skynimo ir konservavimo sezonas prasideda ankstyvą spalį ir baigiasi maždaug kitų metų sausio pabaigoje. Šviežias produktas skirtas šviežių vaisių rinkai, sultims arba konservavimui. Mandarinų konservavimo pramonė palyginimui paprastai remiasi sezono (laikotarpis nuo vienerių metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d.) duomenimis; Komisija šį būdą pritaikė savo atliekamai analizei.

2.2.   Nagrinėjamasis produktas

| (14) | Nagrinėjamasis produktas yra paruošti arba konservuoti mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinos (angl. clementines), vilkingai (angl. wilkings) ir kiti panašūs citrusinių hibridai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, ir kuris priskiriamas KN pozicijai 2008. Klasifikuojama taip: KN kodas 2008 30 55 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 1 kg; KN kodas 2008 30 75 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg. Be to, KN kodo 2008 30 90 dalis priskiriama paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinoms (angl. clementines), vilkingams (angl. wilkings) ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito ar cukraus (paprastai vandenyje arba savo sultyse). |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėjamasis produktas yra paruošti arba konservuoti mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinos (angl. clementines), vilkingai (angl. wilkings) ir kiti panašūs citrusinių hibridai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, ir kuris priskiriamas KN pozicijai 2008. Klasifikuojama taip: KN kodas 2008 30 55 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 1 kg; KN kodas 2008 30 75 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg. Be to, KN kodo 2008 30 90 dalis priskiriama paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinoms (angl. clementines), vilkingams (angl. wilkings) ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito ar cukraus (paprastai vandenyje arba savo sultyse).

| (15) | Atlikus pirminį tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamasis produktas gaunamas nulupus ir padalijus į skilteles tam tikrų rūšių smulkius citrusinius vaisius (daugiausia likerinius mandarinus), kurie vėliau sudedami į cukraus sirupą (14–16 %), sultis arba vandenį. Nulupama ir padalijama į skilteles gali būti rankiniu būdu arba mašinomis. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus pirminį tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamasis produktas gaunamas nulupus ir padalijus į skilteles tam tikrų rūšių smulkius citrusinius vaisius (daugiausia likerinius mandarinus), kurie vėliau sudedami į cukraus sirupą (14–16 %), sultis arba vandenį. Nulupama ir padalijama į skilteles gali būti rankiniu būdu arba mašinomis.

| (16) | Nagrinėjamasis produktas gaminamas įvairios masės, siekiant patenkinti tiek vartotojų rinkos, tiek viešojo maitinimo ir maisto pramonės poreikį. Didžiąją vartotojų rinkos dalį užima po 312 g grynosios masės (175 g – nupylus) fasuota produkcija, nors didėja parduodamos stambiau (850 g (480 g)) fasuotos produkcijos dalis. Dar stambiau fasuota – po 2,65 kg (1 500 g) ir 3,1 kg (1 700 g) – produkcija naudojama viešojo maitinimo ir maisto pramonėje, kurioje 2,65 kg forma yra populiariausia. |
| --- | --- |

(16)

Nagrinėjamasis produktas gaminamas įvairios masės, siekiant patenkinti tiek vartotojų rinkos, tiek viešojo maitinimo ir maisto pramonės poreikį. Didžiąją vartotojų rinkos dalį užima po 312 g grynosios masės (175 g – nupylus) fasuota produkcija, nors didėja parduodamos stambiau (850 g (480 g)) fasuotos produkcijos dalis. Dar stambiau fasuota – po 2,65 kg (1 500 g) ir 3,1 kg (1 700 g) – produkcija naudojama viešojo maitinimo ir maisto pramonėje, kurioje 2,65 kg forma yra populiariausia.

| (17) | Likeriniai mandarinai, klementinos ir kiti mažieji citrusiniai vaisiai bendrai žinomi bendru pavadinimu „mandarinai“. Dauguma šių skirtingų rūšių vaisių tinkami vartoti kaip šviežias produktas arba sultims spausti ar konservuoti. Visi jie yra panašūs, o jų pusgaminiai arba konservai laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(17)

Likeriniai mandarinai, klementinos ir kiti mažieji citrusiniai vaisiai bendrai žinomi bendru pavadinimu „mandarinai“. Dauguma šių skirtingų rūšių vaisių tinkami vartoti kaip šviežias produktas arba sultims spausti ar konservuoti. Visi jie yra panašūs, o jų pusgaminiai arba konservai laikomi vienu produktu.

2.3.   Panašus produktas

| (18) | Vienas Europos importuotojas tvirtino, kad iš KLR importuotas nagrinėjamasis produktas buvo geresnės kokybės, nes Kinijos tikruosiuose mandarinuose yra mažiau sėklų arba kauliukų. |
| --- | --- |

(18)

Vienas Europos importuotojas tvirtino, kad iš KLR importuotas nagrinėjamasis produktas buvo geresnės kokybės, nes Kinijos tikruosiuose mandarinuose yra mažiau sėklų arba kauliukų.

| (19) | Kaip ir apsaugos priemonių reglamente, kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos pramonės gaminamo produkto kokybė skiriasi. Bendrijos gamintojai tvirtino, kad vartotojai pirmenybę teikia jų produktams, nes konservavimo proceso metu laikomasi aukštų higienos standartų. |
| --- | --- |

(19)

Kaip ir apsaugos priemonių reglamente, kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos pramonės gaminamo produkto kokybė skiriasi. Bendrijos gamintojai tvirtino, kad vartotojai pirmenybę teikia jų produktams, nes konservavimo proceso metu laikomasi aukštų higienos standartų.

| (20) | Komisija šiuos teiginius išnagrinėjo ir nustatė, kad:






  a) | importuojamam produktui ir Bendrijoje pagamintam produktui būdingos vienodos arba panašios fizinės savybės, pvz., skonis, dydis, forma ir struktūra. Tam tikri kokybės aspektai skyrėsi, tačiau tai neturėjo įtakos nei pagrindinėms produkto savybėms, nei naudotojų ir (arba) vartotojų požiūriui į jas kaip į vieną produkto kategoriją; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija šiuos teiginius išnagrinėjo ir nustatė, kad:

a)

importuojamam produktui ir Bendrijoje pagamintam produktui būdingos vienodos arba panašios fizinės savybės, pvz., skonis, dydis, forma ir struktūra. Tam tikri kokybės aspektai skyrėsi, tačiau tai neturėjo įtakos nei pagrindinėms produkto savybėms, nei naudotojų ir (arba) vartotojų požiūriui į jas kaip į vieną produkto kategoriją;

| b) | importuojamas produktas ir Bendrijos produktas buvo parduodamas panašiais arba tais pačiai pardavimo kanalais. Pirkėjai galėjo lengvai gauti informacijos apie kainas, o nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos gamintojų produktas daugiausia konkuravo kainomis; |
| --- | --- |

b)

importuojamas produktas ir Bendrijos produktas buvo parduodamas panašiais arba tais pačiai pardavimo kanalais. Pirkėjai galėjo lengvai gauti informacijos apie kainas, o nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos gamintojų produktas daugiausia konkuravo kainomis;

| c) | tiek importuojamo, tiek Bendrijos produkto galutinė paskirtis buvo tokia pati arba panaši; |
| --- | --- |

c)

tiek importuojamo, tiek Bendrijos produkto galutinė paskirtis buvo tokia pati arba panaši;

| d) | vartotojai manė, kad importuojamą produktą ir Bendrijos produktą galima keisti tarpusavyje ir kad jie patenkina to paties pobūdžio paklausą. Šiuo atžvilgiu tam tikrų importuotojų nurodyti skirtumai nebuvo labai svarbūs analizei šiame skirsnyje; |
| --- | --- |

d)

vartotojai manė, kad importuojamą produktą ir Bendrijos produktą galima keisti tarpusavyje ir kad jie patenkina to paties pobūdžio paklausą. Šiuo atžvilgiu tam tikrų importuotojų nurodyti skirtumai nebuvo labai svarbūs analizei šiame skirsnyje;

| e) | importuojamo produkto ir Bendrijos produkto, kurį deklaruojant paprastai nurodomas KN kodas 2008 30 90 (citrusiniai vaisiai, kuriuose nėra pridėtojo spirito arba pridėtojo cukraus, paprastai vandenyje arba savo sultyse), kuriems netaikomos apsaugos priemonės, galutinė paskirtis yra tokia pati arba panaši, o vartotojai mano, kad jie yra visiškai pakeičiami tarpusavyje ir jų pagrindinės savybės yra panašios į produktų, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi du KN kodai, t. y. 2008 30 55 ir 2008 30 75. |
| --- | --- |

e)

importuojamo produkto ir Bendrijos produkto, kurį deklaruojant paprastai nurodomas KN kodas 2008 30 90 (citrusiniai vaisiai, kuriuose nėra pridėtojo spirito arba pridėtojo cukraus, paprastai vandenyje arba savo sultyse), kuriems netaikomos apsaugos priemonės, galutinė paskirtis yra tokia pati arba panaši, o vartotojai mano, kad jie yra visiškai pakeičiami tarpusavyje ir jų pagrindinės savybės yra panašios į produktų, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi du KN kodai, t. y. 2008 30 55 ir 2008 30 75.

Atsižvelgiant į tai, kad sąvoka „panašumas“ nebūtinai reiškia, kad produktai yra visiškai tapatūs, nedidelių skirtumų nepakanka, kad būtų pakeista bendra išvada dėl importuojamo ir Bendrijos produkto panašumo.

| (21) | Todėl Komisija daro išvadą, kad importuojamas produktas ir Bendrijos produktas laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(21)

Todėl Komisija daro išvadą, kad importuojamas produktas ir Bendrijos produktas laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   ATRANKA

3.1.   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

| (22) | Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką dempingui nustatyti. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką dempingui nustatyti.

| (23) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei vidaus pardavimą, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) pardavime, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR institucijomis ir gamintojų asociacija. |
| --- | --- |

(23)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei vidaus pardavimą, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) pardavime, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR institucijomis ir gamintojų asociacija.

3.1.1.   Išankstinė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atranka

| (24) | Šešiolika bendrovių ir (arba) susijusių bendrovių grupių per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją. Visos jos pranešė apie eksportą į Bendriją per TL ir pareiškė norą būti atrinktos. |
| --- | --- |

(24)

Šešiolika bendrovių ir (arba) susijusių bendrovių grupių per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją. Visos jos pranešė apie eksportą į Bendriją per TL ir pareiškė norą būti atrinktos.

| (25) | Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, buvo laikomi tyrime nebendradarbiaujančiais. Tačiau palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją per TL kiekį, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje minėtos bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo labai daug Kinijos eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(25)

Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, buvo laikomi tyrime nebendradarbiaujančiais. Tačiau palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją per TL kiekį, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje minėtos bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo labai daug Kinijos eksportuojančių gamintojų.

3.1.2.   Bendrovių atranka

| (26) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atrenkant bendroves buvo atsižvelgta į eksportuojančio gamintojo dydį pagal jo į Bendriją eksportuojamą kiekį. Remiantis šiuo kriterijumi atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai (du iš jų – susiję). Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės per TL eksportavo daugiau kaip 60 % viso į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės. Be to, vienas iš jų per TL taip pat pardavė didelį to paties nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Todėl buvo manoma, kad tokia atranka leistų atrinkti tiek tiriamų eksportuojančių gamintojų, kiek galima būtų ištirti per turimą laiką, užtikrinant pakankamą tipiškumą. Buvo pasikonsultuota su visais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; kurios per tam nustatytą laiką prieštaravimų nepateikė. |
| --- | --- |

(26)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atrenkant bendroves buvo atsižvelgta į eksportuojančio gamintojo dydį pagal jo į Bendriją eksportuojamą kiekį. Remiantis šiuo kriterijumi atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai (du iš jų – susiję). Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės per TL eksportavo daugiau kaip 60 % viso į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės. Be to, vienas iš jų per TL taip pat pardavė didelį to paties nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Todėl buvo manoma, kad tokia atranka leistų atrinkti tiek tiriamų eksportuojančių gamintojų, kiek galima būtų ištirti per turimą laiką, užtikrinant pakankamą tipiškumą. Buvo pasikonsultuota su visais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; kurios per tam nustatytą laiką prieštaravimų nepateikė.

3.2.   Individualus nagrinėjimas

| (27) | Nė vienas eksportuojantis gamintojas, kuris nebuvo įtrauktas į atranką, neprašė nustatyti individualaus dempingo skirtumo per nustatytą terminą pateikdamas reikiamą informaciją, kad būtų taikoma pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalis. Todėl šiame tyrime eksportuojantys gamintojai nebuvo nagrinėti individualiai. |
| --- | --- |

(27)

Nė vienas eksportuojantis gamintojas, kuris nebuvo įtrauktas į atranką, neprašė nustatyti individualaus dempingo skirtumo per nustatytą terminą pateikdamas reikiamą informaciją, kad būtų taikoma pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalis. Todėl šiame tyrime eksportuojantys gamintojai nebuvo nagrinėti individualiai.

3.3.   Importuotojų atranka

| (28) | Kadangi importuotojų, nustatytų pačiame skunde ir ankstesniame tyrime dėl apsaugos, yra daug, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Savo bendradarbiavimą pasiūlė daug importuotojų. Buvo atrinkti šeši importuotojai, importavę didžiausią kiekį. Šis importo kiekis sudarė kiek daugiau nei 60 % viso Bendrijos importo kiekio. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi importuotojų, nustatytų pačiame skunde ir ankstesniame tyrime dėl apsaugos, yra daug, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Savo bendradarbiavimą pasiūlė daug importuotojų. Buvo atrinkti šeši importuotojai, importavę didžiausią kiekį. Šis importo kiekis sudarė kiek daugiau nei 60 % viso Bendrijos importo kiekio.

4.   DEMPINGAS

4.1.   Rinkos ekonomikos režimas

| (29) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(29)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.

| (30) | Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER suteikimo kriterijai:






  1) | verslo sprendimai dėl kainų ir išlaidų priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas bei valstybei nesikišant; |
| --- | --- | --- |

(30)

Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER suteikimo kriterijai:

1)

verslo sprendimai dėl kainų ir išlaidų priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas bei valstybei nesikišant;

| 2) | apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; |
| --- | --- |

2)

apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;

| 3) | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei pastovumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei pastovumą;

| 5) | valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.

| (31) | Šiame tyrime vienas eksportuojantis gamintojas, įtrauktas į atranką (žr. 22–26 konstatuojamąsias dalis), pateikė užpildytą RER formą. |
| --- | --- |

(31)

Šiame tyrime vienas eksportuojantis gamintojas, įtrauktas į atranką (žr. 22–26 konstatuojamąsias dalis), pateikė užpildytą RER formą.

| (32) | Šiam eksportuojančiam gamintojui RER negalėjo būti suteiktas, nes jis neparodė, kad tenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus pirmą, antrą ir trečią kriterijus. Visų pirma, atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad darbuotojai pasirašė neužpildytas bendrovės darbo sutartis, kuriose nebuvo nurodyta nei darbo užmokesčio, nei darbo valandų skaičiaus, kaip reikalaujama pagal 1 kriterijų. Todėl buvo neįmanoma nustatyti sąlygų, kuriomis darbuotojai buvo įdarbinti ir apmokami, vadinasi, buvo neaišku, ar iš darbo sąnaudų matyti pasiūla ir paklausa. Dėl 2 kriterijaus: atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad buvo nesilaikoma pagrindinių Tarptautinės apskaitos standartų (t. y. kaupimo principas, kompensavimas, sąskaitose nurodytų sumų ir faktinių šaltinių apskaitos duomenų neatitikimai, nebūta patikimo atstovavimo sandoriuose) sąskaitose ir atliekant jų auditą, dėl to suabejota bendrovės sąskaitų patikimumu. Dėl 3 kriterijaus: nustatyta, kad bendrovė ne kartą gavo naudos iš subsidijų (pvz., buvo grąžinamas PVM, kurio tiekėjai ir (arba) ūkininkai niekada nemokėjo, gautos tam tikros eksporto subsidijos iš Provincijų užsienio prekybos vystymosi projektų fondo ir eksporto premija), o tai rodo, kad yra didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. |
| --- | --- |

(32)

Šiam eksportuojančiam gamintojui RER negalėjo būti suteiktas, nes jis neparodė, kad tenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus pirmą, antrą ir trečią kriterijus. Visų pirma, atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad darbuotojai pasirašė neužpildytas bendrovės darbo sutartis, kuriose nebuvo nurodyta nei darbo užmokesčio, nei darbo valandų skaičiaus, kaip reikalaujama pagal 1 kriterijų. Todėl buvo neįmanoma nustatyti sąlygų, kuriomis darbuotojai buvo įdarbinti ir apmokami, vadinasi, buvo neaišku, ar iš darbo sąnaudų matyti pasiūla ir paklausa. Dėl 2 kriterijaus: atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad buvo nesilaikoma pagrindinių Tarptautinės apskaitos standartų (t. y. kaupimo principas, kompensavimas, sąskaitose nurodytų sumų ir faktinių šaltinių apskaitos duomenų neatitikimai, nebūta patikimo atstovavimo sandoriuose) sąskaitose ir atliekant jų auditą, dėl to suabejota bendrovės sąskaitų patikimumu. Dėl 3 kriterijaus: nustatyta, kad bendrovė ne kartą gavo naudos iš subsidijų (pvz., buvo grąžinamas PVM, kurio tiekėjai ir (arba) ūkininkai niekada nemokėjo, gautos tam tikros eksporto subsidijos iš Provincijų užsienio prekybos vystymosi projektų fondo ir eksporto premija), o tai rodo, kad yra didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.

| (33) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, vienintelis Kinijos eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad jis atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jam negalėjo būti suteiktas. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, vienintelis Kinijos eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad jis atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jam negalėjo būti suteiktas.

