# Úřední věstník L 178/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 178 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 515. července 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 178

České vydání

Právní předpisy

Svazek 515. července 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 637/2008 ze dne 23. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí národní programy restrukturalizace odvětví bavlny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 638/2008 ze dne 4. července 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 7 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 639/2008 ze dne 24. června 2008 o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 640/2008 ze dne 4. července 2008, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy | 11 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 641/2008 ze dne 4. července 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 40/2008, pokud jde o seznam plavidel provádějících nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti v Severním Atlantiku | 17 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 642/2008 ze dne 4. července 2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky | 19 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 637/2008 ze dne 23. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí národní programy restrukturalizace odvětví bavlny

1

Nařízení Komise (ES) č. 638/2008 ze dne 4. července 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

7

*

Nařízení Komise (ES) č. 639/2008 ze dne 24. června 2008 o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 640/2008 ze dne 4. července 2008, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy

11

*

Nařízení Komise (ES) č. 641/2008 ze dne 4. července 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 40/2008, pokud jde o seznam plavidel provádějících nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti v Severním Atlantiku

17

*

Nařízení Komise (ES) č. 642/2008 ze dne 4. července 2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky

19

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/551/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 12/07 (ex N 799/06), kterou Slovenská republika zamýšlí poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o.
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6045)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2007/716/ES, pokud jde o některá zařízení v odvětví masa a mléka v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2931)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2008, kterým se zrušuje rozhodnutí 2008/377/ES o určitých ochranných opatřeních souvisejících s klasickým morem prasat na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 3223)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/551/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 12/07 (ex N 799/06), kterou Slovenská republika zamýšlí poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o.
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6045)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 6045)

1

38

2008/552/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2007/716/ES, pokud jde o některá zařízení v odvětví masa a mléka v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2931)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 2931)

1

43

2008/553/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2008, kterým se zrušuje rozhodnutí 2008/377/ES o určitých ochranných opatřeních souvisejících s klasickým morem prasat na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 3223)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 3223)

1

45

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU |
| | | 2008/554/SVV |
| | * | Rozpočet pro Europol na rok 2009 | 46 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

2008/554/SVV

*

Rozpočet pro Europol na rok 2009

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 637/2008

ze dne 23. června 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí národní programy restrukturalizace odvětví bavlny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 37 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na odstavec 6 Protokolu 4 o bavlně (1) připojeného k tomuto aktu (dále jen „Protokol 4“),

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kapitola 10a hlavy IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (4), vložená čl. 1 odst. 20 nařízení Rady (ES) č. 864/2004 (5), stanoví pravidla pro zvláštní podporu za bavlnu. |
| --- | --- |

(1)

Kapitola 10a hlavy IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (4), vložená čl. 1 odst. 20 nařízení Rady (ES) č. 864/2004 (5), stanoví pravidla pro zvláštní podporu za bavlnu.

| (2) | Rozsudkem Soudního dvora Evropských Společenství ze 7. září 2006 ve věci C-310/04 (6) byla kapitola 10a hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003 zrušena pro porušení zásady proporcionality, zejména s odkazem na okolnost, že „Rada, tvůrce nařízení č. 864/2004, před Soudním dvorem neprokázala, že nový režim podpory pro bavlnu zavedený tímto nařízením byl přijat v rámci skutečného výkonu její posuzovací pravomoci, která předpokládá zohlednění všech relevantních skutečností a okolností projednávaného případu, ke kterým patří veškeré mzdové náklady spojené s pěstováním bavlny, a životaschopnost vyzrňovacích stanic, jejichž zohlednění bylo při posouzení výnosnosti této plodiny nezbytné“, a že Soudnímu dvoru nebylo umožněno „ověřit, zda mohl zákonodárce Společenství dojít k závěru, aniž by překročil meze své široké posuzovací pravomoci, kterou má v dané oblasti, že stanovení výše zvláštní podpory pro bavlnu na 35 % veškerých existujících podpor ve dřívějším režimu podpory stačí k zajištění cíle uvedeného v pátém bodu odůvodnění nařízení č. 864/2004, jímž je zajištění výnosnosti, a tedy pokračování v pěstování této plodiny, a který odráží cíl stanovený v odstavci 2 protokolu č. 4“. Soudní dvůr také nařídil odložit účinky uvedeného zrušení do doby přijetí nového nařízení v přiměřené lhůtě. |
| --- | --- |

(2)

Rozsudkem Soudního dvora Evropských Společenství ze 7. září 2006 ve věci C-310/04 (6) byla kapitola 10a hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003 zrušena pro porušení zásady proporcionality, zejména s odkazem na okolnost, že „Rada, tvůrce nařízení č. 864/2004, před Soudním dvorem neprokázala, že nový režim podpory pro bavlnu zavedený tímto nařízením byl přijat v rámci skutečného výkonu její posuzovací pravomoci, která předpokládá zohlednění všech relevantních skutečností a okolností projednávaného případu, ke kterým patří veškeré mzdové náklady spojené s pěstováním bavlny, a životaschopnost vyzrňovacích stanic, jejichž zohlednění bylo při posouzení výnosnosti této plodiny nezbytné“, a že Soudnímu dvoru nebylo umožněno „ověřit, zda mohl zákonodárce Společenství dojít k závěru, aniž by překročil meze své široké posuzovací pravomoci, kterou má v dané oblasti, že stanovení výše zvláštní podpory pro bavlnu na 35 % veškerých existujících podpor ve dřívějším režimu podpory stačí k zajištění cíle uvedeného v pátém bodu odůvodnění nařízení č. 864/2004, jímž je zajištění výnosnosti, a tedy pokračování v pěstování této plodiny, a který odráží cíl stanovený v odstavci 2 protokolu č. 4“. Soudní dvůr také nařídil odložit účinky uvedeného zrušení do doby přijetí nového nařízení v přiměřené lhůtě.

| (3) | Je nutno přijmout v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci C-310/04 nový režim zvláštní platby pro bavlnu. |
| --- | --- |

(3)

Je nutno přijmout v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci C-310/04 nový režim zvláštní platby pro bavlnu.

| (4) | Je třeba vzít v úvahu všechny důležité faktory a okolnosti týkající se specifické situace v odvětví bavlny včetně všech prvků nutných pro posouzení výnosnosti této plodiny. Za tímto účelem byl zahájen proces hodnocení a konzultací: byly provedeny dvě studie o sociálně-ekonomickém a environmentálním dopadu budoucího režimu podpory pro bavlnu na odvětví bavlny ve Společenství a s dotčenými stranami byly uspořádány semináře a vedeny internetové konzultace ke konkrétním otázkám. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba vzít v úvahu všechny důležité faktory a okolnosti týkající se specifické situace v odvětví bavlny včetně všech prvků nutných pro posouzení výnosnosti této plodiny. Za tímto účelem byl zahájen proces hodnocení a konzultací: byly provedeny dvě studie o sociálně-ekonomickém a environmentálním dopadu budoucího režimu podpory pro bavlnu na odvětví bavlny ve Společenství a s dotčenými stranami byly uspořádány semináře a vedeny internetové konzultace ke konkrétním otázkám.

| (5) | Nový režim by měl sledovat cíle uvedené v odstavci 2 Protokolu 4, a sice podporovat produkci bavlny v regionech Společenství, v nichž je to důležité pro zemědělské hospodářství, umožnit dotčeným producentům, aby měli přiměřený příjem, stabilizovat pomocí strukturálních zlepšení trh, pokud jde o nabídku a uvádění na trh. |
| --- | --- |

(5)

Nový režim by měl sledovat cíle uvedené v odstavci 2 Protokolu 4, a sice podporovat produkci bavlny v regionech Společenství, v nichž je to důležité pro zemědělské hospodářství, umožnit dotčeným producentům, aby měli přiměřený příjem, stabilizovat pomocí strukturálních zlepšení trh, pokud jde o nabídku a uvádění na trh.

| (6) | Režim by však měl být v souladu s politikou podpory příjmů zemědělců, která je hlavní zásadou reformované společné zemědělské politiky (SZP). |
| --- | --- |

(6)

Režim by však měl být v souladu s politikou podpory příjmů zemědělců, která je hlavní zásadou reformované společné zemědělské politiky (SZP).

| (7) | Oddělení přímé podpory určené producentovi od produkce a zavedení režimu jednotné platby jsou zásadními prvky v procesu reformy SZP. Nařízení (ES) č. 1782/2003 tyto prvky zavedlo u řady zemědělských produktů. |
| --- | --- |

(7)

Oddělení přímé podpory určené producentovi od produkce a zavedení režimu jednotné platby jsou zásadními prvky v procesu reformy SZP. Nařízení (ES) č. 1782/2003 tyto prvky zavedlo u řady zemědělských produktů.

| (8) | Za účelem dosažení cílů, které jsou základem reformy SZP, a rovněž cílů stanovených v protokolu 4, by se měla podpora pro bavlnu z velké části oddělit od produkce a začlenit do režimu jednotné platby. Jelikož těchto cílů nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodu potřeby společné akce může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. |
| --- | --- |

(8)

Za účelem dosažení cílů, které jsou základem reformy SZP, a rovněž cílů stanovených v protokolu 4, by se měla podpora pro bavlnu z velké části oddělit od produkce a začlenit do režimu jednotné platby. Jelikož těchto cílů nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodu potřeby společné akce může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.

| (9) | Úplné začlenění režimu podpory v odvětví bavlny do režimu jednotné platby by mohlo vyvolat značné riziko narušení produkce v regionech Společenství produkujících bavlnu. Část podpory by proto měla zůstat i nadále spojená s pěstováním bavlny prostřednictvím zvláštní platby za plodinu na hektar způsobilý pro podporu. Její výše by měla být vypočtena takovým způsobem, aby bylo dosaženo cílů uvedených v odstavci 2 protokolu 4, přičemž by se režim pro bavlnu zároveň začlenil do hlavního procesu reformy a zjednodušení SZP. Za tímto účelem a vzhledem k provedenému hodnocení lze oprávněně stanovit celkovou dostupnou podporu na členský stát ve výši 35 % vnitrostátního podílu na podpoře, která byla vyplacena producentům nepřímo. Tato sazba umožňuje, aby odvětví bavlny dosáhlo dlouhodobé životaschopnosti, podporuje udržitelný rozvoj regionů produkujících bavlnu a zemědělcům zajišťuje přiměřený příjem. |
| --- | --- |

(9)

Úplné začlenění režimu podpory v odvětví bavlny do režimu jednotné platby by mohlo vyvolat značné riziko narušení produkce v regionech Společenství produkujících bavlnu. Část podpory by proto měla zůstat i nadále spojená s pěstováním bavlny prostřednictvím zvláštní platby za plodinu na hektar způsobilý pro podporu. Její výše by měla být vypočtena takovým způsobem, aby bylo dosaženo cílů uvedených v odstavci 2 protokolu 4, přičemž by se režim pro bavlnu zároveň začlenil do hlavního procesu reformy a zjednodušení SZP. Za tímto účelem a vzhledem k provedenému hodnocení lze oprávněně stanovit celkovou dostupnou podporu na členský stát ve výši 35 % vnitrostátního podílu na podpoře, která byla vyplacena producentům nepřímo. Tato sazba umožňuje, aby odvětví bavlny dosáhlo dlouhodobé životaschopnosti, podporuje udržitelný rozvoj regionů produkujících bavlnu a zemědělcům zajišťuje přiměřený příjem.

| (10) | Zbývajících 65 % vnitrostátního podílu na podpoře, která byla vyplacena producentům nepřímo, by mělo být k dispozici pro režim jednotné platby. |
| --- | --- |

(10)

Zbývajících 65 % vnitrostátního podílu na podpoře, která byla vyplacena producentům nepřímo, by mělo být k dispozici pro režim jednotné platby.

| (11) | Z důvodů ochrany životního prostředí by měla být stanovena základní plocha na producentský členský stát, aby se omezily plochy oseté bavlnou. Způsobilé oblasti by navíc měly být omezeny na oblasti schválené členskými státy. |
| --- | --- |

(11)

Z důvodů ochrany životního prostředí by měla být stanovena základní plocha na producentský členský stát, aby se omezily plochy oseté bavlnou. Způsobilé oblasti by navíc měly být omezeny na oblasti schválené členskými státy.

| (12) | Měl by se určit stanovený výnos na hektar na producentský členský stát. Ten společně s požadavkem týkajícím se základní plochy, celkovým omezením prostředků a režimem, jenž spočívá převážně v oddělení plateb od produkce, určí omezující povahu programu produkce a zároveň dodrží cíle protokolu 4. |
| --- | --- |

(12)

Měl by se určit stanovený výnos na hektar na producentský členský stát. Ten společně s požadavkem týkajícím se základní plochy, celkovým omezením prostředků a režimem, jenž spočívá převážně v oddělení plateb od produkce, určí omezující povahu programu produkce a zároveň dodrží cíle protokolu 4.

| (13) | Aby byly uspokojeny potřeby odvětví vyzrňování bavlny, měla by být způsobilost pro podporu vázána na minimální jakost skutečně sklizené bavlny. |
| --- | --- |

(13)

Aby byly uspokojeny potřeby odvětví vyzrňování bavlny, měla by být způsobilost pro podporu vázána na minimální jakost skutečně sklizené bavlny.

| (14) | Aby bylo producentům a vyzrňovacím stanicím umožněno zvyšování jakosti bavlny, mělo by být podporováno zřizování meziodvětvových organizací, které schválí členské státy. Společenství by mělo nepřímo přispívat na činnosti těchto organizací zvyšováním podpory těm zemědělcům, kteří jsou jejich členy. |
| --- | --- |

(14)

Aby bylo producentům a vyzrňovacím stanicím umožněno zvyšování jakosti bavlny, mělo by být podporováno zřizování meziodvětvových organizací, které schválí členské státy. Společenství by mělo nepřímo přispívat na činnosti těchto organizací zvyšováním podpory těm zemědělcům, kteří jsou jejich členy.

| (15) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(15)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (16) | Kromě nového režimu týkajícího se zvláštní platby za bavlnu by měl být přijat další soubor pravidel s cílem pomoci odvětví bavlny při stabilizaci v souvislosti s novým právním rámcem a situací na trhu. |
| --- | --- |

(16)

Kromě nového režimu týkajícího se zvláštní platby za bavlnu by měl být přijat další soubor pravidel s cílem pomoci odvětví bavlny při stabilizaci v souvislosti s novým právním rámcem a situací na trhu.

| (17) | V rozsahu, v jakém se v producentských regionech považuje odvětví vyzrňování bavlny za nezbytné, lze potřeby tohoto odvětví dostatečně uspokojit mimo jiné tak, že se stanoví minimální jakost skutečně sklizené bavlny a meziodvětvovým organizacím se umožní jakost bavlny zvýšit. Kromě toho je vzhledem k nadbytečné kapacitě odvětví vyzrňování bavlny vhodné stanovit dodatečná opatření k podpoře procesu jejich restrukturalizace za účelem zlepšení tržní orientace. |
| --- | --- |

(17)

V rozsahu, v jakém se v producentských regionech považuje odvětví vyzrňování bavlny za nezbytné, lze potřeby tohoto odvětví dostatečně uspokojit mimo jiné tak, že se stanoví minimální jakost skutečně sklizené bavlny a meziodvětvovým organizacím se umožní jakost bavlny zvýšit. Kromě toho je vzhledem k nadbytečné kapacitě odvětví vyzrňování bavlny vhodné stanovit dodatečná opatření k podpoře procesu jejich restrukturalizace za účelem zlepšení tržní orientace.

| (18) | Rovněž by bylo vhodné zavést protržní opatření na podporu konkrétních režimů jakosti týkající se propagačních činností. Měly by se proto sestavit vnitrostátní programy restrukturalizace odvětví bavlny. Příslušná opatření by sice mělo financovat Společenství, členské státy by si však měly samy zvolit vhodnou kombinaci pro potřeby svých příslušných územních celků a v případě potřeby vzít v úvahu regionální zvláštnosti. |
| --- | --- |

(18)

Rovněž by bylo vhodné zavést protržní opatření na podporu konkrétních režimů jakosti týkající se propagačních činností. Měly by se proto sestavit vnitrostátní programy restrukturalizace odvětví bavlny. Příslušná opatření by sice mělo financovat Společenství, členské státy by si však měly samy zvolit vhodnou kombinaci pro potřeby svých příslušných územních celků a v případě potřeby vzít v úvahu regionální zvláštnosti.

| (19) | Restrukturalizační programy by se měly předložit Komisi pro ověření souladu s opatřeními za podmínek stanovených v nařízení a jeho prováděcích předpisech. Za provádění těchto restrukturalizačních programů by měly odpovídat členské státy. |
| --- | --- |

(19)

Restrukturalizační programy by se měly předložit Komisi pro ověření souladu s opatřeními za podmínek stanovených v nařízení a jeho prováděcích předpisech. Za provádění těchto restrukturalizačních programů by měly odpovídat členské státy.

| (20) | Opatření by měla doplnit stávající opatření podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (7). |
| --- | --- |

(20)

Opatření by měla doplnit stávající opatření podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (7).

| (21) | Opatření těchto programů mohou zahrnovat úplnou a trvalou demontáž části zařízení na vyzrňování, aby se zajistila větší životaschopnost odvětví vyzrňování bavlny. Podpora může být poskytována rovněž na investice v odvětví vyzrňování bavlny, které jsou zaměřené na zlepšení hospodářské výkonnosti podniků jako takových. Podporu lze rovněž poskytnout smluvním poskytovatelům strojů, na něž měla nepříznivý dopad restrukturalizace odvětví bavlny. |
| --- | --- |

(21)

Opatření těchto programů mohou zahrnovat úplnou a trvalou demontáž části zařízení na vyzrňování, aby se zajistila větší životaschopnost odvětví vyzrňování bavlny. Podpora může být poskytována rovněž na investice v odvětví vyzrňování bavlny, které jsou zaměřené na zlepšení hospodářské výkonnosti podniků jako takových. Podporu lze rovněž poskytnout smluvním poskytovatelům strojů, na něž měla nepříznivý dopad restrukturalizace odvětví bavlny.

| (22) | Pro zvýšení jakosti evropské bavlny by zemědělci, kteří jsou zapojeni do zvláštních režimů jakosti, měli v rámci těchto programů obdržet zvláštní podporu určenou na pokrytí některých souvisejících nákladů. Stejnou měrou je třeba podporovat informační a propagační opatření v oblasti bavlny, na kterou se vztahují tyto režimy jakosti. |
| --- | --- |

(22)

Pro zvýšení jakosti evropské bavlny by zemědělci, kteří jsou zapojeni do zvláštních režimů jakosti, měli v rámci těchto programů obdržet zvláštní podporu určenou na pokrytí některých souvisejících nákladů. Stejnou měrou je třeba podporovat informační a propagační opatření v oblasti bavlny, na kterou se vztahují tyto režimy jakosti.

| (23) | Přidělování prostředků pro vnitrostátní restrukturalizační programy mezi členské státy by mělo vycházet z konkrétních potřeb restrukturalizace a přizpůsobování v regionech, které jsou hlavními producenty bavlny. S ohledem na dočasný cíl, kterým je restrukturalizace a přizpůsobování odvětví bavlny, lze na žádost členských států tyto programy ukončit, v důsledku čehož lze roční rozpočet určený na restrukturalizační programy připočíst k vnitrostátnímu stropu dotyčného členského státu pro oddělené platby podle přílohy VIII nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

(23)

Přidělování prostředků pro vnitrostátní restrukturalizační programy mezi členské státy by mělo vycházet z konkrétních potřeb restrukturalizace a přizpůsobování v regionech, které jsou hlavními producenty bavlny. S ohledem na dočasný cíl, kterým je restrukturalizace a přizpůsobování odvětví bavlny, lze na žádost členských států tyto programy ukončit, v důsledku čehož lze roční rozpočet určený na restrukturalizační programy připočíst k vnitrostátnímu stropu dotyčného členského státu pro oddělené platby podle přílohy VIII nařízení (ES) č. 1782/2003.

| (24) | Vzhledem k neexistenci odvětví vyzrňování bavlny v Portugalsku a k uplatňování režimu jednotné platby na plochu v Bulharsku není třeba přidělovat rozpočet na národní restrukturalizační programy v těchto dvou členských státech. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k neexistenci odvětví vyzrňování bavlny v Portugalsku a k uplatňování režimu jednotné platby na plochu v Bulharsku není třeba přidělovat rozpočet na národní restrukturalizační programy v těchto dvou členských státech.

| (25) | S cílem uplatnit nový režim podpory pro bavlnu a režim restrukturalizace odvětví bavlny od začátku produkčního období, by se toto nařízení mělo použít od začátku kalendářního roku 2009, |
| --- | --- |

(25)

S cílem uplatnit nový režim podpory pro bavlnu a režim restrukturalizace odvětví bavlny od začátku produkčního období, by se toto nařízení mělo použít od začátku kalendářního roku 2009,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA 1

ZVLÁŠTNÍ PODPORA PRO BAVLNU

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 1782/2003

Nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto:

| 1) | V hlavě IV se kapitola 10a nahrazuje tímto:
  „KAPITOLA 10A
  ZVLÁŠTNÍ PODPORA PRO BAVLNU
  Článek 110a
  Oblast působnosti
  Podpora se poskytuje zemědělcům, kteří produkují bavlnu kódu KN 5201 00, za podmínek stanovených v této kapitole.
  Článek 110b
  Způsobilost pro podporu
  1.   Podpora se poskytuje na hektar plochy způsobilé pro podporu, oseté bavlnou. K tomu, aby plocha byla způsobilá pro podporu, musí se nacházet na zemědělské půdě schválené členským státem pro produkci bavlny, oseté povolenými odrůdami a skutečně sklizené za běžných růstových podmínek.
  Podpora uvedená v článku 110a bude vyplacena pro bavlnu řádné a uspokojivé obchodní jakosti.
  2.   Členské státy schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 tohoto článku podle prováděcích pravidel a za podmínek přijatých postupem podle čl. 144 odst. 2.
  Článek 110c
  Základní plochy, stanovené výnosy a referenční částky
  1.   Stanovují se tyto vnitrostátní základní plochy:






  — | v Bulharsku: 3 342 ha, |
| --- | --- | --- |

1)

V hlavě IV se kapitola 10a nahrazuje tímto:

„KAPITOLA 10A

ZVLÁŠTNÍ PODPORA PRO BAVLNU

Článek 110a

Oblast působnosti

Podpora se poskytuje zemědělcům, kteří produkují bavlnu kódu KN 5201 00, za podmínek stanovených v této kapitole.

Článek 110b

Způsobilost pro podporu

1.   Podpora se poskytuje na hektar plochy způsobilé pro podporu, oseté bavlnou. K tomu, aby plocha byla způsobilá pro podporu, musí se nacházet na zemědělské půdě schválené členským státem pro produkci bavlny, oseté povolenými odrůdami a skutečně sklizené za běžných růstových podmínek.

Podpora uvedená v článku 110a bude vyplacena pro bavlnu řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

2.   Členské státy schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 tohoto článku podle prováděcích pravidel a za podmínek přijatých postupem podle čl. 144 odst. 2.

Článek 110c

Základní plochy, stanovené výnosy a referenční částky

1.   Stanovují se tyto vnitrostátní základní plochy:

—

v Bulharsku: 3 342 ha,

| — | v Řecku: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 250 000 ha,

| — | ve Španělsku: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 48 000 ha,

| — | v Portugalsku: 360 ha. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 360 ha.

2.   Stanovené výnosy v referenčním období činí:

| — | v Bulharsku: 1,2 tun/ha, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku: 1,2 tun/ha,

| — | v Řecku: 3,2 tun/ha, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 3,2 tun/ha,

| — | ve Španělsku: 3,5 tun/ha, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 3,5 tun/ha,

| — | v Portugalsku: 2,2 tun/ha. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 2,2 tun/ha.

3.   Výše podpory na hektar způsobilý pro podporu se stanoví tak, že se výnosy uvedené v odstavci 2 vynásobí těmito referenčními částkami:

| — | v Bulharsku: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku: 671,33 EUR,

| — | v Řecku: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 251,75 EUR,

| — | ve Španělsku: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 400,00 EUR,

| — | v Portugalsku: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 252,73 EUR.

4.   Pokud plocha způsobilá pro podporu a osetá bavlnou v daném členském státě a v daném roce přesáhne rozlohu základní plochy uvedené v odstavci 1, sníží se podpora uvedená v odstavci 3 pro daný členský stát poměrně k tomu, o kolik byla překročena rozloha základní plochy.

5.   Podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 144 odst. 2.

Článek 110d

Schválené meziodvětvové organizace

1.   Pro účely této kapitoly se „schválenou meziodvětvovou organizací“ rozumí právnická osoba složená ze zemědělců produkujících bavlnu a nejméně jedné vyzrňovací stanice, která provádí např. následující činnosti:

| — | poskytování pomoci při lepší koordinaci způsobu, jakým se bavlna uvádí na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumu trhu, |
| --- | --- |

—

poskytování pomoci při lepší koordinaci způsobu, jakým se bavlna uvádí na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumu trhu,

| — | vypracovávání vzorů smluv slučitelných s právními předpisy Společenství, |
| --- | --- |

—

vypracovávání vzorů smluv slučitelných s právními předpisy Společenství,

| — | orientace produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitele, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele, |
| --- | --- |

—

orientace produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitele, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele,

| — | aktualizace způsobů a prostředků pro zlepšování jakosti produktů, |
| --- | --- |

—

aktualizace způsobů a prostředků pro zlepšování jakosti produktů,

| — | vývoj marketingových strategií na podporu bavlny prostřednictvím režimů certifikace jakosti. |
| --- | --- |

—

vývoj marketingových strategií na podporu bavlny prostřednictvím režimů certifikace jakosti.

2.   Členský stát, na jehož území jsou vyzrňovací stanice usazeny, schválí meziodvětvové organizace, které splňují kritéria, jež budou přijata postupem podle čl. 144 odst. 2.

Článek 110e

Vyplácení podpory

1.   Zemědělcům se poskytuje podpora na hektar způsobilý pro podporu podle článku 110c.

2.   Zemědělcům, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, se poskytuje podpora na hektar způsobilý pro podporu v rámci základní plochy stanovené v čl. 110c odst. 1, zvýšená o částku 2 EUR.“

| 2) | V čl. 156 odst. 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | hlava IV kapitola 10a se použije ode dne 1. ledna 2009 pro bavlnu vysetou od tohoto data.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V čl. 156 odst. 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

hlava IV kapitola 10a se použije ode dne 1. ledna 2009 pro bavlnu vysetou od tohoto data.“

KAPITOLA 2

VNITROSTÁTNÍ RESTRUKTURALIZAČNÍ PROGRAMY PRO ODVĚTVÍ BAVLNY

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Tato kapitola stanoví pravidla pro přidělování finančních prostředků Společenství členským státům a pro využívání těchto prostředků členskými státy prostřednictvím národních restrukturalizačních programů (dále jen „restrukturalizační programy“) k financování konkrétních restrukturalizačních opatření na podporu odvětví bavlny.

2.   Podpora se neposkytuje:

| a) | na výzkumné projekty a na opatření na podporu výzkumných projektů; |
| --- | --- |

a)

na výzkumné projekty a na opatření na podporu výzkumných projektů;

| b) | na opatření, která jsou způsobilá pro podporu Společenství podle nařízení (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

na opatření, která jsou způsobilá pro podporu Společenství podle nařízení (ES) č. 1698/2005.

Článek 3

Obecné požadavky

1.   Restrukturalizační programy musí být slučitelné s právními předpisy Společenství a musí se shodovat s činnostmi, politikami a prioritami Společenství.

2.   Členské státy odpovídají za restrukturalizační programy a zajišťují, aby byly vnitřně konzistentní a aby byly vytvořeny a prováděny objektivně, s ohledem na hospodářskou situaci příslušných producentů a zpracovatelů a na potřebu vyvarovat se neopodstatněného nerovného zacházení s producenty nebo zpracovateli.

Členské státy jsou odpovědné za stanovení a provádění nezbytných kontrol a sankcí v případě nedodržení restrukturalizačních programů.

Článek 4

Předkládání a používání restrukturalizačních programů

1.   Všechny producentské členské státy předloží Komisi návrh čtyřletého restrukturalizačního programu, který obsahuje opatření v souladu s touto kapitolou, a to poprvé do 1. ledna 2009 a dále každé čtyři roky.

Dříve, než se restrukturalizační program předloží Komisi, je konzultován s příslušnými orgány a organizacemi v odvětví bavlny.

Každý členský stát předloží jediný návrh programu, který může být přizpůsoben regionálním zvláštnostem.

2.   Restrukturalizační programy se začnou provádět tři měsíce ode dne jejich předložení Komisi.

Pokud však předložený program není v souladu s podmínkami stanovenými v této kapitole a s prováděcími pravidly k této kapitole, informuje o tom Komise členský stát. V takovém případě členský stát předloží Komisi upravený program. Je-li nesrovnalost napravena, provádí se upravený program dva měsíce ode dne jeho předložení, pokud nesrovnalosti přetrvávají, použije se tento odstavec.

3.   Odstavec 2 se použije přiměřeně na změny týkající se restrukturalizačních programů předložených členskými státy.

Článek 5

Přidělování rozpočtových prostředků

1.   Roční rozpočet na restrukturalizační programy v jednotlivých členských státech počínaje rozpočtovým rokem 2010 se stanoví takto:

| — | Řecko: 4,0 miliony EUR, |
| --- | --- |

—

Řecko: 4,0 miliony EUR,

| — | Španělsko: 6,134 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

Španělsko: 6,134 milionů EUR.

2.   Každý členský stát se může rozhodnout, že přestane provádět restrukturalizační program a že trvale převede roční rozpočet na tento program podle odstavce 1 tohoto článku do svého vnitrostátního stropu uvedeného v příloze VIII nařízení (ES) č. 1782/2003. Toto rozhodnutí se sdělí nejpozději do 1. srpna daného roku Komisi a použije se u přímých plateb poskytovaných v následujícím kalendářním roce. Součástí sdělení bude rovněž zpráva o provádění restrukturalizačního programu a o plnění jeho cílů.

3.   Převod uvedený v odstavci 2 tohoto článku a příslušné změny uvedené v odstavci 1 tohoto článku se přijmou postupem podle čl. 144 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 poté, co Komise posoudí provádění restrukturalizačního programu v souvislosti s jeho cíli.

Článek 6

Obecná pravidla týkající se financování restrukturalizačních programů

1.   Podpora Společenství se vztahuje pouze na způsobilé výdaje vzniklé po předložení příslušného restrukturalizačního programu podle čl. 4 odst. 1.

2.   Členské státy nepřispívají na náklady spojené s opatřeními financovanými Společenstvím v rámci restrukturalizačních programů.

Článek 7

Opatření způsobilá pro podporu a příjemci podpory

1.   Restrukturalizační programy obsahují pouze jedno nebo více z těchto opatření:

| a) | úplná a trvalá demontáž zařízení na vyzrňování bavlny, |
| --- | --- |

a)

úplná a trvalá demontáž zařízení na vyzrňování bavlny,

| b) | investice do odvětví vyzrňování bavlny, |
| --- | --- |

b)

investice do odvětví vyzrňování bavlny,

| c) | účast zemědělců v režimech jakosti bavlny, |
| --- | --- |

c)

účast zemědělců v režimech jakosti bavlny,

| d) | informační a propagační činnosti, |
| --- | --- |

d)

informační a propagační činnosti,

| e) | podpora pro smluvní poskytovatele strojů nepřesahující vzniklé ztráty. |
| --- | --- |

e)

podpora pro smluvní poskytovatele strojů nepřesahující vzniklé ztráty.

2.   Příjemci restrukturalizačních programů jsou:

| a) | příjemci podpory podle kapitoly IV nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (8) v hospodářském roce 2005/2006 pro podporu v rámci opatření uvedených v odst. 1 písm. a), b) a d) tohoto článku, |
| --- | --- |

a)

příjemci podpory podle kapitoly IV nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (8) v hospodářském roce 2005/2006 pro podporu v rámci opatření uvedených v odst. 1 písm. a), b) a d) tohoto článku,

| b) | příjemci podpory podle kapitoly 10A nařízení (ES) č. 1782/2003 pro podporu v rámci opatření uvedených v odst. 1 písm. c) a d) tohoto článku, |
| --- | --- |

b)

příjemci podpory podle kapitoly 10A nařízení (ES) č. 1782/2003 pro podporu v rámci opatření uvedených v odst. 1 písm. c) a d) tohoto článku,

| c) | schválené meziodvětvové organizace stanovené v kapitole 10A nařízení (ES) č. 1782/2003 pro podporu v rámci opatření uvedeného v odst. 1 písm. d) tohoto článku, |
| --- | --- |

c)

schválené meziodvětvové organizace stanovené v kapitole 10A nařízení (ES) č. 1782/2003 pro podporu v rámci opatření uvedeného v odst. 1 písm. d) tohoto článku,

| d) | smluvní poskytovatelé strojů pro podporu v rámci opatření uvedeného v odst. 1 písm. e) tohoto článku, kteří:






  — | jsou soukromými osobami nebo podniky, které se v rámci smlouvy s pěstiteli nebo vyzrňovacími stanicemi v hospodářském roce 2005/2006 podílely svými zemědělskými stroji na sklizni bavlny, |
| --- | --- | --- |

d)

smluvní poskytovatelé strojů pro podporu v rámci opatření uvedeného v odst. 1 písm. e) tohoto článku, kteří:

—

jsou soukromými osobami nebo podniky, které se v rámci smlouvy s pěstiteli nebo vyzrňovacími stanicemi v hospodářském roce 2005/2006 podílely svými zemědělskými stroji na sklizni bavlny,

| — | sklízeli bavlnu, která byla dodávána do zařízení na vyzrňování bavlny, kterých se týkala demontáž podle odstavce 1 písm. a) tohoto článku,
  a |
| --- | --- |

—

sklízeli bavlnu, která byla dodávána do zařízení na vyzrňování bavlny, kterých se týkala demontáž podle odstavce 1 písm. a) tohoto článku,

a

| — | utrpěli prokazatelné ztráty vyplývající z nedostatku bavlny určené ke sklizni. |
| --- | --- |

—

utrpěli prokazatelné ztráty vyplývající z nedostatku bavlny určené ke sklizni.

Článek 8

Finanční prostředky

Opatření podle této kapitoly se považují za intervenční opatření zaměřená na regulaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (9).

Článek 9

Prováděcí pravidla

Podrobná prováděcí pravidla k této kapitole se přijmou postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (10).

Článek 10

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 23. června 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 291, 19.11.1979, s. 174. Protokol naposledy pozměněný nařízením (ES) č. 1050/2001 (Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1).

1

(2)  Stanovisko ze dne 14. února 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

2

(3)  Stanovisko ze dne 8. května 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 479/2008 (Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48.

5

(6)  2006 Sb. rozh. I-7285.

6

(7)  Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 146/2008 (Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 3. Nařízení zrušené nařízením (ES) č. 1782/2003.

8

(9)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 479/2008.

9

(10)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

10

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 638/2008

ze dne 4. července 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje paušální dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje paušální dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit paušální dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit paušální dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 5. července 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. července 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 4. července 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 639/2008

ze dne 24. června 2008

o změně nařízení (ES) č. 1043/2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nedávné snížení sazeb vývozních náhrad v důsledku kombinace vlivu reformy společné zemědělské politiky a vývoje cen zemědělských komodit na světovém trhu vedlo k poklesu počtu žádostí o osvědčení o náhradě, v důsledku čehož se zmírnil tlak na rozpočet Společenství vyhrazený vývozním náhradám pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy. Za těchto okolností, kdy neexistuje nebezpečí, že Společenství nesplní své mezinárodní závazky, je vhodné režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, zjednodušit, a snížit tak administrativní zatížení hospodářských subjektů, které toto zboží vyvážejí. |
| --- | --- |

(1)

Nedávné snížení sazeb vývozních náhrad v důsledku kombinace vlivu reformy společné zemědělské politiky a vývoje cen zemědělských komodit na světovém trhu vedlo k poklesu počtu žádostí o osvědčení o náhradě, v důsledku čehož se zmírnil tlak na rozpočet Společenství vyhrazený vývozním náhradám pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy. Za těchto okolností, kdy neexistuje nebezpečí, že Společenství nesplní své mezinárodní závazky, je vhodné režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, zjednodušit, a snížit tak administrativní zatížení hospodářských subjektů, které toto zboží vyvážejí.

| (2) | Podle čl. 27 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 (2) lze práva vyplývající z osvědčení o náhradě za určitých podmínek převádět. Ve snaze zajistit jednotnost zacházení s licencemi a osvědčeními by postup těchto převodů měl být, pokud možno, uveden do souladu s ustanoveními o převodech práv vyplývajících z licencí nebo osvědčení obsaženými v nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty (3). |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 27 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 (2) lze práva vyplývající z osvědčení o náhradě za určitých podmínek převádět. Ve snaze zajistit jednotnost zacházení s licencemi a osvědčeními by postup těchto převodů měl být, pokud možno, uveden do souladu s ustanoveními o převodech práv vyplývajících z licencí nebo osvědčení obsaženými v nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty (3).

| (3) | V čl. 32 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 je stanovena lhůta, ve které je orgán odpovědný za platbu povinen zaznamenat částky požadovaných vývozních náhrad na osvědčení o náhradě. Vzhledem k době potřebné ke zpracování dokumentů týkajících se vývozních náhrad rozlišených podle místa určení však nemusí být tato lhůta dostatečná, a měla by proto být prodloužena. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 32 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 je stanovena lhůta, ve které je orgán odpovědný za platbu povinen zaznamenat částky požadovaných vývozních náhrad na osvědčení o náhradě. Vzhledem k době potřebné ke zpracování dokumentů týkajících se vývozních náhrad rozlišených podle místa určení však nemusí být tato lhůta dostatečná, a měla by proto být prodloužena.

| (4) | Ustanovení čl. 38a odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví podmínky, za kterých členské státy oznamují Komisi žádosti o osvědčení a za kterých jsou osvědčení o náhradě následně vydávána. S ohledem na zavedení efektivnějších systémů podávání zpráv a komunikačních systémů by dotyčné lhůty měly být upraveny. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 38a odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví podmínky, za kterých členské státy oznamují Komisi žádosti o osvědčení a za kterých jsou osvědčení o náhradě následně vydávána. S ohledem na zavedení efektivnějších systémů podávání zpráv a komunikačních systémů by dotyčné lhůty měly být upraveny.

| (5) | Článek 33 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví systém tranší pro vydávání osvědčení o náhradě. Doba platnosti těchto osvědčení o náhradě je stanovena v článku 39 uvedeného nařízení. S cílem usnadnit fungování systému osvědčení o náhradě by doba platnosti osvědčení vydaných v rámci první tranše a osvědčení, o která bylo požádáno v souladu s článkem 38a, měla být prodloužena. |
| --- | --- |

(5)

Článek 33 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví systém tranší pro vydávání osvědčení o náhradě. Doba platnosti těchto osvědčení o náhradě je stanovena v článku 39 uvedeného nařízení. S cílem usnadnit fungování systému osvědčení o náhradě by doba platnosti osvědčení vydaných v rámci první tranše a osvědčení, o která bylo požádáno v souladu s článkem 38a, měla být prodloužena.

| (6) | Aby bylo možné využít snížení částky jistoty, která má propadnout, se v čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví, že nevyužitá osvědčení nebo dílčí osvědčení musí být vrácena vydávajícím orgánům nejpozději do 30. června rozpočtového období, na které byla tato osvědčení či dílčí osvědčení vydána. Díky zavedení efektivnějších systémů podávání zpráv může být tato lhůta prodloužena. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo možné využít snížení částky jistoty, která má propadnout, se v čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví, že nevyužitá osvědčení nebo dílčí osvědčení musí být vrácena vydávajícím orgánům nejpozději do 30. června rozpočtového období, na které byla tato osvědčení či dílčí osvědčení vydána. Díky zavedení efektivnějších systémů podávání zpráv může být tato lhůta prodloužena.

| (7) | Článek 47 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví zvláštní podmínky, za kterých mohou být vývozní náhrady poskytovány malým vývozcům. V zájmu zjednodušení by malí vývozci měli mít právo využívat osvědčení o náhradě, aniž by přišli o status malého vývozce, a navíc by měla být zvýšena maximální výše vyplácené částky. |
| --- | --- |

(7)

Článek 47 nařízení (ES) č. 1043/2005 stanoví zvláštní podmínky, za kterých mohou být vývozní náhrady poskytovány malým vývozcům. V zájmu zjednodušení by malí vývozci měli mít právo využívat osvědčení o náhradě, aniž by přišli o status malého vývozce, a navíc by měla být zvýšena maximální výše vyplácené částky.

| (8) | Aby mohla být opatření stanovená tímto nařízením použita ve vhodnou dobu, mělo by nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohla být opatření stanovená tímto nařízením použita ve vhodnou dobu, mělo by nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (9) | Nařízení (ES) č. 1043/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 1043/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I Smlouvy, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I Smlouvy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1043/2005 se mění takto:

| 1) | Článek 27 se nahrazuje tímto:
  „Článek 27
  1.   Závazky vyplývající z osvědčení nejsou převoditelné. Práva vyplývající z osvědčení mohou převádět jejich držitelé během doby jejich platnosti za předpokladu, že práva vyplývající z každého osvědčení či dílčího osvědčení jsou převedena pouze na jediného nabyvatele. Tento převod se týká pouze částek, které ještě nejsou odepsány z osvědčení nebo dílčího osvědčení.
  2.   Nabyvatelé nesmějí dále převádět svá práva, ale mohou je převádět zpět na držitele. Zpětný převod na držitele se týká pouze množství, které ještě není odepsáno z osvědčení nebo dílčího osvědčení.
  V těchto případech zapíše vydávající orgán v kolonce 6 osvědčení jeden z údajů uvedených v příloze VIII.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 27 se nahrazuje tímto:

„Článek 27

1.   Závazky vyplývající z osvědčení nejsou převoditelné. Práva vyplývající z osvědčení mohou převádět jejich držitelé během doby jejich platnosti za předpokladu, že práva vyplývající z každého osvědčení či dílčího osvědčení jsou převedena pouze na jediného nabyvatele. Tento převod se týká pouze částek, které ještě nejsou odepsány z osvědčení nebo dílčího osvědčení.