4.2.   Individualus režimas

| (34) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, prireikus, muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(34)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, prireikus, muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.

| (35) | Vienintelis į atranką įtrauktas eksportuojantis gamintojas, prašęs suteikti RER, taip pat prašė suteikti IR tuo atveju, jei jam nebūtų suteiktas RER. Kiti į atranką įtraukti eksportuojantys gamintojai taip pat prašė suteikti IR. |
| --- | --- |

(35)

Vienintelis į atranką įtrauktas eksportuojantis gamintojas, prašęs suteikti RER, taip pat prašė suteikti IR tuo atveju, jei jam nebūtų suteiktas RER. Kiti į atranką įtraukti eksportuojantys gamintojai taip pat prašė suteikti IR.

| (36) | Preliminariai išnagrinėjus visų susijusių bendrovių prašymus suteikti IR nustatyta, kad visos bendrovės atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(36)

Preliminariai išnagrinėjus visų susijusių bendrovių prašymus suteikti IR nustatyta, kad visos bendrovės atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus.

| (37) | Todėl nuspręsta IR laikinai suteikti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Todėl nuspręsta IR laikinai suteikti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusiam gamintojui Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusiam gamintojui Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Normalioji vertė

| (38) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių RER nebuvo suteiktas nė vienam KLR eksportuojančiam gamintojui. |
| --- | --- |

(38)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių RER nebuvo suteiktas nė vienam KLR eksportuojančiam gamintojui.

| (39) | Todėl, laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, normalioji vertė nustatoma visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(39)

Todėl, laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, normalioji vertė nustatoma visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

| (40) | Remiantis skunde pateikta informacija, nei Bendrijoje, nei susijusioje šalyje nebuvo gaminami dideli nagrinėjamojo produkto kiekiai. Todėl pranešime apie inicijavimą buvo pasiūlyta normaliąją vertę apskaičiuoti bet kokiu kitu tinkamu būdu, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje. Suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas šiuo klausimu. Komisija po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo tęsė galimos panašios šalies paieškas. Ji paprašė dviejų bendrovių Tailande bendradarbiauti. Viena iš jų iš pradžių sutiko bendradarbiauti tyrime, tačiau vėliau nepateikė klausimyno atsakymo. Kita bendrovė į prašymą visiškai nereagavo. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis skunde pateikta informacija, nei Bendrijoje, nei susijusioje šalyje nebuvo gaminami dideli nagrinėjamojo produkto kiekiai. Todėl pranešime apie inicijavimą buvo pasiūlyta normaliąją vertę apskaičiuoti bet kokiu kitu tinkamu būdu, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje. Suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas šiuo klausimu. Komisija po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo tęsė galimos panašios šalies paieškas. Ji paprašė dviejų bendrovių Tailande bendradarbiauti. Viena iš jų iš pradžių sutiko bendradarbiauti tyrime, tačiau vėliau nepateikė klausimyno atsakymo. Kita bendrovė į prašymą visiškai nereagavo.

| (41) | Du susijusios šalies eksportuojantys gamintojai ir importuotojų bei didmenininkų asociacija nesutiko su tuo, kad normalioji vertė būtų pagrįsta faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis Bendrijoje, tačiau nepasiūlė jokio kito sprendimo, kuris atitiktų pagrindinį reglamentą. |
| --- | --- |

(41)

Du susijusios šalies eksportuojantys gamintojai ir importuotojų bei didmenininkų asociacija nesutiko su tuo, kad normalioji vertė būtų pagrįsta faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis Bendrijoje, tačiau nepasiūlė jokio kito sprendimo, kuris atitiktų pagrindinį reglamentą.

| (42) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, preliminariai nuspręsta nustatyti normaliąją vertę visiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams bet kokiu kitu tinkamu būdu, šiuo atveju – remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, preliminariai nuspręsta nustatyti normaliąją vertę visiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams bet kokiu kitu tinkamu būdu, šiuo atveju – remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

| (43) | Pasirinkus faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas Bendrijoje, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 11 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Bendrijos gamintojų patalpose. |
| --- | --- |

(43)

Pasirinkus faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas Bendrijoje, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 11 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Bendrijos gamintojų patalpose.

| (44) | Nustatyta, kad šių Bendrijos panašaus produkto gamintojų pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu. |
| --- | --- |

(44)

Nustatyta, kad šių Bendrijos panašaus produkto gamintojų pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu.

| (45) | Kadangi Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo nuostolingos, jas reikėjo tinkamai pakoreguoti, kad būtų įskaitytas pagrįstas pelnas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Panaudotas 6,8 % pelnas – tai pelno, gauto per paskutinį konservavimo sezoną (2000–2001 m.), kol importo iš Kinijos, dėl kurio buvo nustatytos apsaugos priemonės, kiekis dar nebuvo taip išaugęs, t. y. paskutinis sezonas, per kurį rinkos sąlygų dar neveikė žalingas importas nepaprastai mažomis kainomis. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo nuostolingos, jas reikėjo tinkamai pakoreguoti, kad būtų įskaitytas pagrįstas pelnas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Panaudotas 6,8 % pelnas – tai pelno, gauto per paskutinį konservavimo sezoną (2000–2001 m.), kol importo iš Kinijos, dėl kurio buvo nustatytos apsaugos priemonės, kiekis dar nebuvo taip išaugęs, t. y. paskutinis sezonas, per kurį rinkos sąlygų dar neveikė žalingas importas nepaprastai mažomis kainomis.

4.4.   Eksporto kainos

| (46) | Eksporto kainos buvo pagrįstos kainomis, faktiškai mokamomis nepriklausomiems pirkėjams už eksportą iš KLR į Bendriją. |
| --- | --- |

(46)

Eksporto kainos buvo pagrįstos kainomis, faktiškai mokamomis nepriklausomiems pirkėjams už eksportą iš KLR į Bendriją.

4.5.   Palyginimas

| (47) | Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(47)

Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis.

| (48) | Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai pakoreguoti skirtumai, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus buvo pakoreguoti transporto, draudimo ir kitų su transportu susijusių sąnaudų skirtumai. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai pakoreguoti skirtumai, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus buvo pakoreguoti transporto, draudimo ir kitų su transportu susijusių sąnaudų skirtumai.

4.6.   Dempingo skirtumas

| (49) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, laikinasis dempingo skirtumas visiems eksportuotojams KLR buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos ir pakoreguotos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. Vadovaujantis nusistovėjusia praktika, dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Į atranką neįtrauktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas remiantis atrinktų bendrovių dempingo skirtumais. Be to, kadangi bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų (žr. 25 konstatuojamąją dalį), didžiausias individualus atrinktų bendrovių dempingo skirtumas buvo pritaikytas visoms kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, laikinasis dempingo skirtumas visiems eksportuotojams KLR buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos ir pakoreguotos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. Vadovaujantis nusistovėjusia praktika, dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Į atranką neįtrauktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas remiantis atrinktų bendrovių dempingo skirtumais. Be to, kadangi bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų (žr. 25 konstatuojamąją dalį), didžiausias individualus atrinktų bendrovių dempingo skirtumas buvo pritaikytas visoms kitoms bendrovėms.

| (50) | Taip nustatyti procentais išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Taip nustatyti procentais išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. 134,7 %

| — | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 128,4 % |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 128,4 %

| — | Visos kitos bendrovės 139,6 %. |
| --- | --- |

—

Visos kitos bendrovės 139,6 %.

5.   ŽALA

5.1.   Bendrosios pastabos

| (51) | Reikėtų priminti, kad svarstomam produktui apsaugos priemonės buvo taikomos beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Šis taikymas buvo pagrįstas tuo, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą laikotarpio, išnagrinėto per apsaugos priemonių turimą, pabaigoje (t. y. nuo 1998–1999 m. iki 2002–2003 m.). |
| --- | --- |

(51)

Reikėtų priminti, kad svarstomam produktui apsaugos priemonės buvo taikomos beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Šis taikymas buvo pagrįstas tuo, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą laikotarpio, išnagrinėto per apsaugos priemonių turimą, pabaigoje (t. y. nuo 1998–1999 m. iki 2002–2003 m.).

5.2.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (52) | Atliekant šį tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje gamino keturi Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas skundas (Halcon Group SA, Mursija, Ispanija; Cofrusa SA, Mursija, Ispanija; Agriconsa SA, Valensija, Ispanija, ir Videca SA, Valensija, Ispanija). Nė vienas šių gamintojų nebuvo susijęs su jokiais Kinijos eksportuotojais arba nagrinėjamojo produkto importuotojais iš KLR. |
| --- | --- |

(52)

Atliekant šį tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje gamino keturi Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas skundas (Halcon Group SA, Mursija, Ispanija; Cofrusa SA, Mursija, Ispanija; Agriconsa SA, Valensija, Ispanija, ir Videca SA, Valensija, Ispanija). Nė vienas šių gamintojų nebuvo susijęs su jokiais Kinijos eksportuotojais arba nagrinėjamojo produkto importuotojais iš KLR.

| (53) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai per TL pagamino apie 34 100 tonų nagrinėjamojo produkto. Tai yra 100 % viso Bendrijoje pagaminto panašaus produkto kiekio. Todėl laikoma, kad minėti Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai per TL pagamino apie 34 100 tonų nagrinėjamojo produkto. Tai yra 100 % viso Bendrijoje pagaminto panašaus produkto kiekio. Todėl laikoma, kad minėti Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (54) | Reikia pažymėti, kad tyrime dėl apsaugos bendradarbiavo aštuoni gamintojai Bendrijoje. Tas faktas, kad liko tik keturi gamintojai Bendrijoje, rodo, kad kitos įmonės buvo uždarytos arba susijungė su kitomis. |
| --- | --- |

(54)

Reikia pažymėti, kad tyrime dėl apsaugos bendradarbiavo aštuoni gamintojai Bendrijoje. Tas faktas, kad liko tik keturi gamintojai Bendrijoje, rodo, kad kitos įmonės buvo uždarytos arba susijungė su kitomis.

5.3.   Suvartojimas Bendrijoje

| (55) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Bendrijoje keitėsi taip: | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas Bendrijoje (tonos) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Bendrijoje keitėsi taip:

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Suvartojimas Bendrijoje (tonos)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

115

102

102

100

| (56) | Suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis bendru Bendrijos pramonės ES parduotu nagrinėjamojo produkto kiekiu pridėjus buvusių Bendrijos gamintojų, kurie per TL nebegamino, ES parduotą kiekį ir pridėjus importo iš visų trečiųjų šalių kiekį. Bendrijos pramonės ES parduoto nagrinėjamojo produkto kiekis nustatytas pagal Bendrijos pramonės pateiktus patikrintus duomenis. Buvusių Bendrijos gamintojų pardavimo kiekis nustatytas pagal skundo pateikėjo apskaičiavimus ir buvo patikrintas remiantis tyrimo dėl apsaugos rezultatais bei 2005 m. gruodžio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą Nr. C 322/06. Duomenys apie importo kiekius gauti iš Eurostato. |
| --- | --- |

(56)

Suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis bendru Bendrijos pramonės ES parduotu nagrinėjamojo produkto kiekiu pridėjus buvusių Bendrijos gamintojų, kurie per TL nebegamino, ES parduotą kiekį ir pridėjus importo iš visų trečiųjų šalių kiekį. Bendrijos pramonės ES parduoto nagrinėjamojo produkto kiekis nustatytas pagal Bendrijos pramonės pateiktus patikrintus duomenis. Buvusių Bendrijos gamintojų pardavimo kiekis nustatytas pagal skundo pateikėjo apskaičiavimus ir buvo patikrintas remiantis tyrimo dėl apsaugos rezultatais bei 2005 m. gruodžio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą Nr. C 322/06. Duomenys apie importo kiekius gauti iš Eurostato.

| (57) | Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana pastovus, išskyrus 2003–2004 m. pastebėtą padidėjimą. Šį akivaizdų padidėjimą iš esmės galima paaiškinti nagrinėjamojo produkto atsargų kaupimu, kaip aprašyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtame pranešime. Eurostato duomenimis šis reiškinys naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES 2004 m. gegužės mėn. patvirtinamas. Iš tiesų, importas į naująsias valstybes nares prieš joms įstojant į ES (2003–2004 m. sezoną) sudarė beveik 15 000 tonų, o 2004–2005 m., 2005–2006 m. ir 2006–2007 m. sezonais buvo gerokai mažesnis, t. y. vidutiniškai apie 4 000 tonų per metus. Galima manyti, kad suvartojimas per TL nuolat buvo panašaus pastovaus lygio kaip 2005 ir 2006 m. |
| --- | --- |

(57)

Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana pastovus, išskyrus 2003–2004 m. pastebėtą padidėjimą. Šį akivaizdų padidėjimą iš esmės galima paaiškinti nagrinėjamojo produkto atsargų kaupimu, kaip aprašyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtame pranešime. Eurostato duomenimis šis reiškinys naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES 2004 m. gegužės mėn. patvirtinamas. Iš tiesų, importas į naująsias valstybes nares prieš joms įstojant į ES (2003–2004 m. sezoną) sudarė beveik 15 000 tonų, o 2004–2005 m., 2005–2006 m. ir 2006–2007 m. sezonais buvo gerokai mažesnis, t. y. vidutiniškai apie 4 000 tonų per metus. Galima manyti, kad suvartojimas per TL nuolat buvo panašaus pastovaus lygio kaip 2005 ir 2006 m.

5.4.   Importas į Bendriją iš KLR

5.4.1.   Nagrinėjamojo produkto importo kiekis ir rinkos dalis

| (58) | Šioje lentelėje pateikti duomenys apie importo iš KLR kiekio ir rinkos dalies pokyčius:










  Importo kiekis | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR tonomis – | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(58)

Šioje lentelėje pateikti duomenys apie importo iš KLR kiekio ir rinkos dalies pokyčius:

Importo kiekis

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

KLR tonomis –

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

129

97

120

110

Šaltinis: Eurostatas.

| Suvartojimo rinkos dalis | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Suvartojimo rinkos dalis

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

KLR

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | Panašus importo iš KLR kiekio padidėjimas pastebimas 2003–2004 m., kaip matyti iš pirmiau lentelėje pateiktų suvartojimo Bendrijoje duomenų. 2004–2005 m. (naujosioms valstybėms narėms įstojus į ES) importas vėl sumažėjo. Importo iš Kinijos rinkos dalis išlieka pastoviai didelė, kadangi Kinija yra pagrindinė šio produkto eksportuotoja į ES ir kitas pasaulio šalis. |
| --- | --- |

(59)

Panašus importo iš KLR kiekio padidėjimas pastebimas 2003–2004 m., kaip matyti iš pirmiau lentelėje pateiktų suvartojimo Bendrijoje duomenų. 2004–2005 m. (naujosioms valstybėms narėms įstojus į ES) importas vėl sumažėjo. Importo iš Kinijos rinkos dalis išlieka pastoviai didelė, kadangi Kinija yra pagrindinė šio produkto eksportuotoja į ES ir kitas pasaulio šalis.

5.4.2.   Importo kaina ir priverstinis kainų sumažinimas arba priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis

| | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR kainos. Šaltinis – Eurostatas (EUR už toną) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Indeksas 2002 m. = 100 | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Importo iš KLR kainos. Šaltinis – Eurostatas (EUR už toną)

595

525

531

612

596

Indeksas 2002 m. = 100

100

88

89

103

100

| (60) | Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip keitėsi vidutinės importo iš KLR kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos sumažėjo tik 2003–2004 m. Per TL jos vėl pasiekė savo ankstesnį 2002–2003 m. lygį |
| --- | --- |

(60)

Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip keitėsi vidutinės importo iš KLR kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos sumažėjo tik 2003–2004 m. Per TL jos vėl pasiekė savo ankstesnį 2002–2003 m. lygį

| (61) | Pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per TL palygintos pagal Bendrijos pramonės gamintojų ir importo iš susijusios šalies kainas. Šioje rinkoje importo pristatymo ir Bendrijos gamybos atskaitos taškas yra Hamburgas. Dėl šios priežasties atitinkamomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos pagal pristatymo į Hamburgą lygį, atėmus lengvatas ir nuolaidas. Šios kainos buvo palygintos su Kinijos eksportuojančių gamintojų taikomomis pardavimo kainomis, atėmus nuolaidas, prireikus tinkamai pakoregavus iki CIF kainų Hamburge lygio ir pridėjus sumokėtą muitą bei muitinio įforminimo išlaidas. Prireikus, buvo koreguojamas sumokėtas protekcinis (apsaugos) muitas – 301 EUR už metrinę toną, taikomas eksportui, kuriam kvotos nebuvo nustatytos. |
| --- | --- |

(61)

Pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per TL palygintos pagal Bendrijos pramonės gamintojų ir importo iš susijusios šalies kainas. Šioje rinkoje importo pristatymo ir Bendrijos gamybos atskaitos taškas yra Hamburgas. Dėl šios priežasties atitinkamomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos pagal pristatymo į Hamburgą lygį, atėmus lengvatas ir nuolaidas. Šios kainos buvo palygintos su Kinijos eksportuojančių gamintojų taikomomis pardavimo kainomis, atėmus nuolaidas, prireikus tinkamai pakoregavus iki CIF kainų Hamburge lygio ir pridėjus sumokėtą muitą bei muitinio įforminimo išlaidas. Prireikus, buvo koreguojamas sumokėtas protekcinis (apsaugos) muitas – 301 EUR už metrinę toną, taikomas eksportui, kuriam kvotos nebuvo nustatytos.

| (62) | Atlikus palyginimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas per TL importui į Bendriją buvo parduotas kainomis, dėl kurių, remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 19,6 %–35,2 %. Be to, iš Bendrijos pramonės kainų raidos analizės matyti didelis kainų kritimas, o per TL – kainų nuosmukis (žr. toliau). |
| --- | --- |

(62)

Atlikus palyginimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas per TL importui į Bendriją buvo parduotas kainomis, dėl kurių, remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 19,6 %–35,2 %. Be to, iš Bendrijos pramonės kainų raidos analizės matyti didelis kainų kritimas, o per TL – kainų nuosmukis (žr. toliau).

5.5.   Bendrijos pramonės padėtis

| (63) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, nuo 2002 m. spalio 1 d. iki TL veikę pramonės būklę. |
| --- | --- |

(63)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, nuo 2002 m. spalio 1 d. iki TL veikę pramonės būklę.

| (64) | Toliau pateikti Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis Bendrijos gamintojus. |
| --- | --- |

(64)

Toliau pateikti Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis Bendrijos gamintojus.

| (65) | Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma, kaip keitėsi Bendrijos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas: | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Indeksas (2002– 2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Pajėgumų naudojimas % | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma, kaip keitėsi Bendrijos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas:

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Gamyba (tonomis)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

73

92

52

109

Gamybos pajėgumai (tonomis)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Indeksas (2002– 2003 = 100)

100

100

100

89

92

Pajėgumų naudojimas %

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

74

93

57

119

| (66) | Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, gamyba atitinkamu laikotarpiu buvo nevienoda dėl prastesnio derliaus 2003–2004 ir 2005–2006 m. Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje gamybos pajėgumai sumažėjo. Pajėgumų naudojimas visą laikotarpį išliko žemas, nepaisant nevienodo derliaus. |
| --- | --- |

(66)

Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, gamyba atitinkamu laikotarpiu buvo nevienoda dėl prastesnio derliaus 2003–2004 ir 2005–2006 m. Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje gamybos pajėgumai sumažėjo. Pajėgumų naudojimas visą laikotarpį išliko žemas, nepaisant nevienodo derliaus.

| (67) | Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Atsargos (tonomis)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

52

86

24

166

| (68) | Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto galiojimo trukmė yra ilga (daugiau nei treji metai), ir jis išlaiko savo savybes, pvz., skonį ir spalvą. |
| --- | --- |

(68)

Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto galiojimo trukmė yra ilga (daugiau nei treji metai), ir jis išlaiko savo savybes, pvz., skonį ir spalvą.

| (69) | Per laikotarpį atsargos buvo nevienodos, tačiau per TL jos gerokai padidėjo. Atrodo, kad taip atsitiko todėl, kad tikėtasi apsaugos priemonių panaikinimo, dėl ko importuotojai galėtų nagrinėjamąjį produktą gauti nebe iš Bendrijos pramonės, o importuoti iš Kinijos. |
| --- | --- |

(69)

Per laikotarpį atsargos buvo nevienodos, tačiau per TL jos gerokai padidėjo. Atrodo, kad taip atsitiko todėl, kad tikėtasi apsaugos priemonių panaikinimo, dėl ko importuotojai galėtų nagrinėjamąjį produktą gauti nebe iš Bendrijos pramonės, o importuoti iš Kinijos.

| (70) | Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų parduotą kiekį, rinkos dalį ir vidutines pardavimo kainas. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės parduotas kiekis tonomis | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Indeksas (2002–2003 m. = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Rinkos dalis | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Vidutinės pardavimo kainos (EUR už toną) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Indeksas (2002–2003 m.= 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų parduotą kiekį, rinkos dalį ir vidutines pardavimo kainas.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Bendrijos pramonės parduotas kiekis tonomis

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Indeksas (2002–2003 m. = 100)

100

112

132

101

121

Rinkos dalis

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

97

129

99

121

Vidutinės pardavimo kainos (EUR už toną)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Indeksas (2002–2003 m.= 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Nepaisant galiojančių apsaugos priemonių ir to, kad neliko keleto Bendrijos gamintojų (kurių rinkos dalis sumažėjo nuo 11,2 % 2002–2003 m. iki 8,1 % 2004–2005 m., o vėliau visai išnyko), Bendrijos pramonės pardavimo kiekis kiek padidėjo, vertinant absoliučiais skaičiais, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažas. Iš tiesų, Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 4,7 procentiniais punktais. Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, tačiau ne tiek, kiek reikėtų įprastam pelnui pasiekti, o tuo pabrėžiamas didelio importo iš Kinijos kiekio labai mažomis kainomis poveikis kainų lygiui. |
| --- | --- |

(71)

Nepaisant galiojančių apsaugos priemonių ir to, kad neliko keleto Bendrijos gamintojų (kurių rinkos dalis sumažėjo nuo 11,2 % 2002–2003 m. iki 8,1 % 2004–2005 m., o vėliau visai išnyko), Bendrijos pramonės pardavimo kiekis kiek padidėjo, vertinant absoliučiais skaičiais, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažas. Iš tiesų, Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 4,7 procentiniais punktais. Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, tačiau ne tiek, kiek reikėtų įprastam pelnui pasiekti, o tuo pabrėžiamas didelio importo iš Kinijos kiekio labai mažomis kainomis poveikis kainų lygiui.

| (72) | Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo apie 5,2 % ir TL pasiekė vos 27,6 %, todėl matyti, kad dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo Bendrijos pramonė negali iš esmės pagerinti savo veiklos. |
| --- | --- |

(72)

Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo apie 5,2 % ir TL pasiekė vos 27,6 %, todėl matyti, kad dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo Bendrijos pramonė negali iš esmės pagerinti savo veiklos.

| (73) | Toliau nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra susijęs su Bendrijos pramone ir rodo, kad Bendrijos pramonė vis dar patiria nuostolių, kurie, viena vertus, sušvelninami nustatytomis apsaugos priemonėmis, tačiau kita vertus, pavojus kyla dėl priemonių vengimo tuo pačiu kaupiant atsargas (žr. 57 konstatuojamąją dalį). Todėl teigiamas apsaugos priemonių poveikis visų pirma matyti nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikimokestinis pelno dydis | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Indeksas 2002 m. = 100 | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Investicijų grąžą (IG) | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Toliau nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra susijęs su Bendrijos pramone ir rodo, kad Bendrijos pramonė vis dar patiria nuostolių, kurie, viena vertus, sušvelninami nustatytomis apsaugos priemonėmis, tačiau kita vertus, pavojus kyla dėl priemonių vengimo tuo pačiu kaupiant atsargas (žr. 57 konstatuojamąją dalį). Todėl teigiamas apsaugos priemonių poveikis visų pirma matyti nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Ikimokestinis pelno dydis

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Indeksas 2002 m. = 100

100

585

575

420

141

Investicijų grąžą (IG)

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Pirmiau pateiktos IG tendencijos po 2003–2004 m. yra mažėjančios. Prastėjanti investicijų grąža – tai taip pat prastėjančios Bendrijos gamintojų padėties rodiklis. |
| --- | --- |

(74)

Pirmiau pateiktos IG tendencijos po 2003–2004 m. yra mažėjančios. Prastėjanti investicijų grąža – tai taip pat prastėjančios Bendrijos gamintojų padėties rodiklis.

| | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynieji pinigų srautai (% nuo viso pardavimo) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Grynieji pinigų srautai (% nuo viso pardavimo)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Kadangi Bendrijos gamintojai konservuoja kitų rūšių vaisius, grynųjų pinigų srautą buvo galima išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą bendrovės veiklą, o ne į nagrinėjamąjį produktą. Todėl šis rodiklis mažiau prasmingas ir parodytas finansinių metų (kalendorinių metų) duomenimis. Nepaisant to galima matyti, kad iki 2005 m. grynųjų pinigų srautas mažėjo, ir padėtis šiek tiek pasitaisė tik per TL. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi Bendrijos gamintojai konservuoja kitų rūšių vaisius, grynųjų pinigų srautą buvo galima išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą bendrovės veiklą, o ne į nagrinėjamąjį produktą. Todėl šis rodiklis mažiau prasmingas ir parodytas finansinių metų (kalendorinių metų) duomenimis. Nepaisant to galima matyti, kad iki 2005 m. grynųjų pinigų srautas mažėjo, ir padėtis šiek tiek pasitaisė tik per TL.

| (76) | Šioje lentelėje pateiktos Bendrijos pramonės su investicijomis susijusios tendencijos.










  EUR | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Šioje lentelėje pateiktos Bendrijos pramonės su investicijomis susijusios tendencijos.

EUR

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Investicijos

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

120

142

159

112

| (77) | Nepaisant pirmiau pateiktos neigiamos pelningumo raidos Bendrijos pramonė, siekdama būti konkurencingesne nagrinėjamojo produkto atžvilgiu, padidino investicijas į nagrinėjamąjį produktą. Daugiausia investuota į mašinas. Šiomis priemonėmis labai pagerintas atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų efektyvumas. |
| --- | --- |

(77)

Nepaisant pirmiau pateiktos neigiamos pelningumo raidos Bendrijos pramonė, siekdama būti konkurencingesne nagrinėjamojo produkto atžvilgiu, padidino investicijas į nagrinėjamąjį produktą. Daugiausia investuota į mašinas. Šiomis priemonėmis labai pagerintas atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų efektyvumas.

| (78) | Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu galimybės kaupti kapitalą buvo mažos, dėl, inter alia, neigiamo gamybos pelno dydžio ir produkto svarbos visai bendrovių veiklai. |
| --- | --- |

(78)

Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu galimybės kaupti kapitalą buvo mažos, dėl, inter alia, neigiamo gamybos pelno dydžio ir produkto svarbos visai bendrovių veiklai.

| | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Našumas (darbo valandų skaičius vienai pagamintai tonai) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Bendras darbo valandų skaičius per sezoną | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Indeksas 2002–2003 m. = 100 | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Darbuotojų skaičius

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

99

93

78

106

Našumas (darbo valandų skaičius vienai pagamintai tonai)

17

16,8

16

16,5

15,5

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

99

94

97

91

Bendras darbo valandų skaičius per sezoną

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Indeksas 2002–2003 m. = 100

100

74

88

60

116

| (79) | Reikėtų priminti, kad nagrinėjamojo produkto konservavimas – tai sezoninė veikla, trunkanti 4 ar 5 mėnesius, ir kad didžioji gamybos dalis tenka sezoniniams darbuotojams. Todėl darbuotojų skaičius yra mažiau prasmingas; pagrindiniu užimtumo rodikliu turėtų būti laikomas bendras darbo valandų skaičius per sezoną. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Bendrijos pramonės našumas nuolat gerėjo. Per TL pasiektas našumas yra geriausias per visą laikotarpį. Darbo valandų skaičius vienai tonai gatavo produkto pagaminti sumažėjo nuo 17 valandų 2002–2003 m. iki 15,5 valandų per TL (– 9 %). Darbuotojų skaičius itin padidėjo per TL, kai gamybos mastas vėl padidėjo po to, kai 2005–2006 m. buvo pagaminta mažai. Tuo pačiu per TL sezoną dirbta daugiau valandų. Iš tiesų, Bendrijos pramonės našumas per TL patvirtina jos pastangas toliau didinti efektyvumą atsižvelgiant į smarkiai išaugusį importą iš Kinijos dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(79)

Reikėtų priminti, kad nagrinėjamojo produkto konservavimas – tai sezoninė veikla, trunkanti 4 ar 5 mėnesius, ir kad didžioji gamybos dalis tenka sezoniniams darbuotojams. Todėl darbuotojų skaičius yra mažiau prasmingas; pagrindiniu užimtumo rodikliu turėtų būti laikomas bendras darbo valandų skaičius per sezoną. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Bendrijos pramonės našumas nuolat gerėjo. Per TL pasiektas našumas yra geriausias per visą laikotarpį. Darbo valandų skaičius vienai tonai gatavo produkto pagaminti sumažėjo nuo 17 valandų 2002–2003 m. iki 15,5 valandų per TL (– 9 %). Darbuotojų skaičius itin padidėjo per TL, kai gamybos mastas vėl padidėjo po to, kai 2005–2006 m. buvo pagaminta mažai. Tuo pačiu per TL sezoną dirbta daugiau valandų. Iš tiesų, Bendrijos pramonės našumas per TL patvirtina jos pastangas toliau didinti efektyvumą atsižvelgiant į smarkiai išaugusį importą iš Kinijos dempingo kainomis.

| (80) | Reikia pažymėti, kad absoliučiais skaičiais išreikšti duomenys apie darbo užmokestį nėra prasmingi dėl labai svyruojančio gamybos lygio. Geresnis rodiklis yra darbo užmokesčio sąnaudos už pagamintą toną, nes iš jo matyti, kad, nepaisant natūraliai dėl infliacijos padidėjusio darbo užmokesčio, dėl išaugusio našumo Bendrijos pramonė galėjo sumažinti darbo užmokestį už pagamintą toną 3 procentiniais punktais. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbo užmokestis (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Indeksas | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Indeksas | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Reikia pažymėti, kad absoliučiais skaičiais išreikšti duomenys apie darbo užmokestį nėra prasmingi dėl labai svyruojančio gamybos lygio. Geresnis rodiklis yra darbo užmokesčio sąnaudos už pagamintą toną, nes iš jo matyti, kad, nepaisant natūraliai dėl infliacijos padidėjusio darbo užmokesčio, dėl išaugusio našumo Bendrijos pramonė galėjo sumažinti darbo užmokestį už pagamintą toną 3 procentiniais punktais.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Darbo užmokestis (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Indeksas

100

78

91

67

106

Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR)

161

171

158

207

155

Indeksas

100

106

98

129

97

| (81) | Laikinasis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, nurodytas 50 konstatuojamojoje dalyje, aiškiai yra de minimis lygio. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(81)

Laikinasis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, nurodytas 50 konstatuojamojoje dalyje, aiškiai yra de minimis lygio. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

| (82) | Nėra jokių šio produkto ankstesnio dempingo arba subsidijavimo įrodymų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė atsigauna nuo labai padidėjusio importo kiekio poveikio, dėl kurio jai padaryta didelė žala ir dėl kurio Komisija 2003 ir 2004 m. nustatė tiek laikinąsias, tiek ir galutines apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį). Kaip minėta 57 ir 70 konstatuojamosiose dalyse, dėl šių apsaugos priemonių pramonė galėjo truputį pagerinti savo padėtį, nepaisant tam tikrų atsargų kaupimo 2003–2004 m. ir buvo galima tikėtis, kad nesant žalingo dempingo bendra Bendrijos pramonės padėtis iš esmės pagerėtų. |
| --- | --- |

(82)

Nėra jokių šio produkto ankstesnio dempingo arba subsidijavimo įrodymų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė atsigauna nuo labai padidėjusio importo kiekio poveikio, dėl kurio jai padaryta didelė žala ir dėl kurio Komisija 2003 ir 2004 m. nustatė tiek laikinąsias, tiek ir galutines apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį). Kaip minėta 57 ir 70 konstatuojamosiose dalyse, dėl šių apsaugos priemonių pramonė galėjo truputį pagerinti savo padėtį, nepaisant tam tikrų atsargų kaupimo 2003–2004 m. ir buvo galima tikėtis, kad nesant žalingo dempingo bendra Bendrijos pramonės padėtis iš esmės pagerėtų.

5.6.   Išvada dėl žalos

| (83) | Pirmiau pateiktą Bendrijos pramonės padėties analizę reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų skaičius buvo gerokai didesnis ir gamybos pajėgumai buvo žymiai didesni. Pagal Reglamentą 658/2004 ir pranešimą C 322/06 pajėgumai sudarė apie 129 000 metrinių tonų. Dėl minėto sektoriaus pertvarkymo gamybos pajėgumai sumažėjo daugiau kaip 45 %. Atsižvelgiant į tai, taip pat dėl galiojančių apsaugos priemonių, buvo galima tikėtis, kad likusių keturių gamintojų padėtis pagerės, kadangi jie, inter alia, būtų perėmę didelę pardavimo dalį, kurios neteko iš rinkos besitraukiančios bendrovės, pagerinę gamybą bei pajėgumų naudojimą, taip pat jų kainų ir sąnaudų santykis būtų buvęs geresnis, dėl ko jie būtų galėję padidinti pelną. |
| --- | --- |

(83)

Pirmiau pateiktą Bendrijos pramonės padėties analizę reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų skaičius buvo gerokai didesnis ir gamybos pajėgumai buvo žymiai didesni. Pagal Reglamentą 658/2004 ir pranešimą C 322/06 pajėgumai sudarė apie 129 000 metrinių tonų. Dėl minėto sektoriaus pertvarkymo gamybos pajėgumai sumažėjo daugiau kaip 45 %. Atsižvelgiant į tai, taip pat dėl galiojančių apsaugos priemonių, buvo galima tikėtis, kad likusių keturių gamintojų padėtis pagerės, kadangi jie, inter alia, būtų perėmę didelę pardavimo dalį, kurios neteko iš rinkos besitraukiančios bendrovės, pagerinę gamybą bei pajėgumų naudojimą, taip pat jų kainų ir sąnaudų santykis būtų buvęs geresnis, dėl ko jie būtų galėję padidinti pelną.

| (84) | Tačiau gamyba padidėjo tik 9 %, pajėgumų naudojimas liko žemas (padidėjo tik dėl sumažėjusių pajėgumų), o pardavimo kiekis, nepaisant koncentracijos sektoriuje, liko mažas, ir atsargos išaugo ne mažiau kaip 66 %. Nepaisant nuolatinių investicijų, skirtų konkurencingumui gerinti, ir 9 % išaugusio našumo, vis dar buvo patiriama nuostolių (– 4,3 %), o investicijų grąžos raida tapo dar prastesnė (– 28,9 %). |
| --- | --- |

(84)

Tačiau gamyba padidėjo tik 9 %, pajėgumų naudojimas liko žemas (padidėjo tik dėl sumažėjusių pajėgumų), o pardavimo kiekis, nepaisant koncentracijos sektoriuje, liko mažas, ir atsargos išaugo ne mažiau kaip 66 %. Nepaisant nuolatinių investicijų, skirtų konkurencingumui gerinti, ir 9 % išaugusio našumo, vis dar buvo patiriama nuostolių (– 4,3 %), o investicijų grąžos raida tapo dar prastesnė (– 28,9 %).

| (85) | Primenama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kainomis kiekis išaugo beveik 10 %, o pardavimo kaina buvo iš principo tokia pati kaip 2002 m., nepaisant išaugusių žaliavų sąnaudų. Be to, per TL Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos, parduodant nagrinėjamąjį produktą dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(85)

Primenama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kainomis kiekis išaugo beveik 10 %, o pardavimo kaina buvo iš principo tokia pati kaip 2002 m., nepaisant išaugusių žaliavų sąnaudų. Be to, per TL Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos, parduodant nagrinėjamąjį produktą dempingo kainomis.

| (86) | Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, daroma preliminari išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, daroma preliminari išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Pirminė pastaba

| (87) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis taip pat buvo nagrinėjama, ar yra importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo atsirasti dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(87)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis taip pat buvo nagrinėjama, ar yra importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo atsirasti dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.

6.2.   Importo iš KLR poveikis

| (88) | Primenama, kad importo iš KLR kiekiui vis dar teko ne mažiau kaip 70 % Bendrijos rinkos. Kadangi importas iš Kinijos aiškiai vyravo rinkoje, faktiškai jo poveikis buvo neabejotinai pagrindinė pablogėjusios Bendrijos pramonės padėties priežastis. |
| --- | --- |

(88)

Primenama, kad importo iš KLR kiekiui vis dar teko ne mažiau kaip 70 % Bendrijos rinkos. Kadangi importas iš Kinijos aiškiai vyravo rinkoje, faktiškai jo poveikis buvo neabejotinai pagrindinė pablogėjusios Bendrijos pramonės padėties priežastis.

| (89) | Tai dar labiau pabrėžiama tuo, kad Kinijos kainos toliau priverstinai gerokai mažino Bendrijos pramonės kainas, o jų lygis buvo daug žemesnis už Bendrijos pramonės sąnaudas, iš ko matyti agresyvi strategija. Bendrijos pramonė į didelį importo kiekį labai mažomis kainomis reagavo mėgindama išlaikyti deramą rinkos dalį ir dar labiau mažindama kainas. Todėl ji nepajėgė pasiekti įprasto pelningumo. |
| --- | --- |

(89)

Tai dar labiau pabrėžiama tuo, kad Kinijos kainos toliau priverstinai gerokai mažino Bendrijos pramonės kainas, o jų lygis buvo daug žemesnis už Bendrijos pramonės sąnaudas, iš ko matyti agresyvi strategija. Bendrijos pramonė į didelį importo kiekį labai mažomis kainomis reagavo mėgindama išlaikyti deramą rinkos dalį ir dar labiau mažindama kainas. Todėl ji nepajėgė pasiekti įprasto pelningumo.

| (90) | Todėl akivaizdu, kad yra tvirtas didelio importo kiekio ypatingai mažomis kainomis padidėjimo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(90)

Todėl akivaizdu, kad yra tvirtas didelio importo kiekio ypatingai mažomis kainomis padidėjimo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

6.3.   Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis

| (91) | Per TL importo iš kitų nei Kinija šalių kiekis sudarė mažiau nei 2 % viso ES importo. Dėl šios priežasties jo poveikis laikomas nedideliu. Įtarta, kad toks importas iš tiesų buvo tik Kinijos produktų perpardavimas. Šį įtarimą patvirtino ir tai, kad kitose šalyse gamyba nebuvo pakankama, taip pat nebuvo tinkamos panašios šalies (žr. 40–41 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(91)

Per TL importo iš kitų nei Kinija šalių kiekis sudarė mažiau nei 2 % viso ES importo. Dėl šios priežasties jo poveikis laikomas nedideliu. Įtarta, kad toks importas iš tiesų buvo tik Kinijos produktų perpardavimas. Šį įtarimą patvirtino ir tai, kad kitose šalyse gamyba nebuvo pakankama, taip pat nebuvo tinkamos panašios šalies (žr. 40–41 konstatuojamąsias dalis).

6.4.   Bendrijos pramonės eksporto pokyčių poveikis

| (92) | Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas mažėjo. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo eksportui apimtis (tonomis) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Indeksas 2002 m. = 100 | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas mažėjo.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Pardavimo eksportui apimtis (tonomis)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Indeksas 2002 m. = 100

100

45

24

17

15

| (93) | Anksčiau Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą tiekė į JAV – savo įprastinę rinką. Tačiau dabar pagrindinis eksporto į JAV (ir į daugumą kitų importuojančių šalių) šaltinis yra Kinija, kuri tikriausiai laikosi panašios Bendrijos pramonės eksporto į JAV dempingo ir priverstinio kainų mažinimo strategijos. |
| --- | --- |

(93)

Anksčiau Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą tiekė į JAV – savo įprastinę rinką. Tačiau dabar pagrindinis eksporto į JAV (ir į daugumą kitų importuojančių šalių) šaltinis yra Kinija, kuri tikriausiai laikosi panašios Bendrijos pramonės eksporto į JAV dempingo ir priverstinio kainų mažinimo strategijos.

| (94) | Net jeigu Bendrijos pramonei būtų pavykę išlaikyti panašų eksporto ir kainų lygį, Kinijos importo kiekis ir priverstinio kainų mažinimo mastas rodo didelį minėto importo materialinį poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. Sumažėjusį Bendrijos pramonės eksportą veikiau reikėtų laikyti ne priežastinio ryšio susilpnėjimu, o Bendrijos pramonės pardavimo raidos ateityje prognoze, jei dempingo daromas spaudimas tęstųsi. |
| --- | --- |

(94)

Net jeigu Bendrijos pramonei būtų pavykę išlaikyti panašų eksporto ir kainų lygį, Kinijos importo kiekis ir priverstinio kainų mažinimo mastas rodo didelį minėto importo materialinį poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. Sumažėjusį Bendrijos pramonės eksportą veikiau reikėtų laikyti ne priežastinio ryšio susilpnėjimu, o Bendrijos pramonės pardavimo raidos ateityje prognoze, jei dempingo daromas spaudimas tęstųsi.