2.   Nabyvatelé nesmějí dále převádět svá práva, ale mohou je převádět zpět na držitele. Zpětný převod na držitele se týká pouze množství, které ještě není odepsáno z osvědčení nebo dílčího osvědčení.

V těchto případech zapíše vydávající orgán v kolonce 6 osvědčení jeden z údajů uvedených v příloze VIII.“

| 2) | V čl. 32 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Orgán odpovědný za platbu zaznamená uvedenou částku na osvědčení o náhradě do šesti měsíců ode dne obdržení konkrétní žádosti.“ |
| --- | --- |

2)

V čl. 32 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Orgán odpovědný za platbu zaznamená uvedenou částku na osvědčení o náhradě do šesti měsíců ode dne obdržení konkrétní žádosti.“

| 3) | V článku 38a se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy oznamují Komisi žádosti podané v průběhu každého týdne vždy následující pondělí. Odpovídající osvědčení se mohou vydávat počínaje středou po oznámení, nevydá-li Komise jiné pokyny.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 38a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy oznamují Komisi žádosti podané v průběhu každého týdne vždy následující pondělí. Odpovídající osvědčení se mohou vydávat počínaje středou po oznámení, nevydá-li Komise jiné pokyny.“

| 4) | V článku 39 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   S výhradou druhého a třetího pododstavce jsou osvědčení o náhradě platná do posledního dne pátého měsíce po měsíci, v němž byla podána žádost o osvědčení, nebo do posledního dne rozpočtového období podle toho, který den nastane dříve.
  Osvědčení o náhradě, o něž bylo zažádáno v souladu s čl. 33 písm. a) nebo v souladu s článkem 38a nejpozději dne 7. listopadu, jsou platná do posledního dne desátého měsíce po měsíci, v němž byla žádost o osvědčení podána.
  Osvědčení o náhradě uvedená v článku 40 jsou platná do posledního dne pátého měsíce po měsíci, v němž byla žádost o osvědčení podána.
  Jsou-li sazby náhrady stanoveny předem v souladu s článkem 29, zůstávají v platnosti do posledního dne platnosti osvědčení.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 39 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   S výhradou druhého a třetího pododstavce jsou osvědčení o náhradě platná do posledního dne pátého měsíce po měsíci, v němž byla podána žádost o osvědčení, nebo do posledního dne rozpočtového období podle toho, který den nastane dříve.

Osvědčení o náhradě, o něž bylo zažádáno v souladu s čl. 33 písm. a) nebo v souladu s článkem 38a nejpozději dne 7. listopadu, jsou platná do posledního dne desátého měsíce po měsíci, v němž byla žádost o osvědčení podána.

Osvědčení o náhradě uvedená v článku 40 jsou platná do posledního dne pátého měsíce po měsíci, v němž byla žádost o osvědčení podána.

Jsou-li sazby náhrady stanoveny předem v souladu s článkem 29, zůstávají v platnosti do posledního dne platnosti osvědčení.“

| 5) | V článku 45 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Odstavec 1 se vztahuje pouze na osvědčení a dílčí osvědčení vrácená vydávajícímu orgánu během rozpočtového období, na které byla tato osvědčení vydána, za předpokladu, že se vrátí nejpozději do 31. srpna uvedeného období.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 45 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Odstavec 1 se vztahuje pouze na osvědčení a dílčí osvědčení vrácená vydávajícímu orgánu během rozpočtového období, na které byla tato osvědčení vydána, za předpokladu, že se vrátí nejpozději do 31. srpna uvedeného období.“

| 6) | V čl. 47 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „2.   Článek 46 se vztahuje na vývozy, u kterých žádosti, jež předloží hospodářský subjekt za podmínek uvedených v čl. 32 odst. 1 během rozpočtového roku včetně předložení žádosti o dotyčný vývoz, nesmějí zakládat nárok na vyplacení částky vyšší než 100 000 EUR.“ |
| --- | --- |

6)

V čl. 47 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.   Článek 46 se vztahuje na vývozy, u kterých žádosti, jež předloží hospodářský subjekt za podmínek uvedených v čl. 32 odst. 1 během rozpočtového roku včetně předložení žádosti o dotyčný vývoz, nesmějí zakládat nárok na vyplacení částky vyšší než 100 000 EUR.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2008.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2580/2000 (Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 24. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 246/2008 (Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 64).

2

(3)  Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 640/2008

ze dne 4. července 2008,

kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 113 odst. 1 písm. a) a čl. 121 písm. h) uvedeného nařízení ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2568/91 ze dne 11. července 1991 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy (2) definuje chemické a organoleptické vlastnosti olivového oleje a oleje z pokrutin a metody hodnocení těchto vlastností. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2568/91 ze dne 11. července 1991 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy (2) definuje chemické a organoleptické vlastnosti olivového oleje a oleje z pokrutin a metody hodnocení těchto vlastností.

| (2) | Podle čl. 2 odst. 1 desáté odrážky nařízení (EHS) č. 2568/91 je hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje provedeno metodou uvedenou v příloze XII uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 2 odst. 1 desáté odrážky nařízení (EHS) č. 2568/91 je hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje provedeno metodou uvedenou v příloze XII uvedeného nařízení.

| (3) | Mezinárodní rada pro olivový olej přijala v listopadu 2007 upravenou metodu hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje. Tato úprava obsahuje aktualizovaný popis pozitivních a negativních znaků panenského olivového oleje a aktualizovaný popis metody. Rovněž obsahuje úpravu maximální hranice vnímání vad panenského olivového oleje. |
| --- | --- |

(3)

Mezinárodní rada pro olivový olej přijala v listopadu 2007 upravenou metodu hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje. Tato úprava obsahuje aktualizovaný popis pozitivních a negativních znaků panenského olivového oleje a aktualizovaný popis metody. Rovněž obsahuje úpravu maximální hranice vnímání vad panenského olivového oleje.

| (4) | Upravená metoda hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje Mezinárodní rady pro olivový olej stanovuje mimo jiné podmínky nepovinného používání určitých pojmů a výrazů vztahujících se na organoleptické vlastnosti panenského olivového oleje na etiketách. Je třeba stanovit, že předsedové zkušební komise mohou potvrzovat shodu olejů s definicemi týkajícími se používání uvedených pojmů a výrazů. |
| --- | --- |

(4)

Upravená metoda hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje Mezinárodní rady pro olivový olej stanovuje mimo jiné podmínky nepovinného používání určitých pojmů a výrazů vztahujících se na organoleptické vlastnosti panenského olivového oleje na etiketách. Je třeba stanovit, že předsedové zkušební komise mohou potvrzovat shodu olejů s definicemi týkajícími se používání uvedených pojmů a výrazů.

| (5) | Nařízení (EHS) č. 2568/91 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (EHS) č. 2568/91 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EHS) č. 2568/91 se mění takto:

| 1) | v jedenáctém sloupci tabulky uvedené v příloze I („organoleptické hodnocení, medián závad (Md)“), se číslo „2,5“ nahrazuje číslem „3,5“, a to v druhém řádku, třetím řádku a v poznámce pod čarou č. 2; |
| --- | --- |

1)

v jedenáctém sloupci tabulky uvedené v příloze I („organoleptické hodnocení, medián závad (Md)“), se číslo „2,5“ nahrazuje číslem „3,5“, a to v druhém řádku, třetím řádku a v poznámce pod čarou č. 2;

| 2) | příloha XII nařízení se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

příloha XII nařízení se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. října 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. července 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 248, 5.9.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 702/2007 (Úř. věst. L 161, 22.6.2007, s. 11).

2

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA XII

METODA MEZINÁRODNÍ RADY PRO OLIVOVÝ OLEJ PRO ORGANOLEPTICKÉ HODNOCENÍ PANENSKÉHO OLIVOVÉHO OLEJE

1.   PŘEDMĚT A OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je založena na rozhodnutí Mezinárodní rady pro olivový olej č. DEC-21/95-V/2007 ze dne 16. listopadu 2007, které se týká upravené metody pro organoleptické hodnocení vlastností panenského olivového oleje. Jejím cílem je stanovit postup hodnocení organoleptických vlastností panenského olivového oleje ve smyslu bodu 1 přílohy XVI nařízení (ES) č. 1234/2007 a stanovit metodu jeho klasifikace na základě těchto vlastností. Metoda obsahuje rovněž pokyny týkající se nepovinného označování etiketami.

Popsaná metoda se vztahuje pouze na panenský olivový olej a na jeho klasifikaci nebo jeho označování etiketami podle intenzity vnímaných vad, ovocné chuti a vůně a dalších pozitivních znaků, které stanoví skupina vybraných vyškolených a vyzkoušených posuzovatelů tvořících zkušební komisi.

2.   OBECNÉ INFORMACE

Pokud jde o obecný základní slovník, o výrazy zkušební místnost a skleněná nádobka pro hodnocení olivového oleje a všechny další otázky spojené s touto metodou, doporučuje se dodržovat pravidla Mezinárodní rady pro olivový olej, zejména rozhodnutí č. DEC-21/95-V/2007 ze dne 16. listopadu 2007, které se týká upravené metody pro organoleptické hodnocení vlastností panenského olivového oleje.

3.   SPECIFICKÝ SLOVNÍK

3.1   Pozitivní znaky

Ovocná chuť a vůně: soubor čichových a/nebo chuťových počitků, které závisí na odrůdě oliv a vlastnostech oleje pocházejícího ze zdravých a čerstvých plodů, zelených nebo zralých, a které jsou vnímány přímo nosem nebo retronasální metodou čichání.

Ovocná chuť a vůně se označuje za nezralou, pokud čichové počitky připomínají zelené plody, což je charakteristické pro olej získaný ze zelených plodů.

Ovocná chuť a vůně se označuje za zralou, pokud čichové počitky připomínají zralé plody, což je charakteristické pro olej získaný ze zelených a zralých plodů.

Hořký: základní charakteristická chuť oleje získaného ze zelených nebo nazelenalých oliv, kterou vnímáme hrazenými papilami, tvořícími na jazyku uskupení ve tvaru písmene V.

Štiplavý: taktilní počitek svrbění typický pro olivový olej vyrobený na začátku hospodářského roku převážně z ještě zelených oliv, možno jej vnímat v celé ústní dutině, zejména v hrdle.

3.2   Negativní znaky

Zatuchlý / Po kalném sedimentu: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv skladovaných na hromadách, kde plody prošly pokročilým stupněm anaerobní fermentace, nebo pro olej získaný dekantací ze sedliny z kádí a podzemních nádrží, jež rovněž prošel procesem anaerobní fermentace.

Po plísních a vlhkosti: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv napadených plísněmi a kvasinkami v důsledku několikadenního uskladnění ve vlhku.

Vinný-octový / Kyselý-nakyslý: chuťově-čichový počitek typický pro některý olivový olej připomínající víno nebo ocet. Vzniká hlavně v důsledku aerobního kvašení oliv nebo zbytků olivové pasty na lisovacích rohožích, které nebyly dobře umyté, což má za následek tvorbu kyseliny octové, ethylacetátu a ethanolu.

Kovový: chuťově-čichový počitek připomínající kov. Je typický pro olivový olej, který byl dlouhou dobu ve styku s kovovými povrchy během mletí, míchání, lisování nebo skladování.

Žluklý: chuťově-čichový počitek typický pro všechny oleje, které prodělaly intenzivní proces autooxidace.

Přehřátý nebo připálený: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný nadměrným a/nebo dlouhodobým ohřevem během zpracování, zejména je-li pasta míchána za nevhodných tepelných podmínek.

Trávový-dřevový: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný ze sušených oliv.

Hrubý: chuťově-taktilní počitek vyvolaný některým starým olejem, který způsobuje v ústech hustý, kašovitý pocit.

Olejový: chuťově-čichový počitek olivového oleje připomínající naftu, mazací tuky nebo minerální olej.

Po šťávě z plodů: chuťově-čichový počitek, který olej získá při dlouhodobém kontaktu se šťávou z plodů, která prošla procesem fermentace.

Slaný: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv, které byly konzervovány v solném roztoku.

Espartový: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv lisovaných v nových espartových rohožích. Může se lišit v závislosti na tom, zda byly rohože vyrobeny ze zeleného nebo sušeného esparta.

Zemitý: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv sklizených s nánosem zeminy nebo bláta a neopraných.

Po červech: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv, které byly silně napadeny larvami mouchy olivové (Bactrocera Oleae).

Po okurkách: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej po delší dobu hermeticky uzavřený, zejména do plechovek, pocházející z 2-6-nonadienalu.

Po vlhkém dřevu: chuťově-čichový počitek typický pro olivový olej získaný z oliv, které byly na stromě zasaženy mrazem.

3.3   Nepovinná terminologie pro účely označování etiketami

Předseda zkušební komise může na požádání potvrdit, že hodnocené oleje splňují definice a rozpětí odpovídající těmto uvedeným pojmům a přívlastkům v závislosti na intenzitě a vnímání znaků:

| a) | pokud jde o pozitivní znaky uvedené v bodě 3.1 (ovocná chuť a vůně, případně označovaná jako nezralá nebo zralá, štiplavý a hořký):






  i) | pojem „intenzivní“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku vyšší než 6, |
| --- | --- | --- |

a)

pokud jde o pozitivní znaky uvedené v bodě 3.1 (ovocná chuť a vůně, případně označovaná jako nezralá nebo zralá, štiplavý a hořký):

i)

pojem „intenzivní“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku vyšší než 6,

| ii) | pojem „střední“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku mezi 3 a 6, |
| --- | --- |

ii)

pojem „střední“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku mezi 3 a 6,

| iii) | pojem „lehký“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku nižší než 3, |
| --- | --- |

iii)

pojem „lehký“ se může použít, pokud je medián dotyčného znaku nižší než 3,

| iv) | dotyčné znaky se mohou použít bez odkazu na přívlastky uvedené v bodech i), ii) a iii), pokud je medián dotyčného znaku vyšší nebo rovný 3; |
| --- | --- |

iv)

dotyčné znaky se mohou použít bez odkazu na přívlastky uvedené v bodech i), ii) a iii), pokud je medián dotyčného znaku vyšší nebo rovný 3;

| b) | pojem „vyvážený“ se může použít v případě oleje, který nevykazuje známky nevyváženosti. Nevyvážeností se rozumí čichový, chuťový a hmatový vjem oleje, ve kterém medián znaku hořký a/nebo znaku štiplavý je o dva body vyšší než medián znaku ovocná chuť a vůně; |
| --- | --- |

b)

pojem „vyvážený“ se může použít v případě oleje, který nevykazuje známky nevyváženosti. Nevyvážeností se rozumí čichový, chuťový a hmatový vjem oleje, ve kterém medián znaku hořký a/nebo znaku štiplavý je o dva body vyšší než medián znaku ovocná chuť a vůně;

| c) | pojem „jemný olej“ se může použít v případě oleje, ve kterém je medián znaku hořký a znaku štiplavý nižší nebo rovný 2. |
| --- | --- |

c)

pojem „jemný olej“ se může použít v případě oleje, ve kterém je medián znaku hořký a znaku štiplavý nižší nebo rovný 2.

4.   ZKUŠEBNÍ KOMISE

Zkušební komise se skládá z předsedy zkušební komise a z osmi až dvanácti posuzovatelů.

Předseda zkušební komise je kvalitně vyškolená osoba, která má nezbytné odborné znalosti pro posuzování jednotlivých druhů olivových olejů. Odpovídá za zkušební komisi, za její organizaci a činnost, za přípravu, kódové označení vzorků a jejich předkládání posuzovatelům, jakož i za sběr a statistické vyhodnocení zkušebních údajů.

Předseda zkušební komise vybere posuzovatele a dbá na jejich odbornou přípravu a kontrolu jejich výkonnosti, aby zajistil, že udržují své schopnosti na přiměřené úrovni.

Podle průvodce Mezinárodní rady pro olivový olej pro výběr, výcvik a kontrolu odborných posuzovatelů panenského olivového oleje musí být posuzovatelé pro organoleptické zkoušky olivového oleje vybráni a vyškoleni podle jejich schopnosti rozlišovat mezi podobnými vzorky.

Zkušební komise se musí zavázat k účasti na organoleptických hodnoceních na vnitrostátní úrovni, úrovni Společenství nebo mezinárodní úrovni za účelem pravidelné kontroly a harmonizace hodnotících kritérií. Kromě toho musí zkušební komise schválené v souladu s ustanoveními čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení každoročně poskytovat dotyčnému členskému státu veškeré informace o svém složení a o počtu hodnocení provedených z titulu schválené zkušební komise.

5.   POSTUP PŘI ORGANOLEPTICKÉM HODNOCENÍ A KLASIFIKACE

5.1   Používání profilového listu posuzovatelem

Profilový list, který posuzovatel použije, je uveden v dodatku A této metody.

Každý posuzovatel, který je členem zkušební komise, musí cítit a následovně ochutnat olivový olej, který je předmětem hodnocení. Na profilový list, který má k dispozici, musí dále uvést na 10cm stupnici pociťovanou intenzitu všech pozitivních a negativních znaků (1). V případě, že posuzovatel vnímá zralost nebo nezralost znaku ovocné chuti a vůně, zaškrtne v profilovém listu příslušný rámeček.

Zjistí-li posuzovatel další negativní znaky neuvedené na profilovém listu, zapíše je s použitím termínu nebo termínů, které je co nejpřesněji popisují, v rubrice „jiné“.

5.2   Použití údajů předsedou zkušební komise

Předseda zkušební komise shromáždí profilové listy vyplněné jednotlivými posuzovateli; zkontroluje intenzity přidělené různým znakům; v případě, že bude zjištěna nesrovnalost, vyzve posuzovatele, aby svůj profilový list zkontroloval a v případě nutnosti zkoušku zopakoval.

Předseda komise může zadat údaje jednotlivých posuzovatelů do počítačového programu pro metodu statistického výpočtu mediánu uvedenou v dodatku B. Údaje se zadávají pomocí matice složené z deseti sloupců odpovídajících deseti organoleptickým vlastnostem a z počtu řádků odpovídajících počtu posuzovatelů zkušební komise.

Pokud více než 50 % členů zkušební komise vnímalo negativní znak a uvedlo to v rubrice „jiné“, vypočítá se medián této vady a olej se následně klasifikuje.

Pokud jde o pojmy „nezralý“ a „zralý“, předseda zkušební komise může potvrdit, že hodnocený olej splňuje podmínky uvedené v bodě 3.3 pouze v tom případě, pokud minimálně 50 % členů zkušební komise upozornilo na vnímání zralosti nebo nezralosti u znaku ovocné chuti a vůně.

V případě analýz, které se provádějí v rámci kontrol shody, je provedena zkouška. V případě kontrolních analýz musí předseda zkušební komise zabezpečit, aby se analýza opakovala. V případě, že se výsledky analýz vzájemně vylučují, se hodnocení musí provést třikrát. V těchto případech se medián znaků vypočítá na základě průměru mediánů. Všechna opakování těchto analýz se musí provést během odlišných zasedání.

5.3   Klasifikace olivových olejů

Olivový olej se zařadí pod následující kategorie podle mediánu vad a mediánu znaku ovocné chuti a vůně. Medián vad se stanovuje jako medián vady vnímané s největší intenzitou. Medián vad a medián ovocné chuti a vůně jsou vyjádřeny s přesností na jedno desetinné číslo a hodnota robustního variačního koeficientu, který je vyjadřuje, musí být nižší nebo rovná 20 %.

Klasifikace oleje se provádí porovnáváním hodnoty mediánu vad a mediánu ovocné chuti a vůně s níže uvedenými referenčními intervaly. Při stanovování hranice těchto intervalů se zohlednila chyba metody, proto se tyto hranice považují za absolutní. Počítačové programy umožňují vizuální klasifikaci v tabulce statistických údajů nebo na grafu.

a)   Extra panenský olivový olej: medián vad se rovná 0 a medián ovocné chuti a vůně a vůně je vyšší než 0;

b)   Panenský olivový olej: medián vad je vyšší než 0 a nižší nebo rovný 3,5 a medián ovocné chuti a vůně je vyšší než 0;

c)   Lampantový panenský olivový olej: medián vad je vyšší než 3,5; nebo medián vad je nižší nebo rovný 3,5 a medián ovocné chuti a vůně se rovná 0.

5.4   Zvláštní případ

Pokud medián jiného pozitivního znaku než chuť a vůně je vyšší než 5,0, předseda zkušební komise tuto skutečnost uvede do protokolu o zkoušce olejového oleje.

Dodatek A

Profilový list panenského olivového oleje

Image

Dodatek B

METODA VÝPOČTU MEDIÁNU A INTERVALY SPOLEHLIVOSTI

Medián

Formula

Medián je definován jako reálné číslo Xm, pro které platí, že pravděpodobnost (P), že hodnoty rozdělení (X) jsou nižší než toto číslo (Xm), je nižší nebo rovná 0,5 a zároveň, že pravděpodobnost, že hodnoty rozdělení jsou nižší nebo rovné Xm, je vyšší nebo rovná 0,5. Jiná definice považuje medián za padesátý percentil rozdělení čísel seřazených podle vzestupného pořadí. Zjednodušeně řečeno: medián představuje prostřední hodnotu řady složené z lichých čísel nebo průměr dvou prostředních hodnot řady složené ze sudých čísel.

Robustní směrodatná odchylka

Za účelem získání spolehlivého odhadu variability, která se vytváří kolem mediánu, je třeba použít robustní směrodatné odchylky podle Stuarta a Kendalla. Následující vzorec uvádí odchylku asymptotického typu, tj. robustní odhad variability zvažovaných údajů, kde N je počet pozorování a IQR je mezikvartilové rozpětí, které obsahuje přesně 50 % případů jakéhokoli rozdělení pravděpodobnosti.

Formula

Výpočet mezikvartilového rozpětí se provádí výpočtem velikosti rozdílu odchylky mezi 75. a 25. percentilem.

IQR = 75. percentil – 25. percentil

Percentil je hodnota Xpc pro kterou platí, že pravděpodobnost (P), že hodnoty rozdělení jsou nižší než Xpc, je nižší nebo rovná stanovené setině a zároveň, že pravděpodobnost (P), že hodnoty rozdělení jsou nižší nebo rovné Xpc, je vyšší nebo rovná uvedené setině. Setina označuje použitý zlomek rozdělení. U mediánu se tento zlomek rovná 50/100.

Formula

V praxi představuje percentil hodnotu rozdělení, která odpovídá určené ploše vyznačené od křivky rozdělení nebo hustoty. Například 25. percentil představuje hodnotu rozdělení odpovídající ploše, která se rovná 0,25 nebo 25/100.

Robustní variační koeficient (%)

Robustní variační koeficient (CVR) představuje bezrozměrné číslo, které udává procento variability analyzované řady čísel. Z tohoto důvodu je tento koeficient velice užitečný pro ověření spolehlivosti členů zkušební komise.

Formula

95 % intervaly spolehlivosti mediánu

95 % intervaly spolehlivosti (hodnota chyby prvního druhu se rovná 0,05 nebo 5 %) představují interval, v němž by se hodnota mediánu mohla měnit za předpokladu, že by bylo možné pokus donekonečna opakovat. V praxi tento interval označuje interval proměnlivosti pokusu za stanovených provozních podmínek za předpokladu, že by se pokus mohl vícekrát opakovat. Stejně jako v případě CVR interval napomáhá při hodnocení spolehlivosti pokusu.

ICsup = Me + (c.S*)

ICinf = Me – (c.S*)

Kde se c, v případě intervalu spolehlivosti 0,95, rovná 1,96.

---

(1)  Posuzovatel může odmítnout ochutnávání oleje, pokud při přímém čichovém vnímání zaznamená, že některý z negativních znaků je extrémně intenzivní. Do profilového listu zaznamená tuto výjimečnou okolnost.

1

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 641/2008

ze dne 4. července 2008,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 40/2008, pokud jde o seznam plavidel provádějících nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti v Severním Atlantiku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (1), a zejména na přílohu XIII bod 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropské společenství je od roku 1981 smluvní stranou Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropské společenství je od roku 1981 smluvní stranou Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (2).

| (2) | V březnu 2008 Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) doporučila pozměnit seznam plavidel, u nichž se prokázalo, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti. Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení do právního řádu Společenství. |
| --- | --- |

(2)

V březnu 2008 Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) doporučila pozměnit seznam plavidel, u nichž se prokázalo, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti. Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení do právního řádu Společenství.

| (3) | Nařízení (ES) č. 40/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 40/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dodatek k příloze XIII nařízení (ES) č. 40/2008 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. července 2008.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 19, 23.1.2008, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise č. 541/2008 (Úř. věst. L 157, 17.6.2008, s. 23).

1

(2)  Úř. věst. L 227, 12.8.1981, s. 21.

2

---

PŘÍLOHA

V příloze XIII nařízení (ES) č. 40/2008 se dodatek nahrazuje tímto:

„Dodatek k příloze XIII

Seznam plavidel s identifikačními čísly IMO, jež NEAFC a NAFO potvrdily jako plavidla provádějící nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti

| Identifikační číslo IMO (1) | Název plavidla (2) | Stát vlajky (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Gruzie |
| 7612321 | AVIOR | Gruzie |
| 8522030 | CARMEN | Ex Gruzie |
| 7700104 | CEFEY | Rusko |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusko |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | Ex Gruzie |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | Ex Gruzie |
| 8522042 | JUANITA | Ex Gruzie |
| 6614700 | KABOU | Guinea |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusko |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | Ex Gruzie |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Ex Gruzie |

Identifikační číslo IMO (1)

Název plavidla (2)

Stát vlajky (2)

7436533

ALFA

Gruzie

7612321

AVIOR

Gruzie

8522030

CARMEN

Ex Gruzie

7700104

CEFEY

Rusko

8028424

CLIFF

Kambodža

8422852

DOLPHIN

Rusko

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

Ex Gruzie

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

Ex Gruzie

8522042

JUANITA

Ex Gruzie

6614700

KABOU

Guinea

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusko

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

Ex Gruzie

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Ex Gruzie

---

(1)  Mezinárodní námořní organizace.

1

(2)  Veškeré změny názvů a vlajek a další informace o plavidlech jsou k dispozici na internetových stránkách NEAFC: www.neafc.org“

2

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 642/2008

ze dne 4. července 2008

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Zahájení řízení

| (1) | Dne 20. října 2007 Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. října 2007 Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 6. září 2007 španělskou Národní federací sdružení konzervárenského průmyslu ovoce a zeleniny (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales (FNACV)) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících 100 % výroby některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu dotčeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku vznikla, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 6. září 2007 španělskou Národní federací sdružení konzervárenského průmyslu ovoce a zeleniny (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales (FNACV)) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících 100 % výroby některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu dotčeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku vznikla, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.

| (3) | Dne 9. listopadu 2007 Komise nařízením (ES) č. 1295/2007 ze dne 5. listopadu 2007 (3) zavedla celní evidenci dovozu stejného výrobku pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. listopadu 2007 Komise nařízením (ES) č. 1295/2007 ze dne 5. listopadu 2007 (3) zavedla celní evidenci dovozu stejného výrobku pocházejícího z ČLR.

| (4) | Je třeba připomenout, že ochranná opatření ohledně stejného výrobku byla v platnosti do 8. listopadu 2007. Komise uložila prozatímní ochranná opatření proti dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) nařízením (ES) č. 1964/2003 ze dne 7. listopadu 2003 (4). Následovala konečná ochranná opatření uložená nařízením (ES) č. 658/2004 ze dne 7. dubna 2004 (dále jen „nařízení o ochranných opatřeních“) (5). Prozatímní i konečná ochranná opatření spočívala v celní kvótě, tzn. že clo se ukládalo až po vyčerpání objemu dovozu nepodléhajícího clu. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba připomenout, že ochranná opatření ohledně stejného výrobku byla v platnosti do 8. listopadu 2007. Komise uložila prozatímní ochranná opatření proti dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) nařízením (ES) č. 1964/2003 ze dne 7. listopadu 2003 (4). Následovala konečná ochranná opatření uložená nařízením (ES) č. 658/2004 ze dne 7. dubna 2004 (dále jen „nařízení o ochranných opatřeních“) (5). Prozatímní i konečná ochranná opatření spočívala v celní kvótě, tzn. že clo se ukládalo až po vyčerpání objemu dovozu nepodléhajícího clu.

1.2   Strany dotčené řízením

| (5) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žádající výrobce ve Společenství a jejich sdružení, vyvážející výrobce a jejich sdružení, známé dotčené dodavatele a dovozce a jejich sdružení a orgány ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žádající výrobce ve Společenství a jejich sdružení, vyvážející výrobce a jejich sdružení, známé dotčené dodavatele a dovozce a jejich sdružení a orgány ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (6) | Žádající výrobci, vyvážející výrobci, dovozci a jejich příslušná sdružení předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které požádaly o slyšení a prokázaly, že pro něj existují zvláštní důvody, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(6)

Žádající výrobci, vyvážející výrobci, dovozci a jejich příslušná sdružení předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které požádaly o slyšení a prokázaly, že pro něj existují zvláštní důvody, byly vyslechnuty.

| (7) | Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může pro účely stanovení dumpingu a újmy použít výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007). |
| --- | --- |

(7)

Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může pro účely stanovení dumpingu a újmy použít výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007).

| (8) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno v případě zájmu předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise příslušné formuláře žádostí známým dotčeným čínským společnostem. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo pět společností / skupin společností ve spojení. Do vzorku však byla vybrána pouze jedna společnost žádající o status tržního hospodářství (viz 26. bod odůvodnění níže). Devět společností / skupin společností ve spojení žádalo pouze o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(8)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno v případě zájmu předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise příslušné formuláře žádostí známým dotčeným čínským společnostem. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo pět společností / skupin společností ve spojení. Do vzorku však byla vybrána pouze jedna společnost žádající o status tržního hospodářství (viz 26. bod odůvodnění níže). Devět společností / skupin společností ve spojení žádalo pouze o individuální zacházení.

| (9) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným výrobcům ve Společenství a jejich sdružením, všem dovozcům vybraným do vzorku a jejich sdružením, známým dotčeným dodavatelům a vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku. Kromě toho byly dotazníky zaslány všem výrobcům v potenciální srovnatelné zemi zjištěným Komisí (viz 40. a 41. bod odůvodnění níže). |
| --- | --- |

(9)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným výrobcům ve Společenství a jejich sdružením, všem dovozcům vybraným do vzorku a jejich sdružením, známým dotčeným dodavatelům a vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku. Kromě toho byly dotazníky zaslány všem výrobcům v potenciální srovnatelné zemi zjištěným Komisí (viz 40. a 41. bod odůvodnění níže).

| (10) | Komise obdržela vyplněné dotazníky od čtyř výrobců ve Společenství představujících 100 % celkové výroby ve Společenství a od šesti dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, zařazených do vzorku a jejich příslušných sdružení. Komise rovněž obdržela odpovědi od všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a společností, které jsou s nimi ve spojení. Rovněž obdržela podání od sdružení čínských výrobců a jednoho sdružení dovozců. |
| --- | --- |

(10)

Komise obdržela vyplněné dotazníky od čtyř výrobců ve Společenství představujících 100 % celkové výroby ve Společenství a od šesti dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, zařazených do vzorku a jejich příslušných sdružení. Komise rovněž obdržela odpovědi od všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a společností, které jsou s nimi ve spojení. Rovněž obdržela podání od sdružení čínských výrobců a jednoho sdružení dovozců.

| (11) | Komise si zjistila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce v prostorách následujících společností: | Vyvážející výrobci v ČLR:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise si zjistila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce v prostorách následujících společností:

Vyvážející výrobci v ČLR:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang a Merry & Co., Ltd., Huangyan, obchodník, který je s touto společností ve spojení |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang a Merry & Co., Ltd., Huangyan, obchodník, který je s touto společností ve spojení

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení.

| | Výrobci ve Společenství:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Španělsko |
| --- | --- | --- |

Výrobci ve Společenství:

—

Halcon Group SA, Murcia, Španělsko

| — | Cofrusa SA, Murcia, Španělsko |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Španělsko

| — | Agriconsa SA, Valencie, Španělsko |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencie, Španělsko

| — | Videca SA, Valencie, Španělsko. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencie, Španělsko.

1.3   Období šetření

| (12) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro stanovení újmy se týkalo období od 1. října 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro stanovení újmy se týkalo období od 1. října 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Obecné poznámky

| (13) | Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, období sklizně a konzervace začíná počátkem října a končí přibližně na konci ledna dalšího roku. Čerstvé produkty jsou určené pro trh s čerstvým ovocem, k výrobě šťávy nebo ke konzervaci. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání využívá hospodářský rok (období od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku) a Komise tuto zvyklost ve své analýze převzala. |
| --- | --- |

(13)

Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, období sklizně a konzervace začíná počátkem října a končí přibližně na konci ledna dalšího roku. Čerstvé produkty jsou určené pro trh s čerstvým ovocem, k výrobě šťávy nebo ke konzervaci. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání využívá hospodářský rok (období od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku) a Komise tuto zvyklost ve své analýze převzala.

2.2   Dotčený výrobek

| (14) | Dotčeným výrobkem jsou upravené nebo konzervované mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezené pod číslem KN 2008. V současné době jsou zařazeny takto: kód KN 2008 30 55 zahrnuje dotčený výrobek bez přídavku alkoholu, ale s přídavkem cukru, v bezprostředním obalu, o čisté hmotnosti přesahující 1 kg; kód KN 2008 30 75 zahrnuje dotčený výrobek bez přídavku alkoholu, ale s přídavkem cukru, v bezprostředním obalu, o čisté hmotnosti nepřesahující 1 kg. Kromě toho část kódu KN ex 2008 30 90 obsahuje mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy zpracované nebo konzervované bez přídavku alkoholu nebo cukru (obvykle ve vodě nebo ve vlastní šťávě). |
| --- | --- |

(14)

Dotčeným výrobkem jsou upravené nebo konzervované mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezené pod číslem KN 2008. V současné době jsou zařazeny takto: kód KN 2008 30 55 zahrnuje dotčený výrobek bez přídavku alkoholu, ale s přídavkem cukru, v bezprostředním obalu, o čisté hmotnosti přesahující 1 kg; kód KN 2008 30 75 zahrnuje dotčený výrobek bez přídavku alkoholu, ale s přídavkem cukru, v bezprostředním obalu, o čisté hmotnosti nepřesahující 1 kg. Kromě toho část kódu KN ex 2008 30 90 obsahuje mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy zpracované nebo konzervované bez přídavku alkoholu nebo cukru (obvykle ve vodě nebo ve vlastní šťávě).

| (15) | Předběžné šetření ukázalo, že dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhů satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě. Loupání a dělení lze provádět ručně nebo strojově. |
| --- | --- |

(15)

Předběžné šetření ukázalo, že dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhů satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě. Loupání a dělení lze provádět ručně nebo strojově.

| (16) | Dotčený výrobek se vyrábí v baleních o různé hmotnosti, aby splňoval požadavky jak spotřebitelského trhu, tak potravinářského průmyslu a odvětví stravovacích služeb. Na spotřebitelském trhu převládají balení o čisté hmotnosti 312 g (175 g po odkapání), ačkoli podíl prodeje větších balení o hmotnosti 850 g (480 g) se stále zvyšuje. Větší balení, zejména balení o hmotnosti 2,65 kg (1 500 g) a 3,1 kg (1 700 g), se využívají ve stravovacích službách a v potravinářském průmyslu, přičemž nejoblíbenější je balení o hmotnosti 2,65 kg. |
| --- | --- |

(16)

Dotčený výrobek se vyrábí v baleních o různé hmotnosti, aby splňoval požadavky jak spotřebitelského trhu, tak potravinářského průmyslu a odvětví stravovacích služeb. Na spotřebitelském trhu převládají balení o čisté hmotnosti 312 g (175 g po odkapání), ačkoli podíl prodeje větších balení o hmotnosti 850 g (480 g) se stále zvyšuje. Větší balení, zejména balení o hmotnosti 2,65 kg (1 500 g) a 3,1 kg (1 700 g), se využívají ve stravovacích službách a v potravinářském průmyslu, přičemž nejoblíbenější je balení o hmotnosti 2,65 kg.

| (17) | Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu, k výrobě šťávy nebo konzerv. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(17)

Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu, k výrobě šťávy nebo konzerv. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.

2.3   Obdobný výrobek

| (18) | Jeden evropský dovozce namítl, že dotčený výrobek dovážený z ČLR je kvalitnější, neboť čínské mandarinky obsahují méně semen/pecek. |
| --- | --- |

(18)

Jeden evropský dovozce namítl, že dotčený výrobek dovážený z ČLR je kvalitnější, neboť čínské mandarinky obsahují méně semen/pecek.

| (19) | Podobně jako v případě nařízení o ochranných opatřeních některé strany namítaly, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem vyráběným výrobním odvětvím Společenství jsou kvalitativní rozdíly. Výrobci ve Společenství namítali, že spotřebitelé dávají přednost jejich výrobkům vzhledem k předpokládaným vyšším hygienickým standardům během konzervace. |
| --- | --- |

(19)

Podobně jako v případě nařízení o ochranných opatřeních některé strany namítaly, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem vyráběným výrobním odvětvím Společenství jsou kvalitativní rozdíly. Výrobci ve Společenství namítali, že spotřebitelé dávají přednost jejich výrobkům vzhledem k předpokládaným vyšším hygienickým standardům během konzervace.

| (20) | Komise tato tvrzení prošetřila a zjistila toto:






  a) | dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství mají shodné nebo podobné fyzikální vlastnosti, jako jsou chuť, velikost, tvar a konzistence. Jsou mezi nimi určité kvalitativní rozdíly, které ale nemají vliv na základní vlastnosti výrobku ani na to, zda je uživatel/spotřebitel vnímá jako jednu kategorii výrobku; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komise tato tvrzení prošetřila a zjistila toto:

a)

dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství mají shodné nebo podobné fyzikální vlastnosti, jako jsou chuť, velikost, tvar a konzistence. Jsou mezi nimi určité kvalitativní rozdíly, které ale nemají vliv na základní vlastnosti výrobku ani na to, zda je uživatel/spotřebitel vnímá jako jednu kategorii výrobku;

| b) | dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství se prodávají prostřednictvím podobných nebo stejných prodejních kanálů. Informace o cenách jsou pro kupující snadno dostupné, takže dotčený výrobek a výrobek výrobců ve Společenství si konkurovaly především cenou; |
| --- | --- |

b)

dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství se prodávají prostřednictvím podobných nebo stejných prodejních kanálů. Informace o cenách jsou pro kupující snadno dostupné, takže dotčený výrobek a výrobek výrobců ve Společenství si konkurovaly především cenou;

| c) | dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství mají stejné či podobné koncové použití; |
| --- | --- |

c)

dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství mají stejné či podobné koncové použití;

| d) | dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství byly spotřebiteli vnímány jako alternativní a uspokojují stejný typ poptávky. V tomto ohledu byly tedy rozdíly zjištěné některými dovozci pro účely analýzy popsané v tomto oddíle nevýznamné; |
| --- | --- |

d)

dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství byly spotřebiteli vnímány jako alternativní a uspokojují stejný typ poptávky. V tomto ohledu byly tedy rozdíly zjištěné některými dovozci pro účely analýzy popsané v tomto oddíle nevýznamné;

| e) | dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství obvykle kódu KN ex 2008 30 90 (citrusové plody bez přídavku alkoholu nebo cukru, obvykle ve vodě nebo ve vlastní šťávě), na něž se nevztahovala ochranná opatření, mají rovněž stejné či podobné koncové použití a jsou vnímány spotřebiteli jako zcela alternativní a shodné ve všech základních vlastnostech s výrobky obvykle zařazenými pod zbývajícími dvěma kódy KN, tj. 2008 30 55 a 2008 30 75. |
| --- | --- |

e)

dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství obvykle kódu KN ex 2008 30 90 (citrusové plody bez přídavku alkoholu nebo cukru, obvykle ve vodě nebo ve vlastní šťávě), na něž se nevztahovala ochranná opatření, mají rovněž stejné či podobné koncové použití a jsou vnímány spotřebiteli jako zcela alternativní a shodné ve všech základních vlastnostech s výrobky obvykle zařazenými pod zbývajícími dvěma kódy KN, tj. 2008 30 55 a 2008 30 75.