6.5.   Valiutos kurso svyravimo poveikis

| (95) | Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos Bendrijos pramonei veiksnys yra Kinijos RMB kurso mažėjimas EUR atžvilgiu. 2002 m. spalio–2007 m. rugsėjo mėn. JAV dolerio kursas EUR atžvilgiu sumažėjo daugiau kaip 40 %. Kadangi Kinijos RMB yra susietas su JAV doleriu, Kinijos eksportuotojai turėjo konkurencinį pranašumą Europos eksportuojamo nagrinėjamojo produkto atžvilgiu. Primenama, kad tyrimu reikia nustatyti, ar Bendrijos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina (kainų ir kiekio atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį turi būti akivaizdu, kad žalą sukėlė importas dempingo kaina. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius. |
| --- | --- |

(95)

Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos Bendrijos pramonei veiksnys yra Kinijos RMB kurso mažėjimas EUR atžvilgiu. 2002 m. spalio–2007 m. rugsėjo mėn. JAV dolerio kursas EUR atžvilgiu sumažėjo daugiau kaip 40 %. Kadangi Kinijos RMB yra susietas su JAV doleriu, Kinijos eksportuotojai turėjo konkurencinį pranašumą Europos eksportuojamo nagrinėjamojo produkto atžvilgiu. Primenama, kad tyrimu reikia nustatyti, ar Bendrijos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina (kainų ir kiekio atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį turi būti akivaizdu, kad žalą sukėlė importas dempingo kaina. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.

6.6.   Žaliavų pasiūla ir kaina

| (96) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalą darė ne importas dempingo kaina, o dėl blogo derliaus susidaręs pasiūlos stygius ir didelės žaliavų kainos. Žalos tiriamuoju laikotarpiu nuimtas ne vienas derlius: kartais žaliavos gauta daugiau, kartais – mažiau, o kainos taip pat buvo mažesnės arba didesnės. Tačiau šie svyravimai nesusiję su bendra Bendrijos pramonės padėtimi, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės. Iš tiesų, Bendrijos pramonės padėtis prastėjo visą nagrinėjamąjį laikotarpį, nepaisant žaliavų pasiūlos ir kainų. Iš to galima spręsti, kad yra kitų žalą paaiškinančių veiksnių. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žaliavų vieneto sąnaudos (EUR už toną) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Ikimokestinis pelno dydis (žr. 76 konstatuojamąją dalį) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalą darė ne importas dempingo kaina, o dėl blogo derliaus susidaręs pasiūlos stygius ir didelės žaliavų kainos. Žalos tiriamuoju laikotarpiu nuimtas ne vienas derlius: kartais žaliavos gauta daugiau, kartais – mažiau, o kainos taip pat buvo mažesnės arba didesnės. Tačiau šie svyravimai nesusiję su bendra Bendrijos pramonės padėtimi, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės. Iš tiesų, Bendrijos pramonės padėtis prastėjo visą nagrinėjamąjį laikotarpį, nepaisant žaliavų pasiūlos ir kainų. Iš to galima spręsti, kad yra kitų žalą paaiškinančių veiksnių.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

TL

Žaliavų vieneto sąnaudos (EUR už toną)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Ikimokestinis pelno dydis (žr. 76 konstatuojamąją dalį)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Todėl nėra požymių, kad dėl šio veiksnio pobūdžio galėtų būti nutrauktas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės padėties suprastėjimo priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(97)

Todėl nėra požymių, kad dėl šio veiksnio pobūdžio galėtų būti nutrauktas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės padėties suprastėjimo priežastinis ryšys.

6.7.   Investicijos

| (98) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl per didelių investicijų. Tačiau atrodo, kad šis įtarimas yra nepagrįstas. Bendrijos pramonės investicijos daugiausia buvo skirtos mašinoms tobulinti, norint pagerinti efektyvumą. Šios investicijos padėjo didinti našumą, kuris galėtų kompensuoti galbūt trumpą laiką didėjusias vieneto sąnaudas. Todėl šių investicijų negalima laikyti prie žalos prisidėjusiu veiksniu. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(98)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl per didelių investicijų. Tačiau atrodo, kad šis įtarimas yra nepagrįstas. Bendrijos pramonės investicijos daugiausia buvo skirtos mašinoms tobulinti, norint pagerinti efektyvumą. Šios investicijos padėjo didinti našumą, kuris galėtų kompensuoti galbūt trumpą laiką didėjusias vieneto sąnaudas. Todėl šių investicijų negalima laikyti prie žalos prisidėjusiu veiksniu. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

6.8.   Kokybės skirtumai

| (99) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl prastesnės Bendrijos produktų kokybės. Kaip paaiškinta 18–21 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nuodugniai išnagrinėjo produktų palyginamumą ir nustatė, kad tiek Bendrijos, tiek Kinijos produktai yra panašūs. Šių dviejų produktų skirtumai buvo nedideli ir nepatvirtino įtarimo. Bet kuriuo atveju, tokie nedideli skirtumai (jei jų yra) tikriausiai būtų suteikę pranašumo Kinijos produktui, todėl kainos būtų dar labiau priverstinai mažinamos ir priverstinai parduodama mažesnėmis kainomis. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(99)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl prastesnės Bendrijos produktų kokybės. Kaip paaiškinta 18–21 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nuodugniai išnagrinėjo produktų palyginamumą ir nustatė, kad tiek Bendrijos, tiek Kinijos produktai yra panašūs. Šių dviejų produktų skirtumai buvo nedideli ir nepatvirtino įtarimo. Bet kuriuo atveju, tokie nedideli skirtumai (jei jų yra) tikriausiai būtų suteikę pranašumo Kinijos produktui, todėl kainos būtų dar labiau priverstinai mažinamos ir priverstinai parduodama mažesnėmis kainomis. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

6.9.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (100) | Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirtą materialinę žalą, kuri pasireiškė mažu parduotu kiekiu, blogu pajėgumų naudojimu ir neigiamais finansiniais rodikliais, sukėlė nagrinėjamasis importas dempingo kaina. Iš tiesų, neigiamas kito importo, Bendrijos pramonės eksporto, valiutų kurso svyravimų, žaliavų pasiūlos, kokybės skirtumų ar investicijų poveikis Bendrijos pramonės padėčiai buvo nedidelis (jei iš viso buvo). |
| --- | --- |

(100)

Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirtą materialinę žalą, kuri pasireiškė mažu parduotu kiekiu, blogu pajėgumų naudojimu ir neigiamais finansiniais rodikliais, sukėlė nagrinėjamasis importas dempingo kaina. Iš tiesų, neigiamas kito importo, Bendrijos pramonės eksporto, valiutų kurso svyravimų, žaliavų pasiūlos, kokybės skirtumų ar investicijų poveikis Bendrijos pramonės padėčiai buvo nedidelis (jei iš viso buvo).

| (101) | Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurioje aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurioje aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina.

7.   BENDRIJOS INTERESAI

7.1.   Bendrosios nuostatos

| (102) | Buvo nagrinėjama, ar esama įtikinamos priežasties, kuria galėtų būti pagrįsta išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas importui iš KLR prieštarautų Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir tiekėjų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(102)

Buvo nagrinėjama, ar esama įtikinamos priežasties, kuria galėtų būti pagrįsta išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas importui iš KLR prieštarautų Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir tiekėjų interesų, vertinimu.

7.2.   Bendrijos pramonės interesai

| (103) | Bendrijos pramonė nukentėjo nuo nagrinėjamojo produkto žalingo importo iš KLR dempingo kaina. Taip pat primenama, kad minėti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo finansiniai rezultatai. Nustačius apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį) pavyko iš dalies sušvelninti Kinijos importo poveikį. Atsižvelgiant į žalos pobūdį (t. y. pakartotiniai nuostoliai, sumažėjęs pardavimas vidaus rinkoje), Bendrijos pramonės padėtis toliau neišvengiamai prastėtų, jeigu priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(103)

Bendrijos pramonė nukentėjo nuo nagrinėjamojo produkto žalingo importo iš KLR dempingo kaina. Taip pat primenama, kad minėti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo finansiniai rezultatai. Nustačius apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį) pavyko iš dalies sušvelninti Kinijos importo poveikį. Atsižvelgiant į žalos pobūdį (t. y. pakartotiniai nuostoliai, sumažėjęs pardavimas vidaus rinkoje), Bendrijos pramonės padėtis toliau neišvengiamai prastėtų, jeigu priemonės nebūtų taikomos.

| (104) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos produkciją gamina keturi paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) gamintojai, įdarbinę apytikriai 2 000 nagrinėjamąjį produktą gaminančių ir parduodančių darbuotojų. Nagrinėjamojo produkto gamyba sudarė apie 30 % jų gamybos. Jei priemonės nebūtų nustatytos, kainos ir toliau mažėtų, o Bendrijos gamintojai ir toliau patirtų didelius nuostolius, kurių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui nebūtų galima kompensuoti. Be to, būtų padarytas neigiamas poveikis kitai susijusių bendrovių veiklai. Atsižvelgiant į investicijas į gamybos sistemas galima manyti, kad nenustačius priemonių kai kurie Bendrijos gamintojai nepajėgtų kompensuoti savo investicijų. Remiantis tuo, kas minėta, Bendrijos pramonei būtų akivaizdžiai naudinga, jei būtų priimtos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(104)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos produkciją gamina keturi paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) gamintojai, įdarbinę apytikriai 2 000 nagrinėjamąjį produktą gaminančių ir parduodančių darbuotojų. Nagrinėjamojo produkto gamyba sudarė apie 30 % jų gamybos. Jei priemonės nebūtų nustatytos, kainos ir toliau mažėtų, o Bendrijos gamintojai ir toliau patirtų didelius nuostolius, kurių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui nebūtų galima kompensuoti. Be to, būtų padarytas neigiamas poveikis kitai susijusių bendrovių veiklai. Atsižvelgiant į investicijas į gamybos sistemas galima manyti, kad nenustačius priemonių kai kurie Bendrijos gamintojai nepajėgtų kompensuoti savo investicijų. Remiantis tuo, kas minėta, Bendrijos pramonei būtų akivaizdžiai naudinga, jei būtų priimtos antidempingo priemonės.

| (105) | Jei antidempingo priemonės būtų nustatytos, Bendrijos pramonė veikiausiai pajėgtų padidinti savo pardavimo kainas iki tokio lygio, kuris užtikrintų deramą pelno dydį. |
| --- | --- |

(105)

Jei antidempingo priemonės būtų nustatytos, Bendrijos pramonė veikiausiai pajėgtų padidinti savo pardavimo kainas iki tokio lygio, kuris užtikrintų deramą pelno dydį.

| (106) | Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės neprieštarautų Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(106)

Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės neprieštarautų Bendrijos pramonės interesams.

7.3.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (107) | Kai kurie importuotojai priemonėms nepritarė. Tačiau kiti, ypač šeši nesusiję importuotojai, kurie buvo atrinkti ir pateikė klausimyno atsakymus, pritarė priemonių nustatymo principui, kadangi jie turi išlaikyti du produkto, priklausančio nuo galimo derliaus nepastovumo, tiekimo šaltinius. Jie taip pat pabrėžė stabilios rinkos būtinybę. |
| --- | --- |

(107)

Kai kurie importuotojai priemonėms nepritarė. Tačiau kiti, ypač šeši nesusiję importuotojai, kurie buvo atrinkti ir pateikė klausimyno atsakymus, pritarė priemonių nustatymo principui, kadangi jie turi išlaikyti du produkto, priklausančio nuo galimo derliaus nepastovumo, tiekimo šaltinius. Jie taip pat pabrėžė stabilios rinkos būtinybę.

| (108) | Komisija taip pat išnagrinėjo bendradarbiaujančių importuotojų klausimyno atsakymuose pateiktą informaciją. Visais atvejais nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos sudaro tik mažą visos jų veiklos dalį. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio importuotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(108)

Komisija taip pat išnagrinėjo bendradarbiaujančių importuotojų klausimyno atsakymuose pateiktą informaciją. Visais atvejais nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos sudaro tik mažą visos jų veiklos dalį. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio importuotojų padėčiai.

7.4.   Naudotojų interesai

| (109) | Primenama, kad nagrinėjamasis produktas, kurio pirminė paskirtis yra maisto produktas, skirtas vartoti kaip desertas arba pateikti su patiekalais, daugiausiai parduodamas mažmeniniam sektoriui. Mažesnėse talpyklose supakuotas produktas daugiausia parduodamas tiesiogiai viešojo maitinimo pramonei, kuriai tenka 25 % suvartojimo. Tačiau tyrime nebendradarbiavo nė viena viešojo maitinimo bendrovė. |
| --- | --- |

(109)

Primenama, kad nagrinėjamasis produktas, kurio pirminė paskirtis yra maisto produktas, skirtas vartoti kaip desertas arba pateikti su patiekalais, daugiausiai parduodamas mažmeniniam sektoriui. Mažesnėse talpyklose supakuotas produktas daugiausia parduodamas tiesiogiai viešojo maitinimo pramonei, kuriai tenka 25 % suvartojimo. Tačiau tyrime nebendradarbiavo nė viena viešojo maitinimo bendrovė.

| (110) | Šiuo metu tiek mažmeninis sektorius, tiek viešojo maitinimo pramonė perka įvairaus asortimento produktus, tarp kurių nagrinėjamajam produktui tenka tik maža jų reikmių, taigi, ir sąnaudų, dalis. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio naudotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(110)

Šiuo metu tiek mažmeninis sektorius, tiek viešojo maitinimo pramonė perka įvairaus asortimento produktus, tarp kurių nagrinėjamajam produktui tenka tik maža jų reikmių, taigi, ir sąnaudų, dalis. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio naudotojų padėčiai.

| (111) | Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų naudotojų interesams. |
| --- | --- |

(111)

Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų naudotojų interesams.

| (112) | Atliekant tyrimą priešingos informacijos negauta. |
| --- | --- |

(112)

Atliekant tyrimą priešingos informacijos negauta.

7.5.   Vartotojų interesai

| (113) | Vartotojų organizacijos tyrime taip pat nebendradarbiavo. Nors nagrinėjamojo produkto poveikis kainoms yra didelis, tačiau jis sudaro tokią mažą namų ūkio išlaidų maisto produktams dalį, kad poveikis vartotojams būtų labai nedidelis. |
| --- | --- |

(113)

Vartotojų organizacijos tyrime taip pat nebendradarbiavo. Nors nagrinėjamojo produkto poveikis kainoms yra didelis, tačiau jis sudaro tokią mažą namų ūkio išlaidų maisto produktams dalį, kad poveikis vartotojams būtų labai nedidelis.

| (114) | Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų vartotojų interesams. |
| --- | --- |

(114)

Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų vartotojų interesams.

7.6.   Tiekėjų interesai

| (115) | Išaugęs importas iš KLR dempingo kaina tiekėjams yra žalingas, todėl priemonės neprieštarauja jų interesams. Žaliavų, kurias jie tiekia Bendrijos gamintojams, kiekis yra svarbus jų apyvartos šaltinis. Jei gamyba būtų sustabdyta, atitinkamame Ispanijos regione labai sutriktų žemės ūkio veikla, visų pirma todėl, kad konservavimas dėl tam tikrų citrusinių vaisių veislių skonio ir struktūros yra pagrindinis panaudojimo būdas. |
| --- | --- |

(115)

Išaugęs importas iš KLR dempingo kaina tiekėjams yra žalingas, todėl priemonės neprieštarauja jų interesams. Žaliavų, kurias jie tiekia Bendrijos gamintojams, kiekis yra svarbus jų apyvartos šaltinis. Jei gamyba būtų sustabdyta, atitinkamame Ispanijos regione labai sutriktų žemės ūkio veikla, visų pirma todėl, kad konservavimas dėl tam tikrų citrusinių vaisių veislių skonio ir struktūros yra pagrindinis panaudojimo būdas.

7.7.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (116) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo muitų importuojamiems KLR kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.). |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo muitų importuojamiems KLR kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.).

8.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (117) | Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Skaičiuojant buvo preliminariai naudotas 6,8 % ikimokestinis pelno dydis. Šį pelną sektorius gavo prieš išaugant importo kiekiui, dėl kurio pramonė patyrė didelę žalą. Laikoma, kad šis pelno dydis atitinka Bendrijos pramonės pelningumą, kurio būtų pasiekta nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesant žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(117)

Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Skaičiuojant buvo preliminariai naudotas 6,8 % ikimokestinis pelno dydis. Šį pelną sektorius gavo prieš išaugant importo kiekiui, dėl kurio pramonė patyrė didelę žalą. Laikoma, kad šis pelno dydis atitinka Bendrijos pramonės pelningumą, kurio būtų pasiekta nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesant žalingo dempingo.

| (118) | Palyginus vidutinę importo kainą, nustatytą skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. 62–64 konstatuojamąsias dalis), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingą kainą, nustatyta, kiek būtina didinti kainas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji parodytų minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas toliau pateiktas kiekvienos bendrovės skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo mažesnio lygio nei nustatytas dempingo skirtumas:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Palyginus vidutinę importo kainą, nustatytą skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. 62–64 konstatuojamąsias dalis), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingą kainą, nustatyta, kiek būtina didinti kainas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji parodytų minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas toliau pateiktas kiekvienos bendrovės skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo mažesnio lygio nei nustatytas dempingo skirtumas:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %

| — | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 81,1 % |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 81,1 %

| — | Visos kitos bendrovės 91 %. |
| --- | --- |

—

Visos kitos bendrovės 91 %.

8.2.   Laikinosios priemonės

| (119) | Atsižvelgiant į nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę. Kadangi visais atvejais žalos pašalinimo lygis yra mažesnis nei dempingo skirtumas, nustatant bendrą priemonių lygį reikėtų remtis juo. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgiant į nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę. Kadangi visais atvejais žalos pašalinimo lygis yra mažesnis nei dempingo skirtumas, nustatant bendrą priemonių lygį reikėtų remtis juo.

| (120) | Antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti žalingo dempingo poveikį. Todėl priemonių pobūdis yra itin svarbus. Priemonės turėtų būti tokio pobūdžio, kad, atsižvelgiant į aptariamą produktą ir jo rinką, minėtas poveikis galėtų būti pašalinamas kuo veiksmingiau. |
| --- | --- |

(120)

Antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti žalingo dempingo poveikį. Todėl priemonių pobūdis yra itin svarbus. Priemonės turėtų būti tokio pobūdžio, kad, atsižvelgiant į aptariamą produktą ir jo rinką, minėtas poveikis galėtų būti pašalinamas kuo veiksmingiau.

| (121) | Šiuo atveju tiek Bendrijos gamintojų, tiek daugelio importuotojų nuomone, reikia atsižvelgti į toliau nurodytas produkto ir rinkos ypatybes. |
| --- | --- |

(121)

Šiuo atveju tiek Bendrijos gamintojų, tiek daugelio importuotojų nuomone, reikia atsižvelgti į toliau nurodytas produkto ir rinkos ypatybes.

| (122) | Priemonių pobūdis turėtų padėti išvengti tokių reiškinių, kurie pastebėti atliekant tyrimą dėl apsaugos ir dėl priemonių bei šį tyrimą. Šie reiškiniai, tam tikru mastu visais atvejais mažinę priemonių poveikį, aprašomi toliau. |
| --- | --- |

(122)

Priemonių pobūdis turėtų padėti išvengti tokių reiškinių, kurie pastebėti atliekant tyrimą dėl apsaugos ir dėl priemonių bei šį tyrimą. Šie reiškiniai, tam tikru mastu visais atvejais mažinę priemonių poveikį, aprašomi toliau.

| (123) | Pirmasis reiškinys – tai, kaip minėta pirmiau, atsargų kaupimas naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES. Iki ES plėtros 2004 m. Kinijos eksportuotojai didelį nagrinėjamojo produkto kiekį vežė į būsimąsias valstybes nares; taigi, šioms valstybėms narėms įstojus į ES šios prekės pateko į Bendrijos rinką netaikant joms apsaugos priemonių. |
| --- | --- |

(123)

Pirmasis reiškinys – tai, kaip minėta pirmiau, atsargų kaupimas naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES. Iki ES plėtros 2004 m. Kinijos eksportuotojai didelį nagrinėjamojo produkto kiekį vežė į būsimąsias valstybes nares; taigi, šioms valstybėms narėms įstojus į ES šios prekės pateko į Bendrijos rinką netaikant joms apsaugos priemonių.

| (124) | Antrasis reiškinys – tai, kad buvo pateikta naujų rūšių produktų, kurioms apsaugos priemonės formaliai nebuvo taikomos, tačiau kurių fizinės ir techninės savybės buvo tokios pat. Kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, šiame antidempingo tyrime jos priskiriamos nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(124)

Antrasis reiškinys – tai, kad buvo pateikta naujų rūšių produktų, kurioms apsaugos priemonės formaliai nebuvo taikomos, tačiau kurių fizinės ir techninės savybės buvo tokios pat. Kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, šiame antidempingo tyrime jos priskiriamos nagrinėjamajam produktui.

| (125) | Trečiasis reiškinys – kainų kompensavimas. ES ūkinės veiklos vykdytojai iš Kinijos prekybininkų perka ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir įvairių rūšių perdirbtus maisto produktus. |
| --- | --- |

(125)

Trečiasis reiškinys – kainų kompensavimas. ES ūkinės veiklos vykdytojai iš Kinijos prekybininkų perka ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir įvairių rūšių perdirbtus maisto produktus.

| (126) | Čia slypi pavojus, kad įprasta priemonė, pvz., ad valorem muitas, gali būti kompensuojama nustatant didesnes kainas kitiems importuojamiems maisto produktams. Atsižvelgiant į tai, kas minėta, reikia nustatyti tokią priemonę, kurios pobūdis leistų sumažinti tokių reiškinių, galinčių susilpninti priemonių veiksmingumą, tikimybę. Šiomis aplinkybėmis muitas turėtų būti nustatomas kaip tam tikra suma už toną, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir užkirsti kelią antidempingo priemonės absorbcijai mažinant eksporto kainas. Ši suma susidaro įvertinus žalos pašalinimo dydį pagal eksporto kainas, pagal kurias apskaičiuojamas kiekvienos bendrovės dempingas per TL. Visų į atranką neįtrauktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų specialusis muitas apskaičiuotas kaip kiekvienos iš atrinktų bendrovių atitinkamų duomenų vidurkis. Visų kitų bendrovių specialusis muitas – tai didžiausias atrinktų bendrovių individualus muitas. Dėl šių priežasčių specialusis muitas yra toks: | Fiksuotas muitas
  (EUR už toną) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. | 440,7 |
| Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką | 455,1 |
| Visos kitos bendrovės | 482,2 |

(126)

Čia slypi pavojus, kad įprasta priemonė, pvz., ad valorem muitas, gali būti kompensuojama nustatant didesnes kainas kitiems importuojamiems maisto produktams. Atsižvelgiant į tai, kas minėta, reikia nustatyti tokią priemonę, kurios pobūdis leistų sumažinti tokių reiškinių, galinčių susilpninti priemonių veiksmingumą, tikimybę. Šiomis aplinkybėmis muitas turėtų būti nustatomas kaip tam tikra suma už toną, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir užkirsti kelią antidempingo priemonės absorbcijai mažinant eksporto kainas. Ši suma susidaro įvertinus žalos pašalinimo dydį pagal eksporto kainas, pagal kurias apskaičiuojamas kiekvienos bendrovės dempingas per TL. Visų į atranką neįtrauktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų specialusis muitas apskaičiuotas kaip kiekvienos iš atrinktų bendrovių atitinkamų duomenų vidurkis. Visų kitų bendrovių specialusis muitas – tai didžiausias atrinktų bendrovių individualus muitas. Dėl šių priežasčių specialusis muitas yra toks:

Fiksuotas muitas

(EUR už toną)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

440,7

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką

455,1

Visos kitos bendrovės

482,2

| (127) | Šiame reglamente nurodyti atskirai bendrovei taikomi individualūs antidempingo muitai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jie parodo atliekant tyrimą nustatytą šių bendrovių padėtį. Šios muito normos (kitokios, nei visoje šalies teritorijoje galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(127)

Šiame reglamente nurodyti atskirai bendrovei taikomi individualūs antidempingo muitai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jie parodo atliekant tyrimą nustatytą šių bendrovių padėtį. Šios muito normos (kitokios, nei visoje šalies teritorijoje galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (128) | Bet koks prašymas taikyti šiuos bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą svarbią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(128)

Bet koks prašymas taikyti šiuos bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą svarbią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (129) | Individualių muito normų skirtumai yra dideli, o jos taikomos keliems eksportuojantiems gamintojams. Visi šie veiksniai gali palengvinti pastangas perskirstyti eksporto kanalus tarp tradicinių eksportuotojų, kuriems taikomos mažiausios muito normos. Taigi, jeigu vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportas padidėja daugiau negu 30 %, jai taikomos individualios priemonės bus laikomos nepakankamomis, kad atsvertų nustatytą žalingą dempingą. Todėl, esant būtiniems veiksniams, gali būti inicijuojamas tyrimas, siekiant atitinkamai koreguoti priemonių pobūdį arba lygį. |
| --- | --- |

(129)

Individualių muito normų skirtumai yra dideli, o jos taikomos keliems eksportuojantiems gamintojams. Visi šie veiksniai gali palengvinti pastangas perskirstyti eksporto kanalus tarp tradicinių eksportuotojų, kuriems taikomos mažiausios muito normos. Taigi, jeigu vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportas padidėja daugiau negu 30 %, jai taikomos individualios priemonės bus laikomos nepakankamomis, kad atsvertų nustatytą žalingą dempingą. Todėl, esant būtiniems veiksniams, gali būti inicijuojamas tyrimas, siekiant atitinkamai koreguoti priemonių pobūdį arba lygį.

| (130) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta, ir į Bendrijos pramonės bei kelių importuotojų pastabas dėl priemonių pobūdžio sąlygų, jeigu pagrįsta, šis klausimas gali būti persvarstytas galutiniu etapu. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta, ir į Bendrijos pramonės bei kelių importuotojų pastabas dėl priemonių pobūdžio sąlygų, jeigu pagrįsta, šis klausimas gali būti persvarstytas galutiniu etapu.

| (131) | Primenama, kad Komisija 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentu (EB) Nr. 1295/2007 nustatė reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštus arba konservuotus citrusinius vaisius (mandarinus ir kt.), atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį. Bendrijos pramonė paprašė taikyti priemones atgaline data. Šis klausimas nagrinėjamas. Šiuo etapu pažymėtina, kad remiantis turimais statistiniais duomenimis per laikotarpį nuo 2007 m. lapkričio mėn. iki 2008 m. vasario mėn. nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos išaugo daugiau kaip 60 %, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (nuo 16 300 iki 27 300 tonų). Išaugus šiam importui tuo pačiu 4 % sumažėjo atitinkamo importo vidutinė kaina. |
| --- | --- |

(131)

Primenama, kad Komisija 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentu (EB) Nr. 1295/2007 nustatė reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštus arba konservuotus citrusinius vaisius (mandarinus ir kt.), atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį. Bendrijos pramonė paprašė taikyti priemones atgaline data. Šis klausimas nagrinėjamas. Šiuo etapu pažymėtina, kad remiantis turimais statistiniais duomenimis per laikotarpį nuo 2007 m. lapkričio mėn. iki 2008 m. vasario mėn. nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos išaugo daugiau kaip 60 %, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (nuo 16 300 iki 27 300 tonų). Išaugus šiam importui tuo pačiu 4 % sumažėjo atitinkamo importo vidutinė kaina.

9.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (132) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 7 dalį laikinąsias priemones reikėtų nustatyti šešių mėnesių laikotarpiui. |
| --- | --- |

(132)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 7 dalį laikinąsias priemones reikėtų nustatyti šešių mėnesių laikotarpiui.

| (133) | Kad būtų užtikrintas geras administravimas, reikia nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laiką, gali pareikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti persvarstytos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą, |
| --- | --- |

(133)

Kad būtų užtikrintas geras administravimas, reikia nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laiką, gali pareikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti persvarstytos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinoms (angl. clementines), vilkingams (angl. wilkings) ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, kurių klasifikaciniai KN kodai yra 2008 30 55, 2008 30 75 ir ex 2008 30 90 (TARIC kodai 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

2 straipsnis

Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 straipsnyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardyti gamintojai, yra tokia:

| Bendrovė | EUR už toną gryno produkto svorio | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. | 440,7 | A 888 |
| Priede išvardyti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką | 455,1 | A 889 |
| Visos kitos bendrovės | 482,2 | A 999 |

Bendrovė

EUR už toną gryno produkto svorio

Papildomas TARIC kodas

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

440,7

A 888

Priede išvardyti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką

455,1

A 889

Visos kitos bendrovės

482,2

A 999

3 straipsnis

1.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir todėl reikia paskirstyti faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (6) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 straipsniu, yra sumažinamas tokiu procentu, kuris atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.

2.   1 straipsnyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

4 straipsnis

Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

5 straipsnis

Šiuo reglamentu muitinėms nurodoma nutraukti importo registravimą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1295/2007 1 straipsnį.

Duomenys apie produktus, įvežtus vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki šio reglamento įsigaliojimo, saugomi iki galimų galutinių priemonių įsigaliojimo arba iki šio tyrimo pabaigos.

6 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2008 m. liepos 4 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 246, 2007 10 20, p. 15.

2

(3)  OL L 288, 2007 11 6, p. 22.

3

(4)  OL L 290, 2003 11 8, p. 3.

4

(5)  OL L 104, 2004 4 8, p. 67.

5

(6)  OL L 253, 1993 1 11, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

6

---

PRIEDAS

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gruodžio 11 d.

dėl Valstybės pagalbos C 12/07 (ex N 799/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti Glunz&Jensen s.r.o.

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6045)

(Tekstas autentiškas tik slovakų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/551/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. lapkričio 29 d. elektroniniu pranešimu, Komisijos įregistruotu 2006 m. lapkričio 30 d., suteikus nuorodos numerį A/39718, Slovakijos valdžios institucijos, remdamosi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, pranešė Komisijai apie ketinimą bendrovei Glunz&Jensen s.r.o. suteikti regioninę ad hoc investicinę pagalbą. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. lapkričio 29 d. elektroniniu pranešimu, Komisijos įregistruotu 2006 m. lapkričio 30 d., suteikus nuorodos numerį A/39718, Slovakijos valdžios institucijos, remdamosi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, pranešė Komisijai apie ketinimą bendrovei Glunz&Jensen s.r.o. suteikti regioninę ad hoc investicinę pagalbą.

| (2) | Prašymas pateikti informaciją buvo išsiųstas 2007 m. sausio 26 d. (D/50360). Slovakijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. vasario 20 d. raštu (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Prašymas pateikti informaciją buvo išsiųstas 2007 m. sausio 26 d. (D/50360). Slovakijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. vasario 20 d. raštu (A/31585).

| (3) | 2007 m. balandžio 24 d. raštu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija Slovakiją informavo, kad nusprendė dėl šios priemonės pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. balandžio 24 d. raštu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija Slovakiją informavo, kad nusprendė dėl šios priemonės pradėti procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (5) | Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių ar Slovakijos Respublikos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių ar Slovakijos Respublikos.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

II.1.   Priemonės tikslas

| (6) | Pagalbos priemonės tikslas – skatinti regioninę plėtrą Prešovo regione (Rytų Slovakija), kuris buvo remtinas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą remiantis Slovakijos regioninės pagalbos žemėlapiu (3), taikomu pranešimo dieną, o didžiausia taikomos regioninės pagalbos riba yra 50 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE). |
| --- | --- |

(6)

Pagalbos priemonės tikslas – skatinti regioninę plėtrą Prešovo regione (Rytų Slovakija), kuris buvo remtinas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą remiantis Slovakijos regioninės pagalbos žemėlapiu (3), taikomu pranešimo dieną, o didžiausia taikomos regioninės pagalbos riba yra 50 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE).

| (7) | Siūlomą projektą sudaro ad hoc pagalbos priemonė, apie kurią pranešė Slovakijos valdžios institucijos. Aptariama pagalba pagal esamą schemą nebuvo teikiama (t. y. jos teisinis pagrindas nėra įtrauktas į Stojimo sutartį kaip esama pagalbos schema, jai nėra taikomas vadinamasis laikinasis mechanizmas, pagalbos schema, pagrįsta tomis teisinėmis nuostatomis, nėra patvirtinta Komisijos po Slovakijos įstojimo į ES. |
| --- | --- |

(7)

Siūlomą projektą sudaro ad hoc pagalbos priemonė, apie kurią pranešė Slovakijos valdžios institucijos. Aptariama pagalba pagal esamą schemą nebuvo teikiama (t. y. jos teisinis pagrindas nėra įtrauktas į Stojimo sutartį kaip esama pagalbos schema, jai nėra taikomas vadinamasis laikinasis mechanizmas, pagalbos schema, pagrįsta tomis teisinėmis nuostatomis, nėra patvirtinta Komisijos po Slovakijos įstojimo į ES.

II.2.   Pagalbos forma ir pobūdis

| (8) | Pagalba, apie kurią pranešta, turi būti teikiama atleidimo nuo mokesčių forma, taikoma kasmet 2007–2010 m. laikotarpiu, pagalbos gavėją Glunz&Jensen s.r.o. atleidžiant iki 100 % nuo įmonių mokesčio prievolės. Bendros atleidimo nuo mokesčių sumos riba – 42 mln. SKK dabartine verte (4) (apie 1,15 mln. EUR). Pagalbos negalima sumuoti su pagalba, gauta tam pačiam investiciniam projektui iš kitų šaltinių. |
| --- | --- |

(8)

Pagalba, apie kurią pranešta, turi būti teikiama atleidimo nuo mokesčių forma, taikoma kasmet 2007–2010 m. laikotarpiu, pagalbos gavėją Glunz&Jensen s.r.o. atleidžiant iki 100 % nuo įmonių mokesčio prievolės. Bendros atleidimo nuo mokesčių sumos riba – 42 mln. SKK dabartine verte (4) (apie 1,15 mln. EUR). Pagalbos negalima sumuoti su pagalba, gauta tam pačiam investiciniam projektui iš kitų šaltinių.

II.3.   Ad hoc pagalbos teisinis pagrindas

| (9) | Ad hoc pagalbos teisinis pagrindas yra Valstybės pagalbos įstatymas Nr. 231/1999 su pakeitimais, Pajamų mokesčio įstatymas Nr. 595/2003 su pakeitimais ir Pajamų mokesčio įstatymas Nr. 366/1999 su 2003 m. gruodžio 31 d. pakeitimais, ypač Pajamų mokesčio įstatymo Nr. 595/2003 52 skirsnio 3 punktas su pakeitimais, laikantis sąlygų, nustatytų Pajamų mokesčio įstatymo Nr. 366/1999 35a skirsnyje, iš dalies pakeistame 2003 m. gruodžio 31 d. (5) |
| --- | --- |

(9)

Ad hoc pagalbos teisinis pagrindas yra Valstybės pagalbos įstatymas Nr. 231/1999 su pakeitimais, Pajamų mokesčio įstatymas Nr. 595/2003 su pakeitimais ir Pajamų mokesčio įstatymas Nr. 366/1999 su 2003 m. gruodžio 31 d. pakeitimais, ypač Pajamų mokesčio įstatymo Nr. 595/2003 52 skirsnio 3 punktas su pakeitimais, laikantis sąlygų, nustatytų Pajamų mokesčio įstatymo Nr. 366/1999 35a skirsnyje, iš dalies pakeistame 2003 m. gruodžio 31 d. (5)

II.4.   Pagalbos gavėjai

| (10) | Pagalbos gavėja, Glunz&Jensen s.r.o., yra didelė įmonė, t. y. ji nelaikoma maža ir vidutine įmone, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (6). Glunz&Jensen s.r.o. yra įmonės Glunz&Jensen A/S (toliau – Glunz&Jensen), kurios pagrindinė būstinė yra Ringstede (Danija), pavaldžioji įmonė Slovakijoje, kitos pavaldžiosios įmonės pranešimo metu veikė Virdžinijoje (JAV) ir Tetforde (Jungtinė Karalystė). |
| --- | --- |

(10)

Pagalbos gavėja, Glunz&Jensen s.r.o., yra didelė įmonė, t. y. ji nelaikoma maža ir vidutine įmone, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (6). Glunz&Jensen s.r.o. yra įmonės Glunz&Jensen A/S (toliau – Glunz&Jensen), kurios pagrindinė būstinė yra Ringstede (Danija), pavaldžioji įmonė Slovakijoje, kitos pavaldžiosios įmonės pranešimo metu veikė Virdžinijoje (JAV) ir Tetforde (Jungtinė Karalystė).

| (11) | Glunz&Jensen – tai pasaulyje pirmaujanti grafikos įrangos, skirtos paruošti spaudai ofsetinės spaudos plokštes ir jų priedus, gamintoja bei platintoja, kurios rinkos dalis Europoje sudaro maždaug [...] % (7). |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen – tai pasaulyje pirmaujanti grafikos įrangos, skirtos paruošti spaudai ofsetinės spaudos plokštes ir jų priedus, gamintoja bei platintoja, kurios rinkos dalis Europoje sudaro maždaug [...] % (7).