Protože pro „obdobnost“ není třeba, aby byly produkty zcela identické, drobné rozdíly nijak nezměnily celkové zjištění, že dovážené výrobky a výrobky vyrobené ve Společenství jsou obdobné.

| (21) | Proto Komise učinila závěr, že dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství jsou považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Proto Komise učinila závěr, že dovážený výrobek a výrobek vyráběný ve Společenství jsou považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   VÝBĚR VZORKŮ

3.1   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (22) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.

| (23) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní údaje o svém vývozu a domácím prodeji, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech společností, které jsou s nimi ve spojení, podílejících se na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku. Byly konzultovány také orgány ČLR a sdružení výrobců. |
| --- | --- |

(23)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní údaje o svém vývozu a domácím prodeji, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech společností, které jsou s nimi ve spojení, podílejících se na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku. Byly konzultovány také orgány ČLR a sdružení výrobců.

3.1.1   Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců

| (24) | Ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásilo a požadované údaje poskytlo šestnáct společností / skupin společností ve spojení v ČLR. Všechny poskytly údaje o vývozu do Společenství během období šetření a vyjádřily přání být zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

(24)

Ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásilo a požadované údaje poskytlo šestnáct společností / skupin společností ve spojení v ČLR. Všechny poskytly údaje o vývozu do Společenství během období šetření a vyjádřily přání být zařazeny do vzorku.

| (25) | Vyvážející výrobci, kteří se během výše uvedeného období nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované údaje, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Ze srovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Společenství vykázaným za období šetření společnostmi uvedenými ve 24. bodě odůvodnění však vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi vysoká. |
| --- | --- |

(25)

Vyvážející výrobci, kteří se během výše uvedeného období nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované údaje, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Ze srovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Společenství vykázaným za období šetření společnostmi uvedenými ve 24. bodě odůvodnění však vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.

3.1.2   Výběr vzorku

| (26) | V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byla při výběru vzorku brána v úvahu velikost vyvážejících výrobců vzhledem k vývozu do Společenství. Na základě tohoto kritéria byl vybrán vzorek čtyř vyvážejících výrobců, z nichž dva byli navzájem ve spojení. Podle informací pro výběr vzorku vybrané společnosti představovaly v období šetření více než 60 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství, vykázaného společnostmi uvedenými ve 24. bodě odůvodnění výše. Jedna z nich navíc v období šetření zaznamenala významný domácí prodej dotčeného výrobku. Proto bylo shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné prošetřit ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti. Všichni dotčení vyvážející výrobci i jejich sdružení a orgány ČLR, byli konzultováni a ve lhůtě k tomu stanovené nevznesli žádné námitky. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byla při výběru vzorku brána v úvahu velikost vyvážejících výrobců vzhledem k vývozu do Společenství. Na základě tohoto kritéria byl vybrán vzorek čtyř vyvážejících výrobců, z nichž dva byli navzájem ve spojení. Podle informací pro výběr vzorku vybrané společnosti představovaly v období šetření více než 60 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství, vykázaného společnostmi uvedenými ve 24. bodě odůvodnění výše. Jedna z nich navíc v období šetření zaznamenala významný domácí prodej dotčeného výrobku. Proto bylo shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné prošetřit ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti. Všichni dotčení vyvážející výrobci i jejich sdružení a orgány ČLR, byli konzultováni a ve lhůtě k tomu stanovené nevznesli žádné námitky.

3.2   Individuální přezkoumání

| (27) | Žádný z vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nepožádal o individuální dumpingové rozpětí a ve stanovené lhůtě neposkytl potřebné informace, ve smyslu použití ustanovení čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Z tohoto důvodu nebylo v rámci tohoto šetření prováděno individuální přezkoumání. |
| --- | --- |

(27)

Žádný z vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nepožádal o individuální dumpingové rozpětí a ve stanovené lhůtě neposkytl potřebné informace, ve smyslu použití ustanovení čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Z tohoto důvodu nebylo v rámci tohoto šetření prováděno individuální přezkoumání.

3.3   Výběr vzorku dovozců

| (28) | Vzhledem k vysokému počtu dovozců zjištěných na základě samotné žádosti a z předchozího šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními se v oznámení o zahájení řízení počítalo také s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Spolupráci nabídlo velké množství dovozců. Do vzorku bylo vybráno šest největších dovozců, pokud jde o objem dovozu. Tito výrobci představují přes 60 % celkového objemu dovozu do Společenství. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k vysokému počtu dovozců zjištěných na základě samotné žádosti a z předchozího šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními se v oznámení o zahájení řízení počítalo také s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Spolupráci nabídlo velké množství dovozců. Do vzorku bylo vybráno šest největších dovozců, pokud jde o objem dovozu. Tito výrobci představují přes 60 % celkového objemu dovozu do Společenství.

4.   DUMPING

4.1   Status tržního hospodářství

| (29) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (30) | Kritéria pro status tržního hospodářství jsou stručně a pouze pro snazší orientaci shrnuta níže:






  1) | obchodní rozhodnutí o cenách a nákladech jsou přijímána na základě tržních podmínek, bez státních zásahů; |
| --- | --- | --- |

(30)

Kritéria pro status tržního hospodářství jsou stručně a pouze pro snazší orientaci shrnuta níže:

1)

obchodní rozhodnutí o cenách a nákladech jsou přijímána na základě tržních podmínek, bez státních zásahů;

| 2) | účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely; |
| --- | --- |

2)

účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;

| 3) | nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;

| 5) | převod měn se provádí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5)

převod měn se provádí podle tržních kurzů.

| (31) | V tomto šetření formulář žádosti o status tržního hospodářství vyplnil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (viz 22. až 26. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(31)

V tomto šetření formulář žádosti o status tržního hospodářství vyplnil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (viz 22. až 26. bod odůvodnění výše).

| (32) | Tomuto vyvážejícímu výrobci nebylo možno status tržního hospodářství přiznat, protože neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v prvním, druhém a třetím kritériu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zejména pokud jde o první kritérium, bylo na místě zjištěno, že pracovníci podepisují se společností bianko pracovní smlouvy, bez jakýchkoli údajů o odměně a pracovní době. Z tohoto důvodu nebylo možné určit podmínky, za nichž jsou pracovníci přijímáni a placeni, a následně stanovit, zda náklady práce odrážejí nabídku a poptávku. Pokud jde o druhé kritérium, bylo na místě zjištěno, že nejsou dodržovány základní mezinárodní účetní standardy (tj. akruální princip, zápočty, nesoulad mezi částkami vykázanými v účetnictví a podkladovými účetními doklady, nedostatečně důvěryhodné vyjádření obchodních operací), a to jak v účetnictví, tak v jeho auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společnosti. Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že společnost těží z řady podpor (např. vracení DPH, kterou dodavatelé/zemědělci nikdy nezaplatili, určité vývozní dotace z fondu pro projekty rozvoje zahraničního obchodu příslušné provincie a také vývozní prémie), což svědčí o tom, že stále dochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. |
| --- | --- |

(32)

Tomuto vyvážejícímu výrobci nebylo možno status tržního hospodářství přiznat, protože neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v prvním, druhém a třetím kritériu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zejména pokud jde o první kritérium, bylo na místě zjištěno, že pracovníci podepisují se společností bianko pracovní smlouvy, bez jakýchkoli údajů o odměně a pracovní době. Z tohoto důvodu nebylo možné určit podmínky, za nichž jsou pracovníci přijímáni a placeni, a následně stanovit, zda náklady práce odrážejí nabídku a poptávku. Pokud jde o druhé kritérium, bylo na místě zjištěno, že nejsou dodržovány základní mezinárodní účetní standardy (tj. akruální princip, zápočty, nesoulad mezi částkami vykázanými v účetnictví a podkladovými účetními doklady, nedostatečně důvěryhodné vyjádření obchodních operací), a to jak v účetnictví, tak v jeho auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společnosti. Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že společnost těží z řady podpor (např. vracení DPH, kterou dodavatelé/zemědělci nikdy nezaplatili, určité vývozní dotace z fondu pro projekty rozvoje zahraničního obchodu příslušné provincie a také vývozní prémie), což svědčí o tom, že stále dochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.

| (33) | Vzhledem k výše uvedenému jediný čínský vyvážející výrobce, který požádal o status tržního hospodářství, neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c), a status tržního hospodářství mu proto nemohl být přiznán. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k výše uvedenému jediný čínský vyvážející výrobce, který požádal o status tržního hospodářství, neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c), a status tržního hospodářství mu proto nemohl být přiznán.

4.2   Individuální zacházení

| (34) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případné clo stanoví s celostátní platností, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případné clo stanoví s celostátní platností, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (35) | Jediný vyvážející výrobce ve vzorku, který požádal o status tržního hospodářství, požádal rovněž o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznán status tržního hospodářství. Ostatní vyvážející výrobci zařazení ve vzorku také požádali o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(35)

Jediný vyvážející výrobce ve vzorku, který požádal o status tržního hospodářství, požádal rovněž o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznán status tržního hospodářství. Ostatní vyvážející výrobci zařazení ve vzorku také požádali o individuální zacházení.

| (36) | U všech dotčených společností předběžné šetření jejich žádostí o individuální zacházení prokázalo, že všechny splňují kritéria pro udělení individuálního zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

U všech dotčených společností předběžné šetření jejich žádostí o individuální zacházení prokázalo, že všechny splňují kritéria pro udělení individuálního zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (37) | Proto byl učiněn závěr, že by individuální zacházení mělo být prozatímně uděleno následujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Proto byl učiněn závěr, že by individuální zacházení mělo být prozatímně uděleno následujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení.

4.3   Běžná hodnota

| (38) | Z výše uvedených důvodů nebyl žádnému vyvážejícímu výrobci v ČLR přiznán status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(38)

Z výše uvedených důvodů nebyl žádnému vyvážejícímu výrobci v ČLR přiznán status tržního hospodářství.

| (39) | Proto se běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanoví podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Proto se běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanoví podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (40) | Podle informací obsažených v žádosti se dotčený výrobek nevyrábí ve významných množstvích mimo území Společenství a dotčené země. Z tohoto důvodu bylo v oznámení o zahájení řízení navrženo stanovit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném přiměřeném základě, tedy na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobné výrobky ve Společenství. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k této věci vyjádřily. Komise pokračovala v hledání možných srovnatelných zemí i po zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Komise požádala o spolupráci dvě společnosti v Thajsku. Jedna z nich nejprve souhlasila, že bude při šetření spolupracovat, ale později nezodpověděla dotazník. Druhá společnost nereagovala vůbec. |
| --- | --- |

(40)

Podle informací obsažených v žádosti se dotčený výrobek nevyrábí ve významných množstvích mimo území Společenství a dotčené země. Z tohoto důvodu bylo v oznámení o zahájení řízení navrženo stanovit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném přiměřeném základě, tedy na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobné výrobky ve Společenství. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k této věci vyjádřily. Komise pokračovala v hledání možných srovnatelných zemí i po zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Komise požádala o spolupráci dvě společnosti v Thajsku. Jedna z nich nejprve souhlasila, že bude při šetření spolupracovat, ale později nezodpověděla dotazník. Druhá společnost nereagovala vůbec.

| (41) | Dva vyvážející výrobci z dotčené země a sdružení dovozců a velkoobchodníků nesouhlasily se stanovením běžné hodnoty na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit ve Společenství, ale nenabídli žádné jiné řešení, které by bylo v souladu se základním nařízením. |
| --- | --- |

(41)

Dva vyvážející výrobci z dotčené země a sdružení dovozců a velkoobchodníků nesouhlasily se stanovením běžné hodnoty na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit ve Společenství, ale nenabídli žádné jiné řešení, které by bylo v souladu se základním nařízením.

| (42) | Vzhledem k výše uvedenému bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení prozatím rozhodnuto stanovit běžnou hodnotu pro všechny vyvážející výrobce ve vzorku na jakémkoli jiném přiměřeném základě, v tomto případě na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobné výrobky ve Společenství. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k výše uvedenému bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení prozatím rozhodnuto stanovit běžnou hodnotu pro všechny vyvážející výrobce ve vzorku na jakémkoli jiném přiměřeném základě, v tomto případě na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobné výrobky ve Společenství.

| (43) | Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit ve Společenství, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách spolupracujících výrobců ve Společenství uvedených v 11. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(43)

Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit ve Společenství, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách spolupracujících výrobců ve Společenství uvedených v 11. bodě odůvodnění výše.

| (44) | Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku těmito výrobci ve Společenství je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(44)

Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku těmito výrobci ve Společenství je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (45) | Vzhledem k tomu, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly ztrátové, musely být v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení náležitě upraveny o přiměřené ziskové rozpětí. Použitá míra zisku 6,8 % představovala úroveň zisku dosaženou v posledním hospodářském roce (2000/2001) před obrovským nárůstem čínského dovozu, který vedl k uložení ochranných opatření, tj. v posledním hospodářském roce, kdy tržní podmínky nebyly ovlivněny újmu působícími dovozy za neobvykle nízké ceny. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly ztrátové, musely být v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení náležitě upraveny o přiměřené ziskové rozpětí. Použitá míra zisku 6,8 % představovala úroveň zisku dosaženou v posledním hospodářském roce (2000/2001) před obrovským nárůstem čínského dovozu, který vedl k uložení ochranných opatření, tj. v posledním hospodářském roce, kdy tržní podmínky nebyly ovlivněny újmu působícími dovozy za neobvykle nízké ceny.

4.4   Vývozní ceny

| (46) | Vývozní ceny byly stanoveny na základě cen skutečně zaplacených při vývozu z ČLR do Společenství nezávislými kupci. |
| --- | --- |

(46)

Vývozní ceny byly stanoveny na základě cen skutečně zaplacených při vývozu z ČLR do Společenství nezávislými kupci.

4.5   Srovnání

| (47) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. |
| --- | --- |

(47)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu.

| (48) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly dle potřeby provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a jakýchkoli dalších nákladech spojených s dopravou. |
| --- | --- |

(48)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly dle potřeby provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a jakýchkoli dalších nákladech spojených s dopravou.

4.6   Dumpingové rozpětí

| (49) | Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla prozatímní dumpingová rozpětí pro všechny výrobce v ČLR stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků, stanovených a upravených výše uvedeným způsobem. V souladu s postupem, který Společenství důsledně uplatňuje, bylo vypočítáno vážené průměrné dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce ve spojení. Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno vážené průměrné dumpingové rozpětí na základě dumpingových rozpětí společností ve vzorku. Vzhledem k tomu, že míra spolupráce vyvážejících výrobců byla velice vysoká (viz 25. bod odůvodnění výše), bylo nejvyšší individuální dumpingové rozpětí společností ve vzorku přiznáno i všem ostatním společnostem. |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla prozatímní dumpingová rozpětí pro všechny výrobce v ČLR stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků, stanovených a upravených výše uvedeným způsobem. V souladu s postupem, který Společenství důsledně uplatňuje, bylo vypočítáno vážené průměrné dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce ve spojení. Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno vážené průměrné dumpingové rozpětí na základě dumpingových rozpětí společností ve vzorku. Vzhledem k tomu, že míra spolupráce vyvážejících výrobců byla velice vysoká (viz 25. bod odůvodnění výše), bylo nejvyšší individuální dumpingové rozpětí společností ve vzorku přiznáno i všem ostatním společnostem.

| (50) | Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představují:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představují:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení 134,7 %

| — | spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku 128,4 % |
| --- | --- |

—

spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku 128,4 %

| — | všechny ostatní společnosti 139,6 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 139,6 %.

5.   ÚJMA

5.1   Obecné poznámky

| (51) | Je třeba připomenout, že dotčený výrobek po většinu posuzovaného období podléhal ochranným opatřením. To bylo oprávněné vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství utrpělo na konci období posuzovaného v rámci šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními (tj. v období od sezóny 1998/1999 do sezóny 2002/2003) závažnou újmu. |
| --- | --- |

(51)

Je třeba připomenout, že dotčený výrobek po většinu posuzovaného období podléhal ochranným opatřením. To bylo oprávněné vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství utrpělo na konci období posuzovaného v rámci šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními (tj. v období od sezóny 1998/1999 do sezóny 2002/2003) závažnou újmu.

5.2   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (52) | V průběhu současného šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyrábí ve Společenství čtyři výrobci ze Společenství, jejichž jménem byla podána žádost (Halcon Group SA, Murcia, Španělsko; Cofrusa SA, Murcia, Španělsko; Agriconsa SA, Valencie, Španělsko; Videca SA, Valencie, Španělsko). Žádný z těchto výrobců nebyl ve spojení s žádnými čínskými vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku z ČLR. |
| --- | --- |

(52)

V průběhu současného šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyrábí ve Společenství čtyři výrobci ze Společenství, jejichž jménem byla podána žádost (Halcon Group SA, Murcia, Španělsko; Cofrusa SA, Murcia, Španělsko; Agriconsa SA, Valencie, Španělsko; Videca SA, Valencie, Španělsko). Žádný z těchto výrobců nebyl ve spojení s žádnými čínskými vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku z ČLR.

| (53) | Šetření prokázalo, že výrobci ve Společenství vyrobili v období šetření cca 34 100 tun dotčeného výrobku. To představuje 100 % celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Má se tedy za to, že uvedení výrobci ve Společenství tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Šetření prokázalo, že výrobci ve Společenství vyrobili v období šetření cca 34 100 tun dotčeného výrobku. To představuje 100 % celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Má se tedy za to, že uvedení výrobci ve Společenství tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (54) | Je třeba připomenout, že při šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními ve Společenství působilo osm spolupracujících výrobců. Skutečnost, že nyní ve Společenství zbývají pouze čtyři výrobci, dokládá, že od té doby došlo k uzavření nebo ke sloučení některých firem. |
| --- | --- |

(54)

Je třeba připomenout, že při šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními ve Společenství působilo osm spolupracujících výrobců. Skutečnost, že nyní ve Společenství zbývají pouze čtyři výrobci, dokládá, že od té doby došlo k uzavření nebo ke sloučení některých firem.

5.3   Spotřeba Společenství

| (55) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba ve Společenství vyvíjela následovně: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba společenství (tuny) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba ve Společenství vyvíjela následovně:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Spotřeba společenství (tuny)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Index (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v EU výrobním odvětvím Společenství, prodeje v EU bývalými výrobci ve Společenství, kteří v období šetření již nevyráběli, a dovozu ze všech třetích zemí. Údaje o celkovém prodeji dotčeného výrobku v EU výrobním odvětvím Společenství jsou odvozeny z ověřených údajů poskytnutých výrobci ve Společenství. Údaje o prodeji bývalých výrobců ve Společenství vycházejí z odhadů žadatele a byly ověřeny podle výsledků šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními, včetně oznámení C322/06 zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. prosince 2005. Údaje o dovážených množstvích byly získány z Eurostatu. |
| --- | --- |

(56)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v EU výrobním odvětvím Společenství, prodeje v EU bývalými výrobci ve Společenství, kteří v období šetření již nevyráběli, a dovozu ze všech třetích zemí. Údaje o celkovém prodeji dotčeného výrobku v EU výrobním odvětvím Společenství jsou odvozeny z ověřených údajů poskytnutých výrobci ve Společenství. Údaje o prodeji bývalých výrobců ve Společenství vycházejí z odhadů žadatele a byly ověřeny podle výsledků šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními, včetně oznámení C322/06 zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. prosince 2005. Údaje o dovážených množstvích byly získány z Eurostatu.

| (57) | Jak ukazuje výše uvedená tabulka, spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství byla v posuzovaném období poměrně stabilní, s výjimkou zvýšení v hospodářském roce 2003/04. Toto zjevné zvýšení spotřeby lze v zásadě vysvětlit „hromaděním zásob“ dotčeného výrobku popsaným v oznámení zmíněném v předchozím bodě odůvodnění. Údaje Eurostatu potvrzují tento jev v nových členských státech před přistoupením k EU v květnu 2004. Dovoz v nových členských státech skutečně před přistoupením (během sezóny 2003/2004) dosahoval téměř 15 000 tun a v průběhu sezón 2004/2005, 2005/2006 a 2006/2007 poklesl v průměru na cca 4 000 tun/rok. Během období šetření lze spotřebu považovat za stabilní na úrovni doby předcházející období let 2005 a 2006. |
| --- | --- |

(57)

Jak ukazuje výše uvedená tabulka, spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství byla v posuzovaném období poměrně stabilní, s výjimkou zvýšení v hospodářském roce 2003/04. Toto zjevné zvýšení spotřeby lze v zásadě vysvětlit „hromaděním zásob“ dotčeného výrobku popsaným v oznámení zmíněném v předchozím bodě odůvodnění. Údaje Eurostatu potvrzují tento jev v nových členských státech před přistoupením k EU v květnu 2004. Dovoz v nových členských státech skutečně před přistoupením (během sezóny 2003/2004) dosahoval téměř 15 000 tun a v průběhu sezón 2004/2005, 2005/2006 a 2006/2007 poklesl v průměru na cca 4 000 tun/rok. Během období šetření lze spotřebu považovat za stabilní na úrovni doby předcházející období let 2005 a 2006.

5.4   Dovoz z ČLR do Společenství

5.4.1   Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu

| (58) | Vývoj dovozu z ČLR, pokud jde o objem a podíl na trhu, byl následující:










  Objem dovozu | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR v tunách | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Zdroj: Eurostat |

(58)

Vývoj dovozu z ČLR, pokud jde o objem a podíl na trhu, byl následující:

Objem dovozu

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

ČLR v tunách

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Index (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Zdroj: Eurostat

| Podíl na spotřebě | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Podíl na spotřebě

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

ČLR

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | V sezóně 2003/2004 lze pozorovat nárůst dovozu z ČLR podobný výše znázorněnému nárůstu spotřeby Společenství. V sezóně 2004/2005 (po přistoupení nových členských států) dovoz opět poklesl na nižší úroveň. Tržní podíl dovozu z Číny se udržuje trvale na vysoké úrovni, neboť Čína je hlavním vývozcem tohoto výrobku do EU a zbytku světa. |
| --- | --- |

(59)

V sezóně 2003/2004 lze pozorovat nárůst dovozu z ČLR podobný výše znázorněnému nárůstu spotřeby Společenství. V sezóně 2004/2005 (po přistoupení nových členských států) dovoz opět poklesl na nižší úroveň. Tržní podíl dovozu z Číny se udržuje trvale na vysoké úrovni, neboť Čína je hlavním vývozcem tohoto výrobku do EU a zbytku světa.

5.4.2   Ceny dovozu a cenové podbízení / prodej pod cenou

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny dovozu z ČLR (EUR/t)

  (zdroj: Eurostat) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Ceny dovozu z ČLR (EUR/t)

(zdroj: Eurostat)

595

525

531

612

596

Index (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | Výše uvedená tabulka ukazuje vývoj průměrných cen dovozu z ČLR. Během posuzovaného období klesly ceny pouze v sezóně 2003/2004. V období šetření se vrátily zpět na původní úroveň v sezóně 2002/2003. |
| --- | --- |

(60)

Výše uvedená tabulka ukazuje vývoj průměrných cen dovozu z ČLR. Během posuzovaného období klesly ceny pouze v sezóně 2003/2004. V období šetření se vrátily zpět na původní úroveň v sezóně 2002/2003.

| (61) | Bylo provedeno porovnání prodejních cen na trhu Společenství v období šetření, tj. cen výrobního odvětví Společenství a cen dovozu z dotčené země. Na tomto trhu je referenčním místem, pokud jde o dodávky dovezeného zboží a zboží vyrobeného ve Společenství, Hamburk. Z tohoto důvodu byly za směrodatné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství považovány ceny účtované nezávislým kupcům, upravené dle potřeby na úroveň ceny s dodáním do Hamburku, po odečtení slev a rabatů. Tyto ceny byly porovnány s prodejními cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci očištěnými o slevy a upravenými dle potřeby na ceny CIF Hamburk plus clo a poplatky za celní odbavení. Úpravy cen zahrnovaly případné zaplacené ochranné clo v sazbě 301 EUR/Mt za vývoz přesahující kvótu. |
| --- | --- |

(61)

Bylo provedeno porovnání prodejních cen na trhu Společenství v období šetření, tj. cen výrobního odvětví Společenství a cen dovozu z dotčené země. Na tomto trhu je referenčním místem, pokud jde o dodávky dovezeného zboží a zboží vyrobeného ve Společenství, Hamburk. Z tohoto důvodu byly za směrodatné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství považovány ceny účtované nezávislým kupcům, upravené dle potřeby na úroveň ceny s dodáním do Hamburku, po odečtení slev a rabatů. Tyto ceny byly porovnány s prodejními cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci očištěnými o slevy a upravenými dle potřeby na ceny CIF Hamburk plus clo a poplatky za celní odbavení. Úpravy cen zahrnovaly případné zaplacené ochranné clo v sazbě 301 EUR/Mt za vývoz přesahující kvótu.

| (62) | Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byly podle údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými ve vzorku dovážené dotčené výrobky ve Společenství prodávány za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely v rozmezí od 19,6 % do 35,2 % vyjádřeno procentem těchto cen. Analýza vývoje cen výrobního odvětví Společenství navíc ukazuje, že došlo k podstatnému stlačení (a v průběhu období šetření dokonce k propadu) cen (viz níže). |
| --- | --- |

(62)

Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byly podle údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými ve vzorku dovážené dotčené výrobky ve Společenství prodávány za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely v rozmezí od 19,6 % do 35,2 % vyjádřeno procentem těchto cen. Analýza vývoje cen výrobního odvětví Společenství navíc ukazuje, že došlo k podstatnému stlačení (a v průběhu období šetření dokonce k propadu) cen (viz níže).

5.5   Situace výrobního odvětví Společenství

| (63) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství posouzení všech relevantních hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav odvětví od 1. října 2002 do období šetření. |
| --- | --- |

(63)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství posouzení všech relevantních hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav odvětví od 1. října 2002 do období šetření.

| (64) | Údaje o výrobním odvětví Společenství uvedené níže představují souhrnné informace od všech čtyř výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(64)

Údaje o výrobním odvětví Společenství uvedené níže představují souhrnné informace od všech čtyř výrobců ve Společenství.

| (65) | Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a jejího využití u výrobců ve Společenství: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Využití výrobní kapacity (v %) | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a jejího využití u výrobců ve Společenství:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Výroba (v tunách)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Index (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Výrobní kapacita (v tunách)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Index (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Využití výrobní kapacity (v %)

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Index (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Jak ukazuje předchozí tabulka, výroba v daném období kolísala v důsledku nižší úrody v letech 2003/04 a 2005/06. Výrobní kapacita ke konci posuzovaného období poklesla. Využití kapacity zůstávalo po celé období na velmi nízké úrovni, bez ohledu na kolísání úrody. |
| --- | --- |

(66)

Jak ukazuje předchozí tabulka, výroba v daném období kolísala v důsledku nižší úrody v letech 2003/04 a 2005/06. Výrobní kapacita ke konci posuzovaného období poklesla. Využití kapacity zůstávalo po celé období na velmi nízké úrovni, bez ohledu na kolísání úrody.

| (67) | Čísla v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Společenství na konci každého období. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Čísla v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Společenství na konci každého období.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Zásoby (v tunách)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Index (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Je třeba říci, že dotčený výrobek má dlouhou skladovatelnost (přes tři roky), během níž si zachovává svou charakteristickou chuť a barvu. |
| --- | --- |

(68)

Je třeba říci, že dotčený výrobek má dlouhou skladovatelnost (přes tři roky), během níž si zachovává svou charakteristickou chuť a barvu.

| (69) | Stav zásob v průběhu uvedeného období kolísal, ale během období šetření podstatně vzrostl. Tento nárůst je zřejmě důsledkem tlaku dumpingového dovozu a očekávání, že ochranná opatření budou zrušena, čímž se otevře cesta dovozcům, aby začali jako zdroj dotčeného výrobku využívat namísto výrobního odvětví Společenství dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(69)

Stav zásob v průběhu uvedeného období kolísal, ale během období šetření podstatně vzrostl. Tento nárůst je zřejmě důsledkem tlaku dumpingového dovozu a očekávání, že ochranná opatření budou zrušena, čímž se otevře cesta dovozcům, aby začali jako zdroj dotčeného výrobku využívat namísto výrobního odvětví Společenství dovoz z Číny.

| (70) | Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v tunách | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Podíl na trhu | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Průměrné prodejní ceny (v EUR/t) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v tunách

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Index (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Podíl na trhu

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Index (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Index (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Bez ohledu na existenci ochranných opatření a zánik řady výrobců ve Společenství (jejichž podíl na trhu poklesl z 11,2 % v hospodářském roce 2002/03 na 8,1 % v hospodářském roce 2004/05 a poté klesl na nulu) objemy prodeje výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období v absolutních číslech poněkud vzrostly, avšak zůstaly na nízké úrovni. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu skutečně za posuzované období vzrostl o pouhých 4,7 procentních bodů. Průměrné prodejní ceny v posuzovaném období vzrostly, avšak ne v míře nezbytné pro dosažení obvyklého zisku, což podtrhuje dopad významného objemu velmi levného dovozu z Číny na cenovou hladinu. |
| --- | --- |

(71)

Bez ohledu na existenci ochranných opatření a zánik řady výrobců ve Společenství (jejichž podíl na trhu poklesl z 11,2 % v hospodářském roce 2002/03 na 8,1 % v hospodářském roce 2004/05 a poté klesl na nulu) objemy prodeje výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období v absolutních číslech poněkud vzrostly, avšak zůstaly na nízké úrovni. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu skutečně za posuzované období vzrostl o pouhých 4,7 procentních bodů. Průměrné prodejní ceny v posuzovaném období vzrostly, avšak ne v míře nezbytné pro dosažení obvyklého zisku, což podtrhuje dopad významného objemu velmi levného dovozu z Číny na cenovou hladinu.

| (72) | Celkově je třeba říci, že podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl v posuzovaném období o cca 5,2 % a dosáhl v období šetření skromných 27,6 %, což svědčí o tom, že tlak dovozu z Číny neumožnil výrobnímu odvětví Společenství podstatně zlepšit svou výkonnost. |
| --- | --- |

(72)

Celkově je třeba říci, že podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl v posuzovaném období o cca 5,2 % a dosáhl v období šetření skromných 27,6 %, což svědčí o tom, že tlak dovozu z Číny neumožnil výrobnímu odvětví Společenství podstatně zlepšit svou výkonnost.

| (73) | Níže uvedené rozpětí zisku před zdaněním se týká prodejů výrobního odvětví Společenství a odráží skutečnost, že odvětví zůstalo ztrátové; jeho situace se sice uložením ochranných opatření trochu zlepšila, byla však také ohrožena obcházením těchto opatření v důsledku současně probíhajícího hromadění zásob (viz 57. bod odůvodnění). Příznivý vliv ochranných opatření se proto projevuje zejména ke konci posuzovaného období. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozpětí zisku před zdaněním | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Návratnost investic | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Níže uvedené rozpětí zisku před zdaněním se týká prodejů výrobního odvětví Společenství a odráží skutečnost, že odvětví zůstalo ztrátové; jeho situace se sice uložením ochranných opatření trochu zlepšila, byla však také ohrožena obcházením těchto opatření v důsledku současně probíhajícího hromadění zásob (viz 57. bod odůvodnění). Příznivý vliv ochranných opatření se proto projevuje zejména ke konci posuzovaného období.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Rozpětí zisku před zdaněním

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Index (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Návratnost investic

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Uvedená návratnost investic vykazuje po období 2003/04 klesající tendenci. Zhoršující se návratnost investic je rovněž známkou zhoršující se situace výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(74)

Uvedená návratnost investic vykazuje po období 2003/04 klesající tendenci. Zhoršující se návratnost investic je rovněž známkou zhoršující se situace výrobců ve Společenství.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v % z celkového prodeje) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Peněžní tok (v % z celkového prodeje)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Protože výrobci ve Společenství konzervují i další druhy ovoce, bylo možné zkoumat peněžní tok pouze za celou činnost společnosti, nikoli pouze ve vztahu k dotčenému výrobku. Tento ukazatel je proto méně významný a je uveden za finanční (kalendářní) roky. Přesto lze však do roku 2005 pozorovat postupné zhoršování a omezené zotavení v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(75)

Protože výrobci ve Společenství konzervují i další druhy ovoce, bylo možné zkoumat peněžní tok pouze za celou činnost společnosti, nikoli pouze ve vztahu k dotčenému výrobku. Tento ukazatel je proto méně významný a je uveden za finanční (kalendářní) roky. Přesto lze však do roku 2005 pozorovat postupné zhoršování a omezené zotavení v průběhu období šetření.

| (76) | Vývoj investic výrobního odvětví Společenství je znázorněn v následující tabulce.










  EUR | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Vývoj investic výrobního odvětví Společenství je znázorněn v následující tabulce.

EUR

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Investice

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Index (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | Navzdory nepříznivému vývoji ziskovosti naznačenému výše zvýšilo výrobní odvětví Společenství investice do dotčeného výrobku s cílem dále zlepšit svou konkurenceschopnost, pokud jde o dotčený výrobek. Tyto investice směřovaly zejména do strojního zařízení. Tyto kroky podstatně přispěly ke zlepšení efektivnosti výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(77)

Navzdory nepříznivému vývoji ziskovosti naznačenému výše zvýšilo výrobní odvětví Společenství investice do dotčeného výrobku s cílem dále zlepšit svou konkurenceschopnost, pokud jde o dotčený výrobek. Tyto investice směřovaly zejména do strojního zařízení. Tyto kroky podstatně přispěly ke zlepšení efektivnosti výrobního odvětví Společenství.

| (78) | Existují důkazy o snížené schopnosti získávat v posuzovaném období kapitál, mimo jiné vzhledem k negativním ziskovým rozpětím spojeným s výrobou a k významu dotčeného výrobku vzhledem k celkové činnosti společností, které byly k dispozici. |
| --- | --- |

(78)

Existují důkazy o snížené schopnosti získávat v posuzovaném období kapitál, mimo jiné vzhledem k negativním ziskovým rozpětím spojeným s výrobou a k významu dotčeného výrobku vzhledem k celkové činnosti společností, které byly k dispozici.

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Produktivita (počet odpracovaných hodin / počet vyrobených tun) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Celkový počet hodin odpracovaných za sezónu | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Počet zaměstnanců

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Index (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Produktivita (počet odpracovaných hodin / počet vyrobených tun)

17

16,8

16

16,5

15,5

Index (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Celkový počet hodin odpracovaných za sezónu

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Index (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Je třeba připomenout, že konzervace dotčeného výrobku je ze své podstaty sezónní činností vykonávanou 4 nebo 5 měsíců v roce a že většinu výroby provádějí sezónní pracovníci. Proto je ukazatel počtu zaměstnanců méně významný a jako hlavní ukazatel zaměstnanosti by měl být brán celkový počet hodin odpracovaných za sezónu. Jak ukazuje předchozí tabulka, výrobní odvětví Společenství postupně zlepšovalo svou produktivitu. V období šetření dosahovala produktivita nejlepší úrovně za celé období. Díky tomu poklesl počet odpracovaných hodin připadajících na výrobu jedné tuny hotového výrobku ze 17 v sezóně 2002/03 na 15,5 v období šetření (– 9 %). Počet zaměstnanců byl nejvyšší v období šetření v důsledku návratu k vysokým objemům výroby po nízkých objemech vyrobených v sezóně 2005/06. Tomu odpovídalo i více hodin odpracovaných v sezóně období šetření. Produktivita dosažená výrobním odvětvím Společenství v období šetření skutečně potvrzuje snahy výrobního odvětví Společenství o další zlepšení své efektivnosti tváří v tvář obrovskému přílivu dumpingových dovozů z Číny. |
| --- | --- |

(79)

Je třeba připomenout, že konzervace dotčeného výrobku je ze své podstaty sezónní činností vykonávanou 4 nebo 5 měsíců v roce a že většinu výroby provádějí sezónní pracovníci. Proto je ukazatel počtu zaměstnanců méně významný a jako hlavní ukazatel zaměstnanosti by měl být brán celkový počet hodin odpracovaných za sezónu. Jak ukazuje předchozí tabulka, výrobní odvětví Společenství postupně zlepšovalo svou produktivitu. V období šetření dosahovala produktivita nejlepší úrovně za celé období. Díky tomu poklesl počet odpracovaných hodin připadajících na výrobu jedné tuny hotového výrobku ze 17 v sezóně 2002/03 na 15,5 v období šetření (– 9 %). Počet zaměstnanců byl nejvyšší v období šetření v důsledku návratu k vysokým objemům výroby po nízkých objemech vyrobených v sezóně 2005/06. Tomu odpovídalo i více hodin odpracovaných v sezóně období šetření. Produktivita dosažená výrobním odvětvím Společenství v období šetření skutečně potvrzuje snahy výrobního odvětví Společenství o další zlepšení své efektivnosti tváří v tvář obrovskému přílivu dumpingových dovozů z Číny.

| (80) | Je třeba říci, že údaje o mzdách, vyjádřené v absolutních číslech, nejsou vzhledem k vysokým výkyvům v úrovni výroby důležité. Směrodatnější jsou mzdové náklady na vyrobenou tunu, které ukazují, že bez ohledu na přirozený růst hodinových mezd v důsledku inflace umožnila zvýšení produktivity výrobnímu odvětví Společenství snížit mzdové náklady na vyrobenou tunu o tři procentní body. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (v EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Index | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Mzdy na vyrobenou tunu (v EUR) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Index | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Je třeba říci, že údaje o mzdách, vyjádřené v absolutních číslech, nejsou vzhledem k vysokým výkyvům v úrovni výroby důležité. Směrodatnější jsou mzdové náklady na vyrobenou tunu, které ukazují, že bez ohledu na přirozený růst hodinových mezd v důsledku inflace umožnila zvýšení produktivity výrobnímu odvětví Společenství snížit mzdové náklady na vyrobenou tunu o tři procentní body.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Mzdy (v EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Index

100

78

91

67

106

Mzdy na vyrobenou tunu (v EUR)

161

171

158

207

155

Index

100

106

98

129

97

| (81) | Celostátně platné prozatímní dumpingové rozpětí stanovené v 50. bodě odůvodnění výše je jednoznačně vyšší než úroveň de minimis. Kromě toho s ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu nemůže být dopad skutečného dumpingového rozpětí považován za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(81)

Celostátně platné prozatímní dumpingové rozpětí stanovené v 50. bodě odůvodnění výše je jednoznačně vyšší než úroveň de minimis. Kromě toho s ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu nemůže být dopad skutečného dumpingového rozpětí považován za zanedbatelný.

| (82) | Neexistují žádné důkazy o dřívějším dumpingu nebo subvencování tohoto výrobku. Je však třeba říci, že se výrobní odvětví Společenství zotavuje z účinků výrazně zvýšených objemů dovozu, které mu způsobily závažnou újmu a které vedly Komisi k uložení prozatímních i konečných ochranných opatření v letech 2003 a 2004 (viz 4. bod odůvodnění). Jak bylo řečeno v 57. a 70. bodě odůvodnění výše, tato ochranná opatření pomohla výrobnímu odvětví Společenství poněkud zlepšit své postavení navzdory určitému hromadění zásob v sezóně 2003/2004, a nebýt dumpingu působícího újmu, dalo by se od nich očekávat mnohem podstatnější zlepšení celkové situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(82)

Neexistují žádné důkazy o dřívějším dumpingu nebo subvencování tohoto výrobku. Je však třeba říci, že se výrobní odvětví Společenství zotavuje z účinků výrazně zvýšených objemů dovozu, které mu způsobily závažnou újmu a které vedly Komisi k uložení prozatímních i konečných ochranných opatření v letech 2003 a 2004 (viz 4. bod odůvodnění). Jak bylo řečeno v 57. a 70. bodě odůvodnění výše, tato ochranná opatření pomohla výrobnímu odvětví Společenství poněkud zlepšit své postavení navzdory určitému hromadění zásob v sezóně 2003/2004, a nebýt dumpingu působícího újmu, dalo by se od nich očekávat mnohem podstatnější zlepšení celkové situace výrobního odvětví Společenství.