II.5.   Investicinis projektas

| (12) | 2004 m. Glunz&Jensen s.r.o. pradėjo rengimąsi pradinei investicijai Slovakijoje, kurią iš viso sudaro 213 mln. Slovakijos kronų (SKK) (apie 5,8 mln. EUR) suma. Investicinis projektas įgyvendinamas 2004–2009 m. laikotarpiu, Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, dviem etapais: 2004–2006 ir 2007–2009 m. |
| --- | --- |

(12)

2004 m. Glunz&Jensen s.r.o. pradėjo rengimąsi pradinei investicijai Slovakijoje, kurią iš viso sudaro 213 mln. Slovakijos kronų (SKK) (apie 5,8 mln. EUR) suma. Investicinis projektas įgyvendinamas 2004–2009 m. laikotarpiu, Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, dviem etapais: 2004–2006 ir 2007–2009 m.

| (13) | Projektu siekiama į Prešovą perkelti gamybą, kuri 2004 m. buvo vykdoma Jungtinėje Karalystėje ir Danijoje. Vykdant perkėlimo projektą, 2006 m. pabaigoje buvo uždaryta Tetfordo gamykla. |
| --- | --- |

(13)

Projektu siekiama į Prešovą perkelti gamybą, kuri 2004 m. buvo vykdoma Jungtinėje Karalystėje ir Danijoje. Vykdant perkėlimo projektą, 2006 m. pabaigoje buvo uždaryta Tetfordo gamykla.

| (14) | Prešovo gamykla turi tapti pagrindiniu įmonės gamybos centru. Iš tiesų, kaip nurodė Slovakijos valdžios institucijos, visi įrengimai, kuriuos ketinama sumontuoti Slovakijos gamykloje, yra perkeliami tiesiogiai iš Danijos ir Jungtinės Karalystės. Todėl reikalavimus atitinkančios projekto išlaidos susidaro tik už pastatus ir nedidelį papildomos įrangos kiekį. |
| --- | --- |

(14)

Prešovo gamykla turi tapti pagrindiniu įmonės gamybos centru. Iš tiesų, kaip nurodė Slovakijos valdžios institucijos, visi įrengimai, kuriuos ketinama sumontuoti Slovakijos gamykloje, yra perkeliami tiesiogiai iš Danijos ir Jungtinės Karalystės. Todėl reikalavimus atitinkančios projekto išlaidos susidaro tik už pastatus ir nedidelį papildomos įrangos kiekį.

| (15) | Pirmas žingsnis 2004–2006 m. laikotarpio investavimo etape buvo įsigyti gamybos cechą ir neužstatytą žemės sklypą tolesnei plėtrai. Antras žingsnis buvo atnaujinti įrenginius ir įsigyti įrangos (tiesiogiai nesusijusios su gamyba). Visa pirmojo etapo investicijų suma buvo 128 mln. SKK (apie 3,5 mln. EUR). Kaip nurodyta prie pranešimo pridėtose deklaracijose, Glunz&Jensen s.r.o. šiai projekto daliai negavo jokios valstybės pagalbos ir nepateikė jokio prašymo dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(15)

Pirmas žingsnis 2004–2006 m. laikotarpio investavimo etape buvo įsigyti gamybos cechą ir neužstatytą žemės sklypą tolesnei plėtrai. Antras žingsnis buvo atnaujinti įrenginius ir įsigyti įrangos (tiesiogiai nesusijusios su gamyba). Visa pirmojo etapo investicijų suma buvo 128 mln. SKK (apie 3,5 mln. EUR). Kaip nurodyta prie pranešimo pridėtose deklaracijose, Glunz&Jensen s.r.o. šiai projekto daliai negavo jokios valstybės pagalbos ir nepateikė jokio prašymo dėl pagalbos.

| (16) | Antrasis investicijų, kurios turi būti atliktos 2007–2009 m. laikotarpiu, etapas – tai projektas, apie kurį 2006 m. lapkričio 29 d. pranešė Slovakijos valdžios institucijos. Šiame etape tęsiamas pradinis projektas – statomi papildomi pastatai ir įsigyjama papildoma įranga (informacinės technologijos, sunkvežimiai ir raštinės įranga) už iš viso 84 mln. SKK dabartine verte (apie 2,3 mln. EUR). |
| --- | --- |

(16)

Antrasis investicijų, kurios turi būti atliktos 2007–2009 m. laikotarpiu, etapas – tai projektas, apie kurį 2006 m. lapkričio 29 d. pranešė Slovakijos valdžios institucijos. Šiame etape tęsiamas pradinis projektas – statomi papildomi pastatai ir įsigyjama papildoma įranga (informacinės technologijos, sunkvežimiai ir raštinės įranga) už iš viso 84 mln. SKK dabartine verte (apie 2,3 mln. EUR).

| (17) | Gamykla Slovakijoje pradėjo veikti 2005 m. Nuo to laiko šios gamyklos gamybos apimtys labai išaugo ir akivaizdžiai padidėjo našumas (8). |
| --- | --- |

(17)

Gamykla Slovakijoje pradėjo veikti 2005 m. Nuo to laiko šios gamyklos gamybos apimtys labai išaugo ir akivaizdžiai padidėjo našumas (8).

III.   PRIEŽASTYS PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (18) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje Komisija pažymėjo, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą ir nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (9) (toliau – 1998 m. RPG) dėl toliau nurodytų priežasčių jai kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka.






  — | Pirma, panašu, kad abu investicijų etapai yra susiję su tuo pačiu investiciniu projektu, kadangi jie sudaro dalį bendrojo plano pritaikyti gamybos linijas laipsniškam perkėlimui iš Danijos ir Jungtinės Karalystės. Pateiktame pranešime Slovakijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šie etapai priskirtini vienam investiciniam projektui. „Bendrovės Glunz&Jensen pateiktas investicinis projektas įgyvendinamas 2004–2009 m. laikotarpiu dviem etapais: 2004–2006, 2007–2009 m.“
  Be to, „Prašymo suteikti valstybės pagalbą mokesčių lengvatos forma“, kurį pagalbos gavėja pateikė Slovakijos valdžios institucijoms ir kuris buvo pridėtas prie pranešimo, 6 puslapyje Glunz&Jensen s.r.o. nurodė, kad investicijų laikotarpis trunka nuo 2004 iki 2008 m. (10) ir kad bendros investicinės išlaidos sudaro „daugiau kaip 200 mln. SKK“, o ši suma atitinka visą investicijų, Glunz&Jensen s.r.o. atliktų Slovakijoje, sumą.
  Atsižvelgiant į minėtą informaciją susidarė įspūdis, kad projektas, apie kurį pranešta, yra susijęs su antruoju vieno didelio investicinio projekto, kuris jau pradėtas vykdyti 2004 m., etapu.
  Be to, kadangi pačios pagalbos gavėjos prašyme suteikti valstybės pagalbą abu investavimo etapai nebuvo atskirti, Komisija negalėjo atmesti galimybės, jog investavimo laikotarpis buvo dirbtinai padalytas į du etapus, kad pagalbos gavėja atitiktų reikalavimus prašymui dėl valstybės pagalbos 2006 m. teikti. |
| --- | --- | --- |

(18)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje Komisija pažymėjo, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą ir nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (9) (toliau – 1998 m. RPG) dėl toliau nurodytų priežasčių jai kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka.

—

Pirma, panašu, kad abu investicijų etapai yra susiję su tuo pačiu investiciniu projektu, kadangi jie sudaro dalį bendrojo plano pritaikyti gamybos linijas laipsniškam perkėlimui iš Danijos ir Jungtinės Karalystės. Pateiktame pranešime Slovakijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šie etapai priskirtini vienam investiciniam projektui. „Bendrovės Glunz&Jensen pateiktas investicinis projektas įgyvendinamas 2004–2009 m. laikotarpiu dviem etapais: 2004–2006, 2007–2009 m.“

Be to, „Prašymo suteikti valstybės pagalbą mokesčių lengvatos forma“, kurį pagalbos gavėja pateikė Slovakijos valdžios institucijoms ir kuris buvo pridėtas prie pranešimo, 6 puslapyje Glunz&Jensen s.r.o. nurodė, kad investicijų laikotarpis trunka nuo 2004 iki 2008 m. (10) ir kad bendros investicinės išlaidos sudaro „daugiau kaip 200 mln. SKK“, o ši suma atitinka visą investicijų, Glunz&Jensen s.r.o. atliktų Slovakijoje, sumą.

Atsižvelgiant į minėtą informaciją susidarė įspūdis, kad projektas, apie kurį pranešta, yra susijęs su antruoju vieno didelio investicinio projekto, kuris jau pradėtas vykdyti 2004 m., etapu.

Be to, kadangi pačios pagalbos gavėjos prašyme suteikti valstybės pagalbą abu investavimo etapai nebuvo atskirti, Komisija negalėjo atmesti galimybės, jog investavimo laikotarpis buvo dirbtinai padalytas į du etapus, kad pagalbos gavėja atitiktų reikalavimus prašymui dėl valstybės pagalbos 2006 m. teikti.

| — | Antra, remiantis informacija, pateikta Slovakijos valdžios institucijų, prašymas suteikti valstybės pagalbą, pasirašytas 2006 m. birželio 29 d., buvo pateiktas tik 2006 m. lapkričio mėn., t. y. po to, kai 2004 m. prasidėjo pirmasis investicijų etapas.
  Todėl Komisija abejoja, ar buvo laikomasi 1998 m. RPG 4.2 punkte nustatytos skatinamojo pagalbos poveikio sąlygos. Komisija pabrėžė, kad pagal bendrą principą valstybės pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, gali būti patvirtinta tik tuo atveju, jei šį neigiamą poveikį akivaizdžiai nusveria teigiamas pagalbos indėlis siekiant Bendrijos tikslo (šiuo atveju – regioninės plėtros). Komisija nusprendė, kad prašymas suteikti valstybės pagalbą 2006 m. pabaigoje negalėjo atgaline data paskatinti priimti sprendimo investuoti, dėl kurio 2004 m. buvo pradėta veikla, o 2005 m. balandžio mėn. – gamyba. |
| --- | --- |

—

Antra, remiantis informacija, pateikta Slovakijos valdžios institucijų, prašymas suteikti valstybės pagalbą, pasirašytas 2006 m. birželio 29 d., buvo pateiktas tik 2006 m. lapkričio mėn., t. y. po to, kai 2004 m. prasidėjo pirmasis investicijų etapas.

Todėl Komisija abejoja, ar buvo laikomasi 1998 m. RPG 4.2 punkte nustatytos skatinamojo pagalbos poveikio sąlygos. Komisija pabrėžė, kad pagal bendrą principą valstybės pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, gali būti patvirtinta tik tuo atveju, jei šį neigiamą poveikį akivaizdžiai nusveria teigiamas pagalbos indėlis siekiant Bendrijos tikslo (šiuo atveju – regioninės plėtros). Komisija nusprendė, kad prašymas suteikti valstybės pagalbą 2006 m. pabaigoje negalėjo atgaline data paskatinti priimti sprendimo investuoti, dėl kurio 2004 m. buvo pradėta veikla, o 2005 m. balandžio mėn. – gamyba.

| — | Trečia, nuomonę, kad galimybė gauti pagalbą nebuvo lemiamas veiksnys pagalbos gavėjos sprendimui pradėti veiklos perkėlimą, atrodo, patvirtina pačios pagalbos gavėjos pareiškimas prašyme suteikti valstybės pagalbą, kuriame paaiškinamos veiklos perkėlimo į Slovakiją priežastys: „(Glunz&Jensen bendrovės) valdyba nusprendė 2003 m. ištirti galimybę įsteigti gamybos padalinį šalyje, kurioje gamybos sąnaudos yra nedidelės. Buvo siekiama sumažinti gamybos sąnaudas, susikurti pagalbinius tiekėjus Vidurio ir Rytų Europoje [...] Glunz&Jensen atliko lyginamąją vienuolikos Vidurio ir Rytų Europos valstybių analizę, norėdama rasti geriausią vietą pavaldžiajai įmonei [...]. Iš šių 11 valstybių buvo išsamiai tiriamos Čekija, Slovakija ir Bulgarija. Buvo padaryta išvada, kad Slovakija labiausiai tinka gamyklai steigti, atsižvelgiant į Glunz&Jensen bendrovės verslo ir įvertintų rinkų suderinamumo veiksnį“ (11). |
| --- | --- |

—

Trečia, nuomonę, kad galimybė gauti pagalbą nebuvo lemiamas veiksnys pagalbos gavėjos sprendimui pradėti veiklos perkėlimą, atrodo, patvirtina pačios pagalbos gavėjos pareiškimas prašyme suteikti valstybės pagalbą, kuriame paaiškinamos veiklos perkėlimo į Slovakiją priežastys: „(Glunz&Jensen bendrovės) valdyba nusprendė 2003 m. ištirti galimybę įsteigti gamybos padalinį šalyje, kurioje gamybos sąnaudos yra nedidelės. Buvo siekiama sumažinti gamybos sąnaudas, susikurti pagalbinius tiekėjus Vidurio ir Rytų Europoje [...] Glunz&Jensen atliko lyginamąją vienuolikos Vidurio ir Rytų Europos valstybių analizę, norėdama rasti geriausią vietą pavaldžiajai įmonei [...]. Iš šių 11 valstybių buvo išsamiai tiriamos Čekija, Slovakija ir Bulgarija. Buvo padaryta išvada, kad Slovakija labiausiai tinka gamyklai steigti, atsižvelgiant į Glunz&Jensen bendrovės verslo ir įvertintų rinkų suderinamumo veiksnį“ (11).

| — | Ketvirta, Slovakijos valdžios institucijos paaiškino, kodėl pagalbos gavėja neprašė pagalbos pirmajam investicinio projekto etapui. Remiantis jų paaiškinimais, bendrovė manė, kad, Slovakijai dar neįstojus į ES, nebuvo būtina prašyti leidimo valstybės pagalbai mokesčių lengvatos forma. Jų nuomone, prašymas suteikti pagalbą turėjo būti pateiktas tik mokesčių deklaracijoje tais metais, kuriais bendrovei buvo pradėta taikyti mokestinę prievolę.
  Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, tai reiškia, kad Glunz&Jensen s.r.o. planavo prašyti valstybės pagalbos nuo investicinio projekto įgyvendinimo pradžios 2004 m.
  Komisijos nuomone, faktas, kad pagalbos gavėja nepakankamai išmano apie taikomą tvarką, neturi reikšmės. Reikia pažymėti, kad pagalba pagal Slovakijos pajamų mokesčio įstatymo Nr. 366/1999 35a skirsnį su pakeitimais nebuvo suteikta automatiškai prieš Slovakijai įstojant į ES ir dabar nėra automatiškai teikiama, nes nėra su minėtu skirsniu susijusios esamos pagalbos schemos. Todėl apie tokios rūšies pagalbą reikėjo ir reikia atskirai pranešti Komisijai kaip apie ad hoc pagalbą, – tą įrodo maždaug 40 ad hoc pranešimų, Slovakijos pateiktų taikant šį teisinį pagrindą pagal vadinamąją laikinąją procedūrą. |
| --- | --- |

—

Ketvirta, Slovakijos valdžios institucijos paaiškino, kodėl pagalbos gavėja neprašė pagalbos pirmajam investicinio projekto etapui. Remiantis jų paaiškinimais, bendrovė manė, kad, Slovakijai dar neįstojus į ES, nebuvo būtina prašyti leidimo valstybės pagalbai mokesčių lengvatos forma. Jų nuomone, prašymas suteikti pagalbą turėjo būti pateiktas tik mokesčių deklaracijoje tais metais, kuriais bendrovei buvo pradėta taikyti mokestinę prievolę.

Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, tai reiškia, kad Glunz&Jensen s.r.o. planavo prašyti valstybės pagalbos nuo investicinio projekto įgyvendinimo pradžios 2004 m.

Komisijos nuomone, faktas, kad pagalbos gavėja nepakankamai išmano apie taikomą tvarką, neturi reikšmės. Reikia pažymėti, kad pagalba pagal Slovakijos pajamų mokesčio įstatymo Nr. 366/1999 35a skirsnį su pakeitimais nebuvo suteikta automatiškai prieš Slovakijai įstojant į ES ir dabar nėra automatiškai teikiama, nes nėra su minėtu skirsniu susijusios esamos pagalbos schemos. Todėl apie tokios rūšies pagalbą reikėjo ir reikia atskirai pranešti Komisijai kaip apie ad hoc pagalbą, – tą įrodo maždaug 40 ad hoc pranešimų, Slovakijos pateiktų taikant šį teisinį pagrindą pagal vadinamąją laikinąją procedūrą.

| — | Galiausiai net jei pagalba būtų pasižymėjusi skatinamuoju poveikiu, dėl to turėtų kilti rimtų abejonių: iš tiesų 1998 m. RPG (2 punktas) reiškiama neigiama nuomonė dėl ad hoc pagalbos, nebent gali būti įrodyta, kad priemonės nauda regionui nusveria konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija pažymėjo:






  — | Nors priemonė naudinga regioninei plėtrai (155 tiesioginės darbo vietos, apie 30 netiesioginių darbo vietų), panašu, kad neigiamas jos poveikis yra toks pat didelis. |
| --- | --- | --- |

—

Galiausiai net jei pagalba būtų pasižymėjusi skatinamuoju poveikiu, dėl to turėtų kilti rimtų abejonių: iš tiesų 1998 m. RPG (2 punktas) reiškiama neigiama nuomonė dėl ad hoc pagalbos, nebent gali būti įrodyta, kad priemonės nauda regionui nusveria konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija pažymėjo:

—

Nors priemonė naudinga regioninei plėtrai (155 tiesioginės darbo vietos, apie 30 netiesioginių darbo vietų), panašu, kad neigiamas jos poveikis yra toks pat didelis.

| — | Atitinkama pagalbos gavėjos produktų rinka yra grafikos įrangos spaudos plokštėms paruošti, visų pirma skaitmeninės ofsetinių spaudos formų gamybos technologijos (angl. computer-to-plate, CtP) procesorių, rinka. Komisija pažymėjo, kad pagalba teikiama bendrovei, kurios rinkos dalis sudaro maždaug [...] % Europos rinkos. Artimiausi Glunz&Jensen konkurentai Europoje (pagal užimamas rinkos dalis) yra šie: Height Design – [...] %, Agfa (Lastra) (Belgija) – [...] %, E-graf (Italija) – [...] %, Haase (Vokietija) – [...] % ir Ovit (Italija) – [...] %. Atsižvelgdama į pagalbos gavėjos padėtį rinkoje, Komisija pareiškė nuomonę, kad planuojama priemonė galėtų padaryti labai didelį poveikį konkurencijai atitinkamoje labai specifinėje rinkoje, kurioje veikia pagalbos gavėja. |
| --- | --- |

—

Atitinkama pagalbos gavėjos produktų rinka yra grafikos įrangos spaudos plokštėms paruošti, visų pirma skaitmeninės ofsetinių spaudos formų gamybos technologijos (angl. computer-to-plate, CtP) procesorių, rinka. Komisija pažymėjo, kad pagalba teikiama bendrovei, kurios rinkos dalis sudaro maždaug [...] % Europos rinkos. Artimiausi Glunz&Jensen konkurentai Europoje (pagal užimamas rinkos dalis) yra šie: Height Design – [...] %, Agfa (Lastra) (Belgija) – [...] %, E-graf (Italija) – [...] %, Haase (Vokietija) – [...] % ir Ovit (Italija) – [...] %. Atsižvelgdama į pagalbos gavėjos padėtį rinkoje, Komisija pareiškė nuomonę, kad planuojama priemonė galėtų padaryti labai didelį poveikį konkurencijai atitinkamoje labai specifinėje rinkoje, kurioje veikia pagalbos gavėja.

| — | Be to, šis projektas yra susijęs su gamybos ir įrenginių perkėlimu iš Danijos bei Jungtinės Karalystės. Kadangi Tetforde (Jungtinė Karalystė) buvo tik gamybos įmonė, ji buvo uždaryta 2006 m. pabaigoje, perkėlus gamybą į Slovakiją. Remiantis informacija bendrovės tinklalapyje, Tetforde darbo neteko 77 darbuotojai. Danijoje esanti bendrovė ateityje sutelks dėmesį į pardavimą, klientų aptarnavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei bandomosios gamyklos eksploatavimą. Todėl gamybos perkėlimas daro didelę įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

Be to, šis projektas yra susijęs su gamybos ir įrenginių perkėlimu iš Danijos bei Jungtinės Karalystės. Kadangi Tetforde (Jungtinė Karalystė) buvo tik gamybos įmonė, ji buvo uždaryta 2006 m. pabaigoje, perkėlus gamybą į Slovakiją. Remiantis informacija bendrovės tinklalapyje, Tetforde darbo neteko 77 darbuotojai. Danijoje esanti bendrovė ateityje sutelks dėmesį į pardavimą, klientų aptarnavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei bandomosios gamyklos eksploatavimą. Todėl gamybos perkėlimas daro didelę įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

IV.   SLOVAKIJOS RESPUBLIKOS IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (19) | Slovakijos Respublika ir trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų, kurios išsklaidytų abejones, kilusias pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(19)

Slovakijos Respublika ir trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų, kurios išsklaidytų abejones, kilusias pradėjus oficialią tyrimo procedūrą.