5.6   Závěr o újmě

| (83) | Na výše uvedenou analýzu situace výrobního odvětví Společenství je třeba pohlížet s ohledem na skutečnost, že na začátku uvedeného období bylo ve Společenství mnohem více výrobců a podstatně vyšší výrobní kapacita. Podle nařízení č. 658/2004 a oznámení C 322/06 tehdejší kapacita dosahovala cca 129 000 Mt. Zmíněná restrukturalizace odvětví vedla k poklesu výrobní kapacity o více než 45 %. V této souvislosti a také vzhledem k existenci ochranných opatření by se dalo očekávat, že zbývající čtyři výrobci zaznamenají celkové zlepšení tím, že mimo jiné převezmou podstatnou část prodejů namísto společností opouštějících trh, že se podstatně zvýší jejich výroba a využití výrobní kapacity a že zaznamenají výraznější rozdíly mezi cenou a náklady, které umožní nárůst zisku. |
| --- | --- |

(83)

Na výše uvedenou analýzu situace výrobního odvětví Společenství je třeba pohlížet s ohledem na skutečnost, že na začátku uvedeného období bylo ve Společenství mnohem více výrobců a podstatně vyšší výrobní kapacita. Podle nařízení č. 658/2004 a oznámení C 322/06 tehdejší kapacita dosahovala cca 129 000 Mt. Zmíněná restrukturalizace odvětví vedla k poklesu výrobní kapacity o více než 45 %. V této souvislosti a také vzhledem k existenci ochranných opatření by se dalo očekávat, že zbývající čtyři výrobci zaznamenají celkové zlepšení tím, že mimo jiné převezmou podstatnou část prodejů namísto společností opouštějících trh, že se podstatně zvýší jejich výroba a využití výrobní kapacity a že zaznamenají výraznější rozdíly mezi cenou a náklady, které umožní nárůst zisku.

| (84) | Navzdory tomu výroba vzrostla o pouhých 9 %, využití výrobní kapacity zůstalo nízké (a zvýšilo se pouze v důsledku poklesu kapacity samotné) a objem prodeje zůstal navzdory koncentraci v odvětví slabý, zatímco zásoby se zvýšily o více než 66 %. Ztrátovost pokračovala (– 4,3 %) a návratnost investic se dále zhoršila (– 28,9 %) bez ohledu na pokračující investice do dalšího zlepšení konkurenceschopnosti a na zvýšení produktivity o 9 %. |
| --- | --- |

(84)

Navzdory tomu výroba vzrostla o pouhých 9 %, využití výrobní kapacity zůstalo nízké (a zvýšilo se pouze v důsledku poklesu kapacity samotné) a objem prodeje zůstal navzdory koncentraci v odvětví slabý, zatímco zásoby se zvýšily o více než 66 %. Ztrátovost pokračovala (– 4,3 %) a návratnost investic se dále zhoršila (– 28,9 %) bez ohledu na pokračující investice do dalšího zlepšení konkurenceschopnosti a na zvýšení produktivity o 9 %.

| (85) | Je třeba připomenout, že během posuzovaného období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR o téměř 10 %, zatímco prodejní cena zůstala i přes nárůst cen surovin prakticky stejná jako v roce 2002. V období šetření byly navíc ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku výrazně podbízivé vzhledem k prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(85)

Je třeba připomenout, že během posuzovaného období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR o téměř 10 %, zatímco prodejní cena zůstala i přes nárůst cen surovin prakticky stejná jako v roce 2002. V období šetření byly navíc ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku výrazně podbízivé vzhledem k prodejním cenám výrobního odvětví Společenství.

| (86) | S ohledem na všechny tyto činitele byl vyvozen prozatímní závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

S ohledem na všechny tyto činitele byl vyvozen prozatímní závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

6.1   Úvodní poznámka

| (87) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo také zkoumáno, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Zkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(87)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo také zkoumáno, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Zkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům.

6.2   Dopad dovozu z ČLR

| (88) | Je třeba připomenout, že objemy dovozu z ČLR i nadále tvořily nejméně 70 % trhu Společenství. V praxi je dopad dovozu z Číny vzhledem k jasné převaze tohoto dovozu na trhu nepochybně hlavní příčinou zhoršování situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(88)

Je třeba připomenout, že objemy dovozu z ČLR i nadále tvořily nejméně 70 % trhu Společenství. V praxi je dopad dovozu z Číny vzhledem k jasné převaze tohoto dovozu na trhu nepochybně hlavní příčinou zhoršování situace výrobního odvětví Společenství.

| (89) | To platí o to více vzhledem ke skutečnosti, že čínské ceny byly i nadále významně podbízivé vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství – a byly stanoveny na úrovni výrazně nižší než náklady výrobního odvětví Společenství, což svědčí o nekalých úmyslech. Výrobní odvětví Společenství reagovalo na velké objemy dovozu za velmi nízké ceny tím, že se snažilo udržet si přiměřený podíl na trhu a nezvyšovat ceny. V důsledku toho nebylo schopno dosahovat obvyklé míry ziskovosti. |
| --- | --- |

(89)

To platí o to více vzhledem ke skutečnosti, že čínské ceny byly i nadále významně podbízivé vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství – a byly stanoveny na úrovni výrazně nižší než náklady výrobního odvětví Společenství, což svědčí o nekalých úmyslech. Výrobní odvětví Společenství reagovalo na velké objemy dovozu za velmi nízké ceny tím, že se snažilo udržet si přiměřený podíl na trhu a nezvyšovat ceny. V důsledku toho nebylo schopno dosahovat obvyklé míry ziskovosti.

| (90) | Z těchto důvodů je zřejmé, že existuje výrazná příčinná vazba mezi podstatným zvýšením objemů dovozu za stále nižší ceny a újmou vzniklou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(90)

Z těchto důvodů je zřejmé, že existuje výrazná příčinná vazba mezi podstatným zvýšením objemů dovozu za stále nižší ceny a újmou vzniklou výrobnímu odvětví Společenství.

6.3   Dopad dovozu z jiných třetích zemí

| (91) | Objem dovozu z jiných zemí než z Číny představoval v období šetření méně než 2 % celkového objemu dovozu do EU. Z tohoto důvodu je jeho (případný) dopad považován za okrajový. Objevila se tvrzení, že tento dovoz představuje ve skutečnosti následné prodeje čínských výrobků. Tomu nasvědčuje i skutečnost, že jiné země nemají dostatečnou výrobu, což dokládá neexistence vhodné srovnatelné země (viz 40. a 41. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(91)

Objem dovozu z jiných zemí než z Číny představoval v období šetření méně než 2 % celkového objemu dovozu do EU. Z tohoto důvodu je jeho (případný) dopad považován za okrajový. Objevila se tvrzení, že tento dovoz představuje ve skutečnosti následné prodeje čínských výrobků. Tomu nasvědčuje i skutečnost, že jiné země nemají dostatečnou výrobu, což dokládá neexistence vhodné srovnatelné země (viz 40. a 41. bod odůvodnění výše).

6.4   Dopad změn ve výsledcích vývozu výrobního odvětví Společenství

| (92) | Jak je patrné z následující tabulky, vývoz výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období snížil. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Jak je patrné z následující tabulky, vývoz výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období snížil.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Objem vývozu (v tunách)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Index (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | Výrobní odvětví Společenství kdysi dodávalo dotčený výrobek do USA, které byly jeho tradičním odbytištěm. Dnes je však hlavním zdrojem dovozu do USA (a vlastně do většiny dovážejících zemí) Čína, která zřejmě postupuje podle podobné strategie dumpingu a podstatného cenového podbízení vzhledem k vývozu výrobního odvětví Společenství do USA. |
| --- | --- |

(93)

Výrobní odvětví Společenství kdysi dodávalo dotčený výrobek do USA, které byly jeho tradičním odbytištěm. Dnes je však hlavním zdrojem dovozu do USA (a vlastně do většiny dovážejících zemí) Čína, která zřejmě postupuje podle podobné strategie dumpingu a podstatného cenového podbízení vzhledem k vývozu výrobního odvětví Společenství do USA.

| (94) | I kdyby si výrobní odvětví Společenství udrželo podobné úrovně objemu vývozu a cen, pouhá míra průniku čínského dovozu a rozsah cenového podbízení ukazují na významný hmotný účinek uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Společenství. Aniž by rušil příčinnou souvislost, pokles vývozu výrobního odvětví Společenství může být považován za předpověď toho, co se stane s prodejem výrobního odvětví Společenství ve Společenství, pokud bude tlak dumpingového dovozu pokračovat. |
| --- | --- |

(94)

I kdyby si výrobní odvětví Společenství udrželo podobné úrovně objemu vývozu a cen, pouhá míra průniku čínského dovozu a rozsah cenového podbízení ukazují na významný hmotný účinek uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Společenství. Aniž by rušil příčinnou souvislost, pokles vývozu výrobního odvětví Společenství může být považován za předpověď toho, co se stane s prodejem výrobního odvětví Společenství ve Společenství, pokud bude tlak dumpingového dovozu pokračovat.

6.5   Dopad měnových výkyvů

| (95) | Dalším činitelem, o němž výrobní odvětví Společenství uvádí, že jej poškodil, je klesající směnný kurz čínského juanu vůči euru. Od října 2002 do září 2007 poklesl směnný kurz amerického dolaru vůči euru o více než 40 %. Vzhledem k tomu, že čínský juan je vázán na americký dolar, získal čínský vývoz dotčeného výrobku vůči evropskému vývozu konkurenční výhodu. V této souvislosti je třeba připomenout, že úkolem šetření je stanovit, zda dumpingový dovoz (z hlediska cen a objemů) způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, nebo zda tuto podstatnou újmu způsobily jiné činitele. Čl. 3 odst. 6 základního nařízení v tomto ohledu stanoví, že je třeba doložit, že ceny dumpingového dovozu působí újmu. To znamená, že se pouze odkazuje na rozdíly ve výši cen a nepožaduje se analýza činitelů, které výši cen ovlivňují. |
| --- | --- |

(95)

Dalším činitelem, o němž výrobní odvětví Společenství uvádí, že jej poškodil, je klesající směnný kurz čínského juanu vůči euru. Od října 2002 do září 2007 poklesl směnný kurz amerického dolaru vůči euru o více než 40 %. Vzhledem k tomu, že čínský juan je vázán na americký dolar, získal čínský vývoz dotčeného výrobku vůči evropskému vývozu konkurenční výhodu. V této souvislosti je třeba připomenout, že úkolem šetření je stanovit, zda dumpingový dovoz (z hlediska cen a objemů) způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, nebo zda tuto podstatnou újmu způsobily jiné činitele. Čl. 3 odst. 6 základního nařízení v tomto ohledu stanoví, že je třeba doložit, že ceny dumpingového dovozu působí újmu. To znamená, že se pouze odkazuje na rozdíly ve výši cen a nepožaduje se analýza činitelů, které výši cen ovlivňují.

6.6   Nabídka a cena surovin

| (96) | Několik stran uvedlo, že újmu nepůsobí dumpingový dovoz, ale nedostatečná nabídka a vysoké ceny surovin v důsledku špatné úrody. Období šetření újmy zahrnuje řadu různých sklizní s nižší i vyšší produkcí surovin – a cenami. Mezi těmito výkyvy a obecnou situací výrobního odvětví Společenství však není vzájemná souvislost, jak je patrné například z následující tabulky. Ve skutečnosti se situace výrobního odvětví Společenství zhoršovala po celé posuzované období, bez ohledu na nabídku a ceny surovin. To poukazuje na existenci jiných činitelů vysvětlujících újmu. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové náklady surovin (EUR/t) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Rozpětí zisku před zdaněním (viz 76. bod odůvodnění) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Několik stran uvedlo, že újmu nepůsobí dumpingový dovoz, ale nedostatečná nabídka a vysoké ceny surovin v důsledku špatné úrody. Období šetření újmy zahrnuje řadu různých sklizní s nižší i vyšší produkcí surovin – a cenami. Mezi těmito výkyvy a obecnou situací výrobního odvětví Společenství však není vzájemná souvislost, jak je patrné například z následující tabulky. Ve skutečnosti se situace výrobního odvětví Společenství zhoršovala po celé posuzované období, bez ohledu na nabídku a ceny surovin. To poukazuje na existenci jiných činitelů vysvětlujících újmu.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OŠ

Jednotkové náklady surovin (EUR/t)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Rozpětí zisku před zdaněním (viz 76. bod odůvodnění)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Nic tedy nenasvědčuje tomu, že by tento činitel byl takové povahy, že by mohl přerušit příčinnou vazbu mezi dumpingovým dovozem z Číny a zhoršováním situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Nic tedy nenasvědčuje tomu, že by tento činitel byl takové povahy, že by mohl přerušit příčinnou vazbu mezi dumpingovým dovozem z Číny a zhoršováním situace výrobního odvětví Společenství.

6.7   Investice

| (98) | Některé strany uvedly, že situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem nadměrných investic. Toto tvrzení se však jeví jako nepodložené. Investice realizované výrobním odvětvím Společenství se týkají hlavně zdokonalení strojního zařízení za účelem zvýšení efektivnosti. Tyto investice přispěly k nárůstu produktivity, který by vykompenzoval případné krátkodobé zvýšení jednotkových nákladů. Tyto investice proto nelze považovat za činitel, který přispěl k újmě. Tento argument se proto nepřijímá. |
| --- | --- |

(98)

Některé strany uvedly, že situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem nadměrných investic. Toto tvrzení se však jeví jako nepodložené. Investice realizované výrobním odvětvím Společenství se týkají hlavně zdokonalení strojního zařízení za účelem zvýšení efektivnosti. Tyto investice přispěly k nárůstu produktivity, který by vykompenzoval případné krátkodobé zvýšení jednotkových nákladů. Tyto investice proto nelze považovat za činitel, který přispěl k újmě. Tento argument se proto nepřijímá.

6.8   Rozdíly v kvalitě

| (99) | Některé strany uvedly, že situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem nižší kvality výrobků Společenství. Jak je vysvětleno v 18. až 21. bodě odůvodnění výše, Komise pečlivě zkoumala srovnatelnost výrobků a shledala, že výrobek Společenství a čínský výrobek jsou obdobné. Rozdíly zjištěné mezi oběma výrobky byly drobné a toto tvrzení nepotvrdily. V každém případě by takové případné drobné rozdíly zřejmě zvýhodňovaly čínské výrobky a vedly by k vyššímu cenovému podbízení a prodeji pod cenou. Tento argument se proto nepřijímá. |
| --- | --- |

(99)

Některé strany uvedly, že situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem nižší kvality výrobků Společenství. Jak je vysvětleno v 18. až 21. bodě odůvodnění výše, Komise pečlivě zkoumala srovnatelnost výrobků a shledala, že výrobek Společenství a čínský výrobek jsou obdobné. Rozdíly zjištěné mezi oběma výrobky byly drobné a toto tvrzení nepotvrdily. V každém případě by takové případné drobné rozdíly zřejmě zvýhodňovaly čínské výrobky a vedly by k vyššímu cenovému podbízení a prodeji pod cenou. Tento argument se proto nepřijímá.

6.9   Závěry o příčinných souvislostech

| (100) | Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, vyznačující se nízkým prodejem, nízkým využitím výrobní kapacity a nepříznivými finančními výsledky, je způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Společenství, měnových výkyvů, nabídky surovin, rozdílů v kvalitě nebo investic na nepříznivý vývoj situace výrobního odvětví Společenství je, pokud existuje, pouze omezený. |
| --- | --- |

(100)

Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, vyznačující se nízkým prodejem, nízkým využitím výrobní kapacity a nepříznivými finančními výsledky, je způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Společenství, měnových výkyvů, nabídky surovin, rozdílů v kvalitě nebo investic na nepříznivý vývoj situace výrobního odvětví Společenství je, pokud existuje, pouze omezený.

| (101) | Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se tímto potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(101)

Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se tímto potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.

7.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

7.1   Obecná východiska

| (102) | Bylo posuzováno, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že by nebylo v zájmu Společenství uložit antidumpingové clo na dovoz z ČLR. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců a dodavatelů. |
| --- | --- |

(102)

Bylo posuzováno, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že by nebylo v zájmu Společenství uložit antidumpingové clo na dovoz z ČLR. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců a dodavatelů.

7.2   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (103) | Výrobní odvětví Společenství je poškozováno dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR. Rovněž je třeba připomenout, že výše uvedené hospodářské ukazatele výrobního odvětví Společenství prokázaly zhoršující se finanční výsledky v posuzovaném období. Uložení ochranných opatření (viz 4. bod odůvodnění) umožnilo částečné zmírnění účinků čínského dovozu. S přihlédnutím k povaze újmy (tedy opakujícím se ztrátám, poklesu domácího prodeje) by při neexistenci opatření bylo další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Společenství nevyhnutelné. |
| --- | --- |

(103)

Výrobní odvětví Společenství je poškozováno dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR. Rovněž je třeba připomenout, že výše uvedené hospodářské ukazatele výrobního odvětví Společenství prokázaly zhoršující se finanční výsledky v posuzovaném období. Uložení ochranných opatření (viz 4. bod odůvodnění) umožnilo částečné zmírnění účinků čínského dovozu. S přihlédnutím k povaze újmy (tedy opakujícím se ztrátám, poklesu domácího prodeje) by při neexistenci opatření bylo další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Společenství nevyhnutelné.

| (104) | Šetření ukázalo, že výrobu ve Společenství zajišťují čtyři výrobci v odvětví upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.), kteří v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku zaměstnávají cca 2 000 pracovníků. Dotčený výrobek představuje přibližně 30 % jejich celkové produkce. Pokud by nedošlo k uložení opatření, ceny by nadále klesaly a výrobci ve Společenství by zaznamenali další velké ztráty, což by bylo ve střednědobém až dlouhodobém výhledu neudržitelné. Navíc by to mělo nepříznivé účinky na ostatní činnost dotčených společností. Vzhledem k investicím do výrobních systémů lze očekávat, že někteří výrobci ve Společenství by v případě, že by nedošlo k uložení opatření, nebyli schopni získat své investice zpět. Na základě výše uvedených informací by výrobní odvětví Společenství z přijetí antidumpingových opatření samozřejmě mělo prospěch. |
| --- | --- |

(104)

Šetření ukázalo, že výrobu ve Společenství zajišťují čtyři výrobci v odvětví upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.), kteří v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku zaměstnávají cca 2 000 pracovníků. Dotčený výrobek představuje přibližně 30 % jejich celkové produkce. Pokud by nedošlo k uložení opatření, ceny by nadále klesaly a výrobci ve Společenství by zaznamenali další velké ztráty, což by bylo ve střednědobém až dlouhodobém výhledu neudržitelné. Navíc by to mělo nepříznivé účinky na ostatní činnost dotčených společností. Vzhledem k investicím do výrobních systémů lze očekávat, že někteří výrobci ve Společenství by v případě, že by nedošlo k uložení opatření, nebyli schopni získat své investice zpět. Na základě výše uvedených informací by výrobní odvětví Společenství z přijetí antidumpingových opatření samozřejmě mělo prospěch.

| (105) | Pokud by antidumpingová opatření byla uložena, výrobní odvětví Společenství by se vší pravděpodobností mohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň zajišťující přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(105)

Pokud by antidumpingová opatření byla uložena, výrobní odvětví Společenství by se vší pravděpodobností mohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň zajišťující přiměřené ziskové rozpětí.

| (106) | Proto byl učiněn prozatímní závěr, že antidumpingová opatření by byla v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(106)

Proto byl učiněn prozatímní závěr, že antidumpingová opatření by byla v zájmu výrobního odvětví Společenství.