V.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

V.1.   Priemonės teisėtumas

| (20) | Pranešdamos apie pagalbos priemonę su neveikimo išlyga, kol jos nepatvirtino Komisija, Slovakijos valdžios institucijos laikėsi procedūrinių EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

(20)

Pranešdamos apie pagalbos priemonę su neveikimo išlyga, kol jos nepatvirtino Komisija, Slovakijos valdžios institucijos laikėsi procedūrinių EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimų.

V.2.   Priemonės sąsajos su valstybės pagalba

| (21) | Komisija mano, kad dėl priežasčių, jau nurodytų sprendime pradėti procedūrą, priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(21)

Komisija mano, kad dėl priežasčių, jau nurodytų sprendime pradėti procedūrą, priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

V.2.1.   Valstybės išteklių naudojimas

| (22) | Valstybės ištekliai naudojami, nes planuojama atleisti nuo įmonių pajamų mokesčio mokėjimo. |
| --- | --- |

(22)

Valstybės ištekliai naudojami, nes planuojama atleisti nuo įmonių pajamų mokesčio mokėjimo.

V.2.2.   Ekonominis pranašumas

| (23) | Priemonė sumažintų pagalbos gavėjos išlaidas, kurias ji patirtų įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl ji suteiktų Glunz&Jensen s.r.o. pranašumą, palyginti su kitomis bendrovėmis. |
| --- | --- |

(23)

Priemonė sumažintų pagalbos gavėjos išlaidas, kurias ji patirtų įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl ji suteiktų Glunz&Jensen s.r.o. pranašumą, palyginti su kitomis bendrovėmis.

V.2.3.   Atrankinis priemonės pobūdis

| (24) | Priemonė yra atrankinė, nes ji taikoma tik vienai įmonei. |
| --- | --- |

(24)

Priemonė yra atrankinė, nes ji taikoma tik vienai įmonei.

V.2.4.   Konkurencijos ir prekybos iškraipymas

| (25) | Priemonė daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes (i) pagalbos gavėja veikia sektoriuje, kuriame vyksta intensyvi prekyba Bendrijoje, ir (ii) veiklos perkėlimas iš Danijos ir Jungtinės Karalystės daro didelį poveikį sektorių prekybos srautams. |
| --- | --- |

(25)

Priemonė daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes (i) pagalbos gavėja veikia sektoriuje, kuriame vyksta intensyvi prekyba Bendrijoje, ir (ii) veiklos perkėlimas iš Danijos ir Jungtinės Karalystės daro didelį poveikį sektorių prekybos srautams.

V.3.   Suderinamumas

| (26) | Jei priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, jos suderinamumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į išimtis, nustatytas EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse. Šioje byloje netaikytinos EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams. Priemonė taip pat negali būti laikoma bendriems Europos interesams svarbiu projektu ar priemone, skirta Slovakijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte. Šiai priemonei taip pat netaikytina išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, pagal kurią leidžiama teikti pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Be to, ji nėra skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(26)

Jei priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, jos suderinamumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į išimtis, nustatytas EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse. Šioje byloje netaikytinos EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams. Priemonė taip pat negali būti laikoma bendriems Europos interesams svarbiu projektu ar priemone, skirta Slovakijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte. Šiai priemonei taip pat netaikytina išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, pagal kurią leidžiama teikti pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Be to, ji nėra skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, kaip nustatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (27) | EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta, kad leidžiama teikti pagalbą, skirtą regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Prešovo regionas (Rytų Slovakijoje) yra reikalavimus atitinkantis regionas pagal šią leidžiančią nukrypti nuostatą. |
| --- | --- |

(27)

EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta, kad leidžiama teikti pagalbą, skirtą regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Prešovo regionas (Rytų Slovakijoje) yra reikalavimus atitinkantis regionas pagal šią leidžiančią nukrypti nuostatą.

| (28) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija paaiškino priežastis, apibendrintas šio sprendimo III dalyje, dėl kurių ji abejojo, ar priemonei yra taikytina leidžianti nukrypti nuostata pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Slovakijos Respublikai ar trečiosioms šalims nepateikus pastabų, Komisijai telieka padaryti išvadą, kad šios abejonės yra pagrįstos. |
| --- | --- |

(28)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija paaiškino priežastis, apibendrintas šio sprendimo III dalyje, dėl kurių ji abejojo, ar priemonei yra taikytina leidžianti nukrypti nuostata pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Slovakijos Respublikai ar trečiosioms šalims nepateikus pastabų, Komisijai telieka padaryti išvadą, kad šios abejonės yra pagrįstos.

VI.   IŠVADOS

| (29) | Komisija mano, kad 6–9 pastraipose išdėstyta priemonė, apie kurią pranešė Slovakijos Respublika, nėra suderinama su bendrąja rinka pagal jokią EB sutartyje nustatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, todėl ji turi būti uždrausta. Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, pagalba nebuvo suteikta, todėl jos grąžinti nereikia, |
| --- | --- |

(29)

Komisija mano, kad 6–9 pastraipose išdėstyta priemonė, apie kurią pranešė Slovakijos Respublika, nėra suderinama su bendrąja rinka pagal jokią EB sutartyje nustatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, todėl ji turi būti uždrausta. Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, pagalba nebuvo suteikta, todėl jos grąžinti nereikia,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atleidimas nuo mokesčių, apie kurį pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

42 mln. SKK (1,15 mln. EUR) valstybės pagalba, kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti Glunz&Jensen s.r.o. bendrovei, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

Todėl pagalba negali būti suteikta.

2 straipsnis

Slovakijos Respublika per du mėnesius po šio sprendimo paskelbimo informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui vykdyti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 189, 2007 8 14, p. 2.

1

(2)  Idem.

2

(3)  SK 72/2003 – Slovakijos Respublika – „Slovakijos Respublikos regioninės pagalbos žemėlapis“; C(2004) 1757/7, 2004 4 28.

3

(4)  Išreikšta 2007 m. verte ir apskaičiuota pagal 5,62 % orientacinę normą, pranešimo dieną taikomą normą.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

(6)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

6

(7)  Konfidenciali informacija.

7

(8)  Informacija iš 2005–2006 m. metinės ataskaitos Glunz&Jensen tinklalapyje.

8

Glunz&Jensen

(9)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

9

(10)  Panašu, kad pagalbos gavėja padarė rašybos klaidą, prašyme suteikti valstybės pagalbą nurodydama 2008 m. Visuose kituose pateiktuose dokumentuose nurodyti projekto pabaigos metai yra 2009-ieji.

10

(11)  Prašymo suteikti valstybės pagalbą mokesčių lengvatos forma 3 punktas.

11

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/43

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 24 d.

iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/716/EB nuostatas dėl tam tikrų Bulgarijos mėsos ir pieno sektorių įmonių

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2931)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/552/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 42 straipsnį,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ir ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimu 2007/716/EB (2) nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su tam tikroms Bulgarijos mėsos ir pieno sektorių įmonėms taikomais struktūriniais reikalavimais, numatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 852/2004 ir (EB) Nr. 853/2004. Kol šioms įmonėms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės, jų gaminami produktai turėtų būti teikiami tik į vietos rinką arba naudojami tolesniam perdirbimui Bulgarijos įmonėse, kurioms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimu 2007/716/EB (2) nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su tam tikroms Bulgarijos mėsos ir pieno sektorių įmonėms taikomais struktūriniais reikalavimais, numatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 852/2004 ir (EB) Nr. 853/2004. Kol šioms įmonėms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės, jų gaminami produktai turėtų būti teikiami tik į vietos rinką arba naudojami tolesniam perdirbimui Bulgarijos įmonėse, kurioms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės.

| (2) | Sprendimas 2007/716/EB iš dalies pakeistas Komisijos sprendimais 2008/290/EB (3) ir 2008/330/EB. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimas 2007/716/EB iš dalies pakeistas Komisijos sprendimais 2008/290/EB (3) ir 2008/330/EB.

| (3) | Remiantis oficialiu Bulgarijos kompetentingų institucijų pareiškimu, tam tikros mėsos ir pieno sektorių įmonės nutraukė savo veiklą arba baigė modernizavimo procesą ir šiuo metu visiškai atitinka Bendrijos teisės aktų reikalavimus. Todėl tas įmones reikėtų išbraukti iš įmonių, kurioms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės, sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis oficialiu Bulgarijos kompetentingų institucijų pareiškimu, tam tikros mėsos ir pieno sektorių įmonės nutraukė savo veiklą arba baigė modernizavimo procesą ir šiuo metu visiškai atitinka Bendrijos teisės aktų reikalavimus. Todėl tas įmones reikėtų išbraukti iš įmonių, kurioms taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės, sąrašo.

| (4) | Todėl Sprendimo 2007/716/EB priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Sprendimo 2007/716/EB priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardytos įmonės išbraukiamos iš Sprendimo 2007/716/EB priedo.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 24 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 395, 1989 12 30, p. 13. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/41/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 33).

1

(2)  OL L 289, 2007 11 7, p. 14. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/330/EB (OL L 114, 2008 4 26, p. 94).

2

(3)  OL L 96, 2008 4 9, p. 35.

3

---

PRIEDAS

Įmonių, išbraukiamų iš Sprendimo 2007/716/EB priedo, sąrašas

Mėsos perdirbimo įmonės

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas ir gatvė arba gyvenvietė ir regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas ir gatvė arba gyvenvietė ir regionas

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Pieno perdirbimo įmonės

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas ir gatvė arba gyvenvietė ir regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas ir gatvė arba gyvenvietė ir regionas

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/45

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 30 d.

panaikinantis Sprendimą 2008/377/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3223)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/553/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (1), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Slovakijoje buvo klasikinio kiaulių maro protrūkių. |
| --- | --- |

(1)

Slovakijoje buvo klasikinio kiaulių maro protrūkių.

| (2) | 2008 m. gegužės 8 d. priimtas Komisijos sprendimas 2008/377/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Slovakijoje (2), kad būtų sustiprintos priemonės, kurių Slovakija ėmėsi pagal 2001 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą 2001/89/EB dėl Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonių (3). |
| --- | --- |

(2)

2008 m. gegužės 8 d. priimtas Komisijos sprendimas 2008/377/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Slovakijoje (2), kad būtų sustiprintos priemonės, kurių Slovakija ėmėsi pagal 2001 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą 2001/89/EB dėl Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonių (3).

| (3) | Iš Slovakijos pateiktos informacijos matyti, kad klasikinio kiaulių maro protrūkių nebėra, o epidemiologinio tyrimo rezultatai rodo, kad klasikinis kiaulių maras toliau neplito. |
| --- | --- |

(3)

Iš Slovakijos pateiktos informacijos matyti, kad klasikinio kiaulių maro protrūkių nebėra, o epidemiologinio tyrimo rezultatai rodo, kad klasikinis kiaulių maras toliau neplito.

| (4) | Todėl Sprendimas 2008/377/EB turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Sprendimas 2008/377/EB turėtų būti panaikintas.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2008/377/EB panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 30 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB (OL L 315, 2002 11 19, p. 14).

1

(2)  OL L 130, 2008 5 20, p. 18. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/419/EB (OL L 147, 2008 6 6, p. 65).

2

(3)  OL L 316, 2001 12 1, p. 5. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2007/729/EB (OL L 294, 2007 11 13, p. 26).

3

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

| 5.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 178/46

---

2009 m. Europolo biudžetas (1)

(2008/554/TVR)

Europolas

| Antraštinė dalis
  Skyrius
  Straipsnis | Aprašymas | 2007 m. įvykdyta
  (EUR) | 2008 m. biudžetas
  (EUR) | 2009 m. biudžeto projektas
  (EUR) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PAJAMOS | | | | |
| 10 | Įmokos | | | | |
| 100 | Valstybių narių įmokos | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Iš 2009 m. sumos 7 700 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Nepažeidžiant Finansinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies šios sumos pareikalaujama tik Valdybai vienbalsiai nusprendus tai padaryti. |
| 101 | t-2 finansinių metų likutis | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Iš viso 10 skyriuje | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Kitos pajamos | | | | |
| 110 | Palūkanos | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Pajamos iš Europolo darbuotojų mokesčių | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Kitos | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Iš viso 11 skyriuje | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Trečiųjų šalių lėšos | | | | |
| 121 | Europos Komisijos ir kitų susijusių šalių projektams skirtos lėšos | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 321 straipsnį). Į šį straipsnį gali būti įtrauktos ir projekto dalyvių įmokos. Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų. |
| 122 | Kitos trečiųjų šalių lėšos | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 322 straipsnį). Į šį straipsnį gali būti įtrauktos ir projekto dalyvių įmokos. Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų. |
| | Iš viso 12 skyriuje | — | p.m. | p.m. | |
| | IŠ VISO 1 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | PERSONALAS | | | | |
| 20 | Atlyginimų išlaidos | | | | Žr. A priedą. Šis skyrius taip pat apima išlaidas stažuotojams ir laisvas darbo vietas užimantiems laikiniesiems darbuotojams, įdarbintiems iš išorės tarnybų. |
| 200 | Europolo darbuotojai | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Vietiniai darbuotojai | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Iš šios sumos 650 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 202 | Atlyginimų patikslinimas | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Iš viso 20 skyriuje | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Kitos su personalu susijusios išlaidos | | | | |
| 210 | Įdarbinimas | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Europolo darbuotojų mokymas | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Iš šios sumos 30 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| | Iš viso 21 skyriuje | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | IŠ VISO 2 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Iš šios sumos 5 025 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 3 | KITOS IŠLAIDOS | | | | |
| 30 | Su veikla susijusios išlaidos | | | | |
| 300 | Posėdžiai | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Iš šios sumos 10 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 301 | Vertimas raštu | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Medžiagos spausdinimas | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Iš šios sumos 11 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 303 | Kelionių išlaidos | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Iš šios sumos 86 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 304 | Tyrimai, konsultacijos (kitos nei IRT) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Iš šios sumos 40 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 305 | Specialistų mokymai | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Techninė įranga | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Subsidijos veiklai | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Iš viso 30 skyriuje | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Iš šios sumos 147 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 31 | Bendro pobūdžio parama | | | | |
| 310 | Išlaidos pastatams | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Iš šios sumos 12 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 311 | Automobiliai | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentacija ir viešieji šaltiniai | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Iš šios sumos 1 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 315 | Subsidijos | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Iš šios sumos 10 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 316 | Kiti įsigijimai | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Kitos einamosios išlaidos | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Iš šios sumos 25 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 318 | Naujasis pastatas | 269 799 | — | — | Laikantis nuoseklumo nuo 2008 m. naujojo pastato biudžetas įtraukiamas į atitinkamą straipsnį, kuriame numatomos specialiosios išlaidos. |
| | Iš viso 31 skyriuje | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Iš šios sumos 48 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 32 | Trečiųjų šalių apmokamos išlaidos | | | | |
| 321 | Europos Komisijos ir kitų susijusių šalių finansuojamos projektų išlaidos | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 121 straipsnį). Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų. Šis straipsnis skirtas su projektų, finansuojamų iš ES programų lėšų, išlaidomis padengti. |
| 322 | Kitų trečiųjų šalių finansuojamos išlaidos | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 122 straipsnį). Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų. |
| | Iš viso 32 skyriuje | — | p.m. | p.m. | |
| | IŠ VISO 3 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Iš šios sumos 800 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 4 | PADALINIAI IR ORGANAI | | | | |
| 40 | Atlyginimų išlaidos | | | | Žr. A priedą. Šis skyrius taip pat apima išlaidas stažuotojams ir laisvas darbo vietas užimantiems laikiniesiems darbuotojams, įdarbintiems iš išorės tarnybų. |
| 400 | Europolo darbuotojai | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Vietiniai darbuotojai | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Atlyginimų patikslinimas | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Iš viso 40 skyriuje | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Kitos einamosios išlaidos | | | | |
| 410 | Valdyba | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Iš šios sumos 450 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 411 | Jungtinė priežiūros institucija | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Iš šios sumos 210 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 412 | Skundų išlaidos | — | p.m. | p.m. | Iš 2004 m. ir 2005 m. biudžeto lėšų sudarytas fondas skundų išlaidoms padengti. Fondo suma (šiuo metu – 170 000 EUR) kasmet tikslinama. |
| 413 | Finansų kontrolierius | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Jungtinis audito komitetas | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Policijos vadovų grupė | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Iš viso 41 skyriuje | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | IŠ VISO 4 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Iš šios sumos 660 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 6 | IRT (įskaitant TECS) | | | | |
| 62 | IRT | | | | |
| 620 | Informacinės technologijos | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Iš šios sumos 625 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 621 | Komunikacijų technologijos | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Iš šios sumos 210 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 622 | Konsultacijos | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Iš šios sumos 80 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 623 | Analizės, ryšių palaikymas ir saugos sistemos | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Iš šios sumos 300 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| 624 | Informacinė sistema | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Iš viso 62 skyriuje | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | IŠ VISO 6 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Iš šios sumos 1 215 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą. |
| | IŠ VISO PAJAMŲ A DALYJE | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | IŠ VISO PAJAMŲ A DALYJE | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | LIKUTIS | 6 035 992 | — | — | |

Antraštinė dalis

Skyrius

Straipsnis

Aprašymas

2007 m. įvykdyta

(EUR)

2008 m. biudžetas

(EUR)

2009 m. biudžeto projektas

(EUR)

Pastabos

1

PAJAMOS

10

Įmokos

100

Valstybių narių įmokos

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Iš 2009 m. sumos 7 700 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Nepažeidžiant Finansinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies šios sumos pareikalaujama tik Valdybai vienbalsiai nusprendus tai padaryti.

101

t-2 finansinių metų likutis

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Iš viso 10 skyriuje

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Kitos pajamos

110

Palūkanos

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Pajamos iš Europolo darbuotojų mokesčių

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Kitos

50 340

100 000

55 000

Iš viso 11 skyriuje

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Trečiųjų šalių lėšos

121

Europos Komisijos ir kitų susijusių šalių projektams skirtos lėšos

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 321 straipsnį). Į šį straipsnį gali būti įtrauktos ir projekto dalyvių įmokos. Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų.

122

Kitos trečiųjų šalių lėšos

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 322 straipsnį). Į šį straipsnį gali būti įtrauktos ir projekto dalyvių įmokos. Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų.

Iš viso 12 skyriuje

—

p.m.

p.m.

IŠ VISO 1 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

PERSONALAS

20

Atlyginimų išlaidos

Žr. A priedą. Šis skyrius taip pat apima išlaidas stažuotojams ir laisvas darbo vietas užimantiems laikiniesiems darbuotojams, įdarbintiems iš išorės tarnybų.

200

Europolo darbuotojai

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Vietiniai darbuotojai

541 421

655 000

1 345 000

Iš šios sumos 650 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

202

Atlyginimų patikslinimas

—

380 000

395 000

Iš viso 20 skyriuje

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Kitos su personalu susijusios išlaidos

210

Įdarbinimas

423 037

490 000

520 000

211

Europolo darbuotojų mokymas

551 851

460 000

720 000

Iš šios sumos 30 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

Iš viso 21 skyriuje

974 888

950 000

1 240 000

IŠ VISO 2 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Iš šios sumos 5 025 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

3

KITOS IŠLAIDOS

30

Su veikla susijusios išlaidos

300

Posėdžiai

650 702

710 000

762 500

Iš šios sumos 10 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

301

Vertimas raštu

911 112

500 000

669 000

302

Medžiagos spausdinimas

177 695

160 000

212 000

Iš šios sumos 11 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

303

Kelionių išlaidos

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Iš šios sumos 86 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

304

Tyrimai, konsultacijos (kitos nei IRT)

118 089

550 000

429 000

Iš šios sumos 40 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

305

Specialistų mokymai

50 308

65 000

79 500

306

Techninė įranga

23 088

5 000

23 000

307

Subsidijos veiklai

120 659

150 000

150 000

Iš viso 30 skyriuje

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Iš šios sumos 147 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

31

Bendro pobūdžio parama

310

Išlaidos pastatams

889 158

860 000

1 040 000

Iš šios sumos 12 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

311

Automobiliai

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentacija ir viešieji šaltiniai

250 618

280 000

300 000

Iš šios sumos 1 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

315

Subsidijos

468 298

480 000

545 000

Iš šios sumos 10 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

316

Kiti įsigijimai

42 964

100 000

25 000

317

Kitos einamosios išlaidos

377 873

450 000

465 000

Iš šios sumos 25 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

318

Naujasis pastatas

269 799

—

—

Laikantis nuoseklumo nuo 2008 m. naujojo pastato biudžetas įtraukiamas į atitinkamą straipsnį, kuriame numatomos specialiosios išlaidos.

Iš viso 31 skyriuje

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Iš šios sumos 48 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

32

Trečiųjų šalių apmokamos išlaidos

321

Europos Komisijos ir kitų susijusių šalių finansuojamos projektų išlaidos

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 121 straipsnį). Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų. Šis straipsnis skirtas su projektų, finansuojamų iš ES programų lėšų, išlaidomis padengti.

322

Kitų trečiųjų šalių finansuojamos išlaidos

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 122 straipsnį). Europolo savos lėšos projektams finansuoti skiriamos iš kituose straipsniuose numatytų asignavimų.

Iš viso 32 skyriuje

—

p.m.

p.m.

IŠ VISO 3 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Iš šios sumos 800 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

4

PADALINIAI IR ORGANAI

40

Atlyginimų išlaidos

Žr. A priedą. Šis skyrius taip pat apima išlaidas stažuotojams ir laisvas darbo vietas užimantiems laikiniesiems darbuotojams, įdarbintiems iš išorės tarnybų.

400

Europolo darbuotojai

866 391

960 000

1 000 000

401

Vietiniai darbuotojai

—

p.m.

p.m.

402

Atlyginimų patikslinimas

—

10 000

10 000

Iš viso 40 skyriuje

866 391

970 000

1 010 000

41

Kitos einamosios išlaidos

410

Valdyba

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Iš šios sumos 450 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

411

Jungtinė priežiūros institucija

376 705

600 000

610 000

Iš šios sumos 210 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

412

Skundų išlaidos

—

p.m.

p.m.

Iš 2004 m. ir 2005 m. biudžeto lėšų sudarytas fondas skundų išlaidoms padengti. Fondo suma (šiuo metu – 170 000 EUR) kasmet tikslinama.

413

Finansų kontrolierius

7 083

10 000

13 000

414

Jungtinis audito komitetas

35 943

45 000

45 000

415

Policijos vadovų grupė

42 186

100 000

50 000

Iš viso 41 skyriuje

2 417 802

2 590 000

3 108 000

IŠ VISO 4 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Iš šios sumos 660 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

6

IRT (įskaitant TECS)

62

IRT

620

Informacinės technologijos

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Iš šios sumos 625 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

621

Komunikacijų technologijos

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Iš šios sumos 210 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

622

Konsultacijos

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Iš šios sumos 80 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

623

Analizės, ryšių palaikymas ir saugos sistemos

2 729 818

985 000

1 960 000

Iš šios sumos 300 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

624

Informacinė sistema

551

95 000

50 000

Iš viso 62 skyriuje

12 620 405

10 625 000

10 675 000

IŠ VISO 6 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Iš šios sumos 1 215 000 EUR sumos iš pradžių nereikalaujama. Žr. 100 straipsnį ir C priedą.

IŠ VISO PAJAMŲ A DALYJE

64 977 077

63 921 000

65 408 000

IŠ VISO PAJAMŲ A DALYJE

58 941 085

63 921 000

65 408 000

LIKUTIS

6 035 992

—

—

Priimančioji valstybė

| Antraštinė dalis
  Skyrius
  Straipsnis | Aprašymas | 2007 m. įvykdyta
  (EUR) | 2008 m. biudžetas
  (EUR) | 2009 m. biudžeto projektas
  (EUR) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PAJAMOS, PRIIMANČIOJI VALSTYBĖ | | | | |
| 70 | Įmokos | | | | |
| 700 | Priimančiosios valstybės įmokos, sauga | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 80 skyrių). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas. |
| 701 | Priimančiosios valstybės įmokos, pastatai | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 810 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas. |
| 702 | t-2 finansinių metų likutis | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Iš viso 70 skyriuje | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Kitos pajamos | | | | |
| 711 | Kitos | — | p.m. | p.m. | |
| | Iš viso 71 skyriuje | — | p.m. | p.m. | |
| | IŠ VISO 7 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | IŠLAIDOS, PRIIMANČIOJI VALSTYBĖ | | | | |
| 80 | Sauga | | | | |
| 800 | Išlaidos saugai | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 700 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas. |
| | Iš viso 80 skyriuje | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Išlaidos pastatams | | | | |
| 810 | Išlaidos pastatams, priimančioji valstybė | — | p.m. | p.m. | Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 701 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas. |
| | Iš viso 81 skyriuje | — | p.m. | p.m. | |
| | IŠ VISO 8 ANTRAŠTINĖJE DALYJE | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | IŠ VISO PAJAMŲ C DALYJE | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | IŠ VISO IŠLAIDŲ C DALYJE | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | C DALIES LIKUTIS | 115 110 | — | — | |
| Pastaba. Kadangi skaičiai suapvalinti, bendros 2007 m. sumos gali skirtis nuo atskirų sumų bendros sumos. |

Antraštinė dalis

Skyrius

Straipsnis

Aprašymas

2007 m. įvykdyta

(EUR)

2008 m. biudžetas

(EUR)

2009 m. biudžeto projektas

(EUR)

Pastabos

7

PAJAMOS, PRIIMANČIOJI VALSTYBĖ

70

Įmokos

700

Priimančiosios valstybės įmokos, sauga

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 80 skyrių). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas.

701

Priimančiosios valstybės įmokos, pastatai

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 810 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas.

702

t-2 finansinių metų likutis

266 348

111 128

162 515

Iš viso 70 skyriuje

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Kitos pajamos

711

Kitos

—

p.m.

p.m.

Iš viso 71 skyriuje

—

p.m.

p.m.

IŠ VISO 7 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

IŠLAIDOS, PRIIMANČIOJI VALSTYBĖ

80

Sauga

800

Išlaidos saugai

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 700 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas.

Iš viso 80 skyriuje

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Išlaidos pastatams

810

Išlaidos pastatams, priimančioji valstybė

—

p.m.

p.m.

Neatsižvelgdama į Europolo konvencijos 35 straipsnį ir Finansinio reglamento 16 straipsnį, remdamasi direktoriaus pasiūlymu Valdyba gali vienbalsiai nuspręsti pakeisti asignavimų sumą su sąlyga, kad bendra pajamų suma yra didesnė už bendrą išlaidų sumą (žr. 701 straipsnį). Direktoriaus pasiūlymas turi atitikti Europolo ir Nyderlandų Teisingumo ministerijos susitarimo nuostatas.

Iš viso 81 skyriuje

—

p.m.

p.m.

IŠ VISO 8 ANTRAŠTINĖJE DALYJE

2 344 890

2 524 000

2 593 000

IŠ VISO PAJAMŲ C DALYJE

2 460 000

2 524 000

2 593 000

IŠ VISO IŠLAIDŲ C DALYJE

2 344 890

2 524 000

2 593 000

C DALIES LIKUTIS

115 110

—

—

Pastaba. Kadangi skaičiai suapvalinti, bendros 2007 m. sumos gali skirtis nuo atskirų sumų bendros sumos.

---

(1)  Tarybos priimtas 2008 m. birželio 5 d.

---

A PRIEDAS

2009 m. pareigybių planas

2 antraštinė dalis

| Kategorija | 2008 m. biudžetas | 2008 m. perskirstymai | Naujos pareigybės | 2009 m. biudžetas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Iš viso | 425 | — | 11 | 436 |

Kategorija

2008 m. biudžetas

2008 m. perskirstymai

Naujos pareigybės

2009 m. biudžetas

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Iš viso

425

—

11

436

4 antraštinė dalis

| Kategorija | 2008 m. biudžetas | 2008 m. perskirstymai | Naujos pareigybės | 2009 m. biudžetas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Iš viso | 8 | — | — | 8 |

Kategorija

2008 m. biudžetas

2008 m. perskirstymai

Naujos pareigybės

2009 m. biudžetas

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Iš viso

8

—

—

8

Iš viso, 2 ir 4 antraštinės dalys

| Kategorija | 2008 m. biudžetas | 2008 m. perskirstymai | Naujos pareigybės | 2009 m. biudžetas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso | 433 | — | 11 | 444 |

Kategorija

2008 m. biudžetas

2008 m. perskirstymai

Naujos pareigybės

2009 m. biudžetas

Iš viso

433

—

11

444

---

(1)  Į šias pareigybes bus priimti vietiniai darbuotojai, jei to reikalaus Tarnybos nuostatai.

(2)  Į šias pareigybes bus priimti vietiniai darbuotojai, jei to reikalaus Tarnybos nuostatai.

---

B PRIEDAS

| | 2007 m. BNP
  Mln. EUR | 2007 m. BNP dalis, 27 valstybės narės
  (%) | 2007 m. BNP dalis, 25 valstybės narės
  (%) | 2007 m. lėšų likutis, 27 valstybės narės
  (EUR) | 5/12 Rumunijos ir Bulgarijos įmokų
  (EUR) | 7/12 Rumunijos ir Bulgarijos įmokų likučių perskirstytinos 25 valstybėms narėms
  (EUR) | Kiekvienai 25 valstybių narių tenkanti 7/12 likučio dalis
  (EUR) | Patikslinti 27 valstybių narių 2007 m. lėšų likučiai
  (EUR) | 2009 m. įmokos prieš 2007 m. patikslinto lėšų
  likučio atskaitymą 2007 m.
  (EUR) | 2009 m. įmokos po 2007 m. patikslinto lėšų
  likučio atskaitymo 2007 m.
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Austrija | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgija | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulgarija (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Kipras | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Čekijos Respublika | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Danija | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estija | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Suomija | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Prancūzija | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Vokietija | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Graikija | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Vengrija | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Airija | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Italija | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Latvija | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Lietuva | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Liuksemburgas | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Nyderlandai | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Lenkija | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugalija | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Rumunija (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovakijos Respublika | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovėnija | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Ispanija | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Švedija | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Jungtinė Karalystė | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Bendra suma | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | 2007 m. lėšų likutis | 6 672 066 |
| Kitos 2009 m. pajamos | 3 050 000 |
| Iš viso pajamų | 65 408 000 |
| Pastabos. BNP duomenys paimti iš 3 lentelės, naudojamos bendrajam ES 2007 m. biudžetui nustatyti, paskelbtą Europos Sajungos Oficialiajame leidinyje2007 8 3 (L 203, p. 46). Lentelėje nurodytiems skaičiavimams naudojamų BNP duomenų ir tikrųjų 2007 m. BNP duomenų skirtumai bus panaikinti, kai bus reikalaujama 2011 m. biudžeto lėšų. Jei Europolo konvencija bus pakeista Tarybos sprendimu, BNP duomenys bus atnaujinti ir, prireikus, patikslinti kompensuojant 2008 m. ir 2009 m. lėšų likutį valstybėms narėms 2010 m. |

2007 m. BNP

Mln. EUR

2007 m. BNP dalis, 27 valstybės narės

(%)

2007 m. BNP dalis, 25 valstybės narės

(%)

2007 m. lėšų likutis, 27 valstybės narės

(EUR)

5/12 Rumunijos ir Bulgarijos įmokų

(EUR)

7/12 Rumunijos ir Bulgarijos įmokų likučių perskirstytinos 25 valstybėms narėms

(EUR)

Kiekvienai 25 valstybių narių tenkanti 7/12 likučio dalis

(EUR)

Patikslinti 27 valstybių narių 2007 m. lėšų likučiai

(EUR)

2009 m. įmokos prieš 2007 m. patikslinto lėšų

likučio atskaitymą 2007 m.

(EUR)

2009 m. įmokos po 2007 m. patikslinto lėšų

likučio atskaitymo 2007 m.

(EUR)

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Austrija

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgija

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulgarija (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Kipras

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Čekijos Respublika

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Danija

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estija

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Suomija

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Prancūzija

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Vokietija

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Graikija

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Vengrija

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Airija

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Italija

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Latvija

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Lietuva

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Liuksemburgas

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Nyderlandai

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Lenkija

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugalija

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Rumunija (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovakijos Respublika

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovėnija

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Ispanija

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Švedija

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Jungtinė Karalystė

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Bendra suma

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

2007 m. lėšų likutis

6 672 066

Kitos 2009 m. pajamos

3 050 000

Iš viso pajamų

65 408 000

Pastabos. BNP duomenys paimti iš 3 lentelės, naudojamos bendrajam ES 2007 m. biudžetui nustatyti, paskelbtą Europos Sajungos Oficialiajame leidinyje2007 8 3 (L 203, p. 46). Lentelėje nurodytiems skaičiavimams naudojamų BNP duomenų ir tikrųjų 2007 m. BNP duomenų skirtumai bus panaikinti, kai bus reikalaujama 2011 m. biudžeto lėšų. Jei Europolo konvencija bus pakeista Tarybos sprendimu, BNP duomenys bus atnaujinti ir, prireikus, patikslinti kompensuojant 2008 m. ir 2009 m. lėšų likutį valstybėms narėms 2010 m.

---

(1)  Reikėtų paminėti, kad kadangi Rumunija ir Bulgarija tik iš dalies prisidėjo prie 2007 m. biudžeto ir atitinkamo 2007 m. lėšų likučio, jos gali reikalauti tik 5/12 sumažinti jų 2009 m. įnašą. 7/12 Bulgarijos ir Rumunijos įnašų – atitinkamai 8 345 EUR ir 34 232 EUR – turi būti perskirstytos kitoms valstybėms narėms pagal procentinę jų BNP dalį.

---

C PRIEDAS

Valdybai vienbalsiai pritarus pareikalautinos lėšos

| Pagal biudžeto antraštines dalis |
| --- |
| Antraštinė dalis | Aprašymas | Suma
  (EUR) |
| 2 | Personalas | 5 025 000 |
| 3 | Kitos išlaidos | 800 000 |
| 4 | Padaliniai ir organai | 660 000 |
| 6 | IRT (įskaitant TECS) | 1 215 000 |
| | Iš viso | 7 700 000 |

Pagal biudžeto antraštines dalis

Antraštinė dalis

Aprašymas

Suma

(EUR)

2

Personalas

5 025 000

3

Kitos išlaidos

800 000

4

Padaliniai ir organai

660 000

6

IRT (įskaitant TECS)

1 215 000

Iš viso

7 700 000

---

D PRIEDAS

Iš karto ir vėliau pareikalautinos 2009 m. biudžeto lėšos

| | 2009 m. įnašai po 2007 m. patikslinto lėšų likučio atskaitymo 2007 m.
  (EUR) | Dar neaiški lėšų, kurių gali būti pareikalauta, valstybėms narėms priėmus vienbalsį sprendimą, suma
  (EUR) | Biudžeto 2 ir 3 antraštinės dalies (išskyrus Tarybos sprendimo projekto ir naujosios būstinės programas) lėšų 10 %, kurių gali būti pareikalauta papildomai, valstybėms narėms priėmus vienbalsį sprendimą
  (EUR) | Iš karto pareikalautina 2009 m. suma
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = B priedo j stulpelis | b = 2 540 000 × B priedo b stulpelis | c = 5 160 000 × B priedo b stulpelis | d = a – b – c |
| Austrija | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgija | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulgarija (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Kipras | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Čekijos Respublika | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Danija | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estija | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Suomija | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Prancūzija | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Vokietija | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Graikija | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Vengrija | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Airija | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Italija | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Latvija | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Lietuva | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Liuksemburgas | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Nyderlandai | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Lenkija | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugalija | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Rumunija (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovakijos Respublika | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovėnija | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Ispanija | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Švedija | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Jungtinė Karalystė | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Bendra suma | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

2009 m. įnašai po 2007 m. patikslinto lėšų likučio atskaitymo 2007 m.

(EUR)

Dar neaiški lėšų, kurių gali būti pareikalauta, valstybėms narėms priėmus vienbalsį sprendimą, suma

(EUR)

Biudžeto 2 ir 3 antraštinės dalies (išskyrus Tarybos sprendimo projekto ir naujosios būstinės programas) lėšų 10 %, kurių gali būti pareikalauta papildomai, valstybėms narėms priėmus vienbalsį sprendimą

(EUR)

Iš karto pareikalautina 2009 m. suma

(EUR)

a = B priedo j stulpelis

b = 2 540 000 × B priedo b stulpelis

c = 5 160 000 × B priedo b stulpelis

d = a – b – c

Austrija

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgija

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulgarija (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Kipras

70 402

3 214

6 529

60 659

Čekijos Respublika

524 160

23 927

48 608

451 626

Danija

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estija

59 346

2 709

5 503

51 134

Suomija

803 343

36 671

74 497

692 174

Prancūzija

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Vokietija

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Graikija

967 131

44 148

89 686

833 297

Vengrija

417 819

19 073

38 746

360 000

Airija

743 884

33 957

68 984

640 943

Italija

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Latvija

79 289

3 619

7 353

68 317

Lietuva

116 325

5 310

10 787

100 228

Liuksemburgas

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Nyderlandai

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Lenkija

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugalija

734 855

33 545

68 146

633 164

Rumunija (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovakijos Respublika

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovėnija

145 080

6 623

13 454

125 003

Ispanija

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Švedija

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Jungtinė Karalystė

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Bendra suma

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Reikėtų paminėti, kad kadangi Rumunija ir Bulgarija tik iš dalies prisidėjo prie 2007 m. biudžeto ir atitinkamo 2007 m. lėšų likučio, jos gali reikalauti tik 5/12 sumažinti jų 2009 m. įnašą. 7/12 Bulgarijos ir Rumunijos įnašų – atitinkamai 8 345 EUR ir 34 232 EUR – turi būti perskirstytos kitoms valstybėms narėms pagal procentinę jų BNP dalį.

---