7.3   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (107) | Někteří dovozci se vyslovili proti uložení opatření. Jiní, a zejména šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, zařazených do vzorku, kteří vyplnili dotazník, však souhlasili s podstatou uložení opatření vzhledem k potřebě zachovat dvojí zdroj výrobku, jehož nabídka může podléhat výkyvům výroby spojeným s úrodou. Zdůraznili také potřebu stability trhu. |
| --- | --- |

(107)

Někteří dovozci se vyslovili proti uložení opatření. Jiní, a zejména šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, zařazených do vzorku, kteří vyplnili dotazník, však souhlasili s podstatou uložení opatření vzhledem k potřebě zachovat dvojí zdroj výrobku, jehož nabídka může podléhat výkyvům výroby spojeným s úrodou. Zdůraznili také potřebu stability trhu.

| (108) | Komise také provedla rozbor údajů předložených spolupracujícími výrobci v odpovědích na dotazníky. Ve všech případech představuje dovoz dotčeného výrobku z Číny pouze malou část jejich celkové činnosti. Není proto pravděpodobné, že by jakékoli opatření uložené na dovoz dotčeného výrobku z Číny mělo na situaci dovozců dopad, který by byl nepřiměřený přínosům opatření pro výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Komise také provedla rozbor údajů předložených spolupracujícími výrobci v odpovědích na dotazníky. Ve všech případech představuje dovoz dotčeného výrobku z Číny pouze malou část jejich celkové činnosti. Není proto pravděpodobné, že by jakékoli opatření uložené na dovoz dotčeného výrobku z Číny mělo na situaci dovozců dopad, který by byl nepřiměřený přínosům opatření pro výrobní odvětví Společenství.

7.4   Zájem uživatelů

| (109) | Je třeba připomenout, že dotčený výrobek, který se používá především jako potravina pro soukromou spotřebu jako dezert nebo příloha, je prodáván především maloobchodnímu odvětví. Větší balení výrobku se prodávají především přímo odvětví stravovacích služeb, které představuje 25 % spotřeby. Při šetření však nespolupracovala žádná společnost z odvětví stravovacích služeb. |
| --- | --- |

(109)

Je třeba připomenout, že dotčený výrobek, který se používá především jako potravina pro soukromou spotřebu jako dezert nebo příloha, je prodáván především maloobchodnímu odvětví. Větší balení výrobku se prodávají především přímo odvětví stravovacích služeb, které představuje 25 % spotřeby. Při šetření však nespolupracovala žádná společnost z odvětví stravovacích služeb.

| (110) | Maloobchodní odvětví i odvětví stravovacích služeb nakupují v rámci své běžné činnosti širokou paletu výrobků, mezi nimiž představuje dotčený výrobek pouze nepatrnou část jejich potřeb a tedy i jejich nákladů. Není proto pravděpodobné, že by jakékoli opatření uložené na dovoz dotčeného výrobku z Číny mělo na situaci odvětví uživatelů dopad, který by byl nepřiměřený přínosům opatření pro výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(110)

Maloobchodní odvětví i odvětví stravovacích služeb nakupují v rámci své běžné činnosti širokou paletu výrobků, mezi nimiž představuje dotčený výrobek pouze nepatrnou část jejich potřeb a tedy i jejich nákladů. Není proto pravděpodobné, že by jakékoli opatření uložené na dovoz dotčeného výrobku z Číny mělo na situaci odvětví uživatelů dopad, který by byl nepřiměřený přínosům opatření pro výrobní odvětví Společenství.

| (111) | Dále je třeba připomenout, že v krátkodobém a střednědobém výhledu by neuložení opatření mohlo vést k omezení nebo úplnému ukončení činnosti výrobního odvětví Společenství. To by znamenalo, že by existoval pouze jeden zdroj výrobku, jehož nabídka může navíc podléhat výkyvům spojeným s úrodou. To by nebylo v zájmu uživatelů. |
| --- | --- |

(111)

Dále je třeba připomenout, že v krátkodobém a střednědobém výhledu by neuložení opatření mohlo vést k omezení nebo úplnému ukončení činnosti výrobního odvětví Společenství. To by znamenalo, že by existoval pouze jeden zdroj výrobku, jehož nabídka může navíc podléhat výkyvům spojeným s úrodou. To by nebylo v zájmu uživatelů.

| (112) | V průběhu šetření nebylo obdrženo žádné podání, které by svědčilo o opaku. |
| --- | --- |

(112)

V průběhu šetření nebylo obdrženo žádné podání, které by svědčilo o opaku.

7.5   Zájem spotřebitelů

| (113) | Spolupráce organizací spotřebitelů nebyla předpokládána. I pokud by dopady na ceny byly rozsáhlé, představuje dotčený výrobek tak malou část výdajů domácností na potraviny, že by dopad na spotřebitele byl zanedbatelný. |
| --- | --- |

(113)

Spolupráce organizací spotřebitelů nebyla předpokládána. I pokud by dopady na ceny byly rozsáhlé, představuje dotčený výrobek tak malou část výdajů domácností na potraviny, že by dopad na spotřebitele byl zanedbatelný.

| (114) | Navíc je třeba připomenout, že v krátkodobém a střednědobém výhledu by neuložení opatření mohlo vést k omezení nebo úplnému ukončení činnosti výrobního odvětví Společenství. To by znamenalo, že by existoval pouze jeden zdroj výrobku, jehož nabídka může navíc z podstaty podléhat výkyvům spojeným s úrodou. To by nebylo v zájmu spotřebitelů. |
| --- | --- |

(114)

Navíc je třeba připomenout, že v krátkodobém a střednědobém výhledu by neuložení opatření mohlo vést k omezení nebo úplnému ukončení činnosti výrobního odvětví Společenství. To by znamenalo, že by existoval pouze jeden zdroj výrobku, jehož nabídka může navíc z podstaty podléhat výkyvům spojeným s úrodou. To by nebylo v zájmu spotřebitelů.

7.6   Zájem dodavatelů

| (115) | Zvýšení dumpingových dovozů z ČLR poškozuje dodavatele a uložení opatření je v jejich zájmu. Objem surovin, které dodávají výrobcům ve Společenství, je důležitým zdrojem jejich obratu. Ukončení produkce těchto surovin by způsobilo významné narušení zemědělské činnosti v dotčené oblasti Španělska, zejména proto, že konzervace je hlavním odbytištěm pro některé druhy citrusových plodů vzhledem k jejich chuti a textuře. |
| --- | --- |

(115)

Zvýšení dumpingových dovozů z ČLR poškozuje dodavatele a uložení opatření je v jejich zájmu. Objem surovin, které dodávají výrobcům ve Společenství, je důležitým zdrojem jejich obratu. Ukončení produkce těchto surovin by způsobilo významné narušení zemědělské činnosti v dotčené oblasti Španělska, zejména proto, že konzervace je hlavním odbytištěm pro některé druhy citrusových plodů vzhledem k jejich chuti a textuře.

7.7   Závěr o zájmu Společenství

| (116) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingového cla z dovozu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(116)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingového cla z dovozu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z ČLR.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

8.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (117) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by překračovala zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění poškozujících účinků dumpingu se počítalo s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své výrobní náklady a vytvořit celkový zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro tento výpočet bylo předběžně použito rozpětí zisku před zdaněním 6,8 %. To byl zisk, jehož dosahovalo odvětví před nárůstem dovozu, který způsobil odvětví závažnou újmu. Soudí se, že tato míra zisku vhodně reprezentuje ziskovost, které by z dotčeného výrobku dosahovalo výrobní odvětví Společenství, kdyby nedocházelo k dumpingu působícímu újmu. |
| --- | --- |

(117)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by překračovala zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění poškozujících účinků dumpingu se počítalo s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své výrobní náklady a vytvořit celkový zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro tento výpočet bylo předběžně použito rozpětí zisku před zdaněním 6,8 %. To byl zisk, jehož dosahovalo odvětví před nárůstem dovozu, který způsobil odvětví závažnou újmu. Soudí se, že tato míra zisku vhodně reprezentuje ziskovost, které by z dotčeného výrobku dosahovalo výrobní odvětví Společenství, kdyby nedocházelo k dumpingu působícímu újmu.

| (118) | Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení (viz 62. až 64. bod odůvodnění), a újmu nepůsobící ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Rozdíly zjištěné tímto srovnáním, vyjádřené jako procento z celkové dovozní hodnoty CIF, představovaly pro jednotlivé společnosti tyto úrovně, které jsou nižší než zjištěné dumpingové rozpětí:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení (viz 62. až 64. bod odůvodnění), a újmu nepůsobící ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Rozdíly zjištěné tímto srovnáním, vyjádřené jako procento z celkové dovozní hodnoty CIF, představovaly pro jednotlivé společnosti tyto úrovně, které jsou nižší než zjištěné dumpingové rozpětí:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení 81,6 %

| — | spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku: 81,1 % |
| --- | --- |

—

spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku: 81,1 %

| — | všechny ostatní společnosti 91 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 91 %.

8.2   Prozatímní opatření

| (119) | S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. Vzhledem k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je ve všech případech nižší než dumpingové rozpětí, měla by být jako základ pro celkovou výši opatření použita úroveň pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(119)

S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. Vzhledem k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je ve všech případech nižší než dumpingové rozpětí, měla by být jako základ pro celkovou výši opatření použita úroveň pro odstranění újmy.

| (120) | Účelem antidumpingových opatření je odstranit účinky dumpingu působícího újmu. Forma opatření musí odpovídat tomuto účelu. V závislosti na specifikách příslušného výrobku a jeho trhu by měla být stanovena taková forma opatření, která vede k účinnému odstranění uvedených účinků. |
| --- | --- |

(120)

Účelem antidumpingových opatření je odstranit účinky dumpingu působícího újmu. Forma opatření musí odpovídat tomuto účelu. V závislosti na specifikách příslušného výrobku a jeho trhu by měla být stanovena taková forma opatření, která vede k účinnému odstranění uvedených účinků.

| (121) | S ohledem na toto šetření a jak uvádí výrobci ve Společenství i podstatný počet dovozců, jsou specifika výrobku a trhu, která je třeba vzít v úvahu, následující. |
| --- | --- |

(121)

S ohledem na toto šetření a jak uvádí výrobci ve Společenství i podstatný počet dovozců, jsou specifika výrobku a trhu, která je třeba vzít v úvahu, následující.

| (122) | Zvolená forma opatření by měla zabránit jevům, které byly pozorovány v průběhu šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními a během platnosti těchto opatření a které byly zjištěny i tímto šetřením. Tyto jevy, které svědčily o určitém odhodlání obejít pokud možno jakákoli opatření, jsou popsány v dalším textu. |
| --- | --- |

(122)

Zvolená forma opatření by měla zabránit jevům, které byly pozorovány v průběhu šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními a během platnosti těchto opatření a které byly zjištěny i tímto šetřením. Tyto jevy, které svědčily o určitém odhodlání obejít pokud možno jakákoli opatření, jsou popsány v dalším textu.

| (123) | Prvním jevem bylo hromadění zásob v nových členských státech bezprostředně před přistoupením, jak bylo zmíněno výše. Před rozšířením EU v roce 2004 dodali čínští vývozci významná množství dotčeného výrobku do budoucích členských států; když tyto členské státy přistoupily k EU, toto zboží tak vstoupilo na trh Společenství, aniž by bylo podrobeno ochranným opatřením. |
| --- | --- |

(123)

Prvním jevem bylo hromadění zásob v nových členských státech bezprostředně před přistoupením, jak bylo zmíněno výše. Před rozšířením EU v roce 2004 dodali čínští vývozci významná množství dotčeného výrobku do budoucích členských států; když tyto členské státy přistoupily k EU, toto zboží tak vstoupilo na trh Společenství, aniž by bylo podrobeno ochranným opatřením.

| (124) | Druhým jevem bylo zavedení nových typů výrobků, které formálně nespadaly pod ochranná opatření, ale které měly stejné fyzikální a technické vlastnosti. Jak je vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění výše, tyto výrobky jsou nyní pro tento antidumpingový případ součástí dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(124)

Druhým jevem bylo zavedení nových typů výrobků, které formálně nespadaly pod ochranná opatření, ale které měly stejné fyzikální a technické vlastnosti. Jak je vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění výše, tyto výrobky jsou nyní pro tento antidumpingový případ součástí dotčeného výrobku.

| (125) | Třetím jevem byla cenová kompenzace. Hospodářské subjekty v EU mají ve zvyku nakupovat od čínských obchodníků nejenom dotčený výrobek, ale i jiné druhy zpracovaných potravinářských výrobků. |
| --- | --- |

(125)

Třetím jevem byla cenová kompenzace. Hospodářské subjekty v EU mají ve zvyku nakupovat od čínských obchodníků nejenom dotčený výrobek, ale i jiné druhy zpracovaných potravinářských výrobků.

| (126) | To s sebou nese riziko, že účinky klasického opatření, jako je například valorické clo, by mohly být kompenzovány vyššími cenami účtovanými za jiné dovážené potravinářské výrobky. Vzhledem k výše uvedenému je zapotřebí opatření, jehož forma omezí tyto jevy, které by mohly snížit účelnost opatření, na minimum. Za těchto okolností by clo mělo být uloženo ve formě určité částky na tunu, aby byla zajištěna účinnost opatření a předešlo se případnému utlumení účinku antidumpingového opatření prostřednictvím snížení vývozních cen. Tato částka je výsledkem uplatnění rozpětí pro odstranění újmy na vývozní ceny použité při výpočtu dumpingu během období šetření pro každou společnost. Zvláštní clo pro všechny spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, je vypočteno jako průměr příslušných údajů všech společností zařazených do vzorku. Pro všechny ostatní společnosti představuje zvláštní clo nejvyšší individuální clo společností zařazených do vzorku. Zvláštní clo je proto stanoveno takto: | Fixní clo
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení | 440,7 |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení ve vzorku | 455,1 |
| Všechny ostatní společnosti | 482,2 |

(126)

To s sebou nese riziko, že účinky klasického opatření, jako je například valorické clo, by mohly být kompenzovány vyššími cenami účtovanými za jiné dovážené potravinářské výrobky. Vzhledem k výše uvedenému je zapotřebí opatření, jehož forma omezí tyto jevy, které by mohly snížit účelnost opatření, na minimum. Za těchto okolností by clo mělo být uloženo ve formě určité částky na tunu, aby byla zajištěna účinnost opatření a předešlo se případnému utlumení účinku antidumpingového opatření prostřednictvím snížení vývozních cen. Tato částka je výsledkem uplatnění rozpětí pro odstranění újmy na vývozní ceny použité při výpočtu dumpingu během období šetření pro každou společnost. Zvláštní clo pro všechny spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, je vypočteno jako průměr příslušných údajů všech společností zařazených do vzorku. Pro všechny ostatní společnosti představuje zvláštní clo nejvyšší individuální clo společností zařazených do vzorku. Zvláštní clo je proto stanoveno takto:

Fixní clo

(EUR/t)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, výrobce, který je s touto společností ve spojení

440,7

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení ve vzorku

455,1

Všechny ostatní společnosti

482,2

| (127) | Zvláštní sazby antidumpingového cla jednotlivých společností uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je tedy možné použít výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(127)

Zvláštní sazby antidumpingového cla jednotlivých společností uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je tedy možné použít výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (128) | S jakoukoli žádostí o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. při změně názvu subjektu nebo při založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a poskytnout veškeré relevantní informace, zejména informace o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních subjektů. Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení případně odpovídajícím způsobem pozmění prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(128)

S jakoukoli žádostí o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. při změně názvu subjektu nebo při založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a poskytnout veškeré relevantní informace, zejména informace o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních subjektů. Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení případně odpovídajícím způsobem pozmění prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuální celní sazby.

| (129) | Rozdíly mezi individuálními celními sazbami jsou značné a existuje celá řada vyvážejících výrobců. Všechny tyto skutečnosti mohou vést k pokusům přesměrovat toky vývozu přes tradiční vývozce, kteří využívají nejnižší celní sazby. Proto jestliže objem vývozu jedné ze společností, které využívají nižší individuální celní sazby, vzroste o více než 30 %, budou dotčená individuální opatření považována za pravděpodobně nedostačující k vyrovnání zjištěného dumpingu působícího újmu. Při splnění stanovených podmínek může být následně zahájeno šetření za účelem náležité nápravy opatření, pokud jde o jejich formu či výši. |
| --- | --- |

(129)

Rozdíly mezi individuálními celními sazbami jsou značné a existuje celá řada vyvážejících výrobců. Všechny tyto skutečnosti mohou vést k pokusům přesměrovat toky vývozu přes tradiční vývozce, kteří využívají nejnižší celní sazby. Proto jestliže objem vývozu jedné ze společností, které využívají nižší individuální celní sazby, vzroste o více než 30 %, budou dotčená individuální opatření považována za pravděpodobně nedostačující k vyrovnání zjištěného dumpingu působícího újmu. Při splnění stanovených podmínek může být následně zahájeno šetření za účelem náležité nápravy opatření, pokud jde o jejich formu či výši.

| (130) | Vzhledem k výše uvedenému a také k připomínkám vzneseným výrobním odvětvím Společenství a řadou dovozců ke konkrétní formě opatření, může být tato věc při šetření ohledně konečných opatření v případě potřeby znovu otevřena. |
| --- | --- |

(130)

Vzhledem k výše uvedenému a také k připomínkám vzneseným výrobním odvětvím Společenství a řadou dovozců ke konkrétní formě opatření, může být tato věc při šetření ohledně konečných opatření v případě potřeby znovu otevřena.

| (131) | Je třeba připomenout, že Komise zavedla nařízením (ES) č. 1295/2007 ze dne 5. listopadu 2007 celní evidenci dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky s cílem umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 7 odst. 1 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství požadovalo zpětné uplatnění opatření. Tato věc je v šetření. Prozatím se připomíná, že dostupné statistiky dovozu dotčeného výrobku z Číny skutečně vzrostly za období od listopadu 2007 do února 2008 o více než 60 % v porovnání se stejným obdobím předcházejících let (z 16 300 tun na 27 300 tun). Tento nárůst byl doprovázen snížením průměrné ceny příslušného dovozu o 4 %. |
| --- | --- |

(131)

Je třeba připomenout, že Komise zavedla nařízením (ES) č. 1295/2007 ze dne 5. listopadu 2007 celní evidenci dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky s cílem umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 7 odst. 1 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství požadovalo zpětné uplatnění opatření. Tato věc je v šetření. Prozatím se připomíná, že dostupné statistiky dovozu dotčeného výrobku z Číny skutečně vzrostly za období od listopadu 2007 do února 2008 o více než 60 % v porovnání se stejným obdobím předcházejících let (z 16 300 tun na 27 300 tun). Tento nárůst byl doprovázen snížením průměrné ceny příslušného dovozu o 4 %.

9.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (132) | V souladu s čl. 7 odst. 7 základního nařízení by měla být na dobu šesti měsíců uložena prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(132)

V souladu s čl. 7 odst. 7 základního nařízení by měla být na dobu šesti měsíců uložena prozatímní opatření.

| (133) | V zájmu řádného úředního postupu by měla být stanovena lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a je možné, že budou muset být přezkoumány pro účely stanovení konečného cla, |
| --- | --- |

(133)

V zájmu řádného úředního postupu by měla být stanovena lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a je možné, že budou muset být přezkoumány pro účely stanovení konečného cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

Článek 2

Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na výrobky popsané v článku 1 vyrobené níže uvedenými výrobci, je stanovena takto:

| Společnost | EUR/t čisté hmotnosti výrobku | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang, výrobce, který je s touto společností ve spojení | 440,7 | A 888 |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku uvedení v příloze | 455,1 | A 889 |
| Všechny ostatní společnosti | 482,2 | A 999 |

Společnost

EUR/t čisté hmotnosti výrobku

Doplňkový kód TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang, výrobce, který je s touto společností ve spojení

440,7

A 888

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku uvedení v příloze

455,1

A 889

Všechny ostatní společnosti

482,2

A 999

Článek 3

1.   V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu, a cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6) poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočtená na základě článku 2 výše sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.

2.   Propuštění výrobku uvedeného v článku 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

3.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 4

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 5

Celním orgánům se ukládá zastavit evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení (ES) č. 1295/2007.

Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a použije se po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. července 2008.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 246, 20.10.2007, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 22.

3

(4)  Úř. věst. L 290, 8.11.2003, s. 3.

4

(5)  Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 67.

5

(6)  Úř. věst. L 253, 11.1.1993, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).

6

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. prosince 2007

o státní podpoře C 12/07 (ex N 799/06), kterou Slovenská republika zamýšlí poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o.

(oznámeno pod číslem K(2007) 6045)

(Pouze slovenské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/551/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 29. listopadu 2006, které Komise zaevidovala dne 30. listopadu 2006 pod referenčním číslem A/39718, slovenské orgány v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES oznámily Komisi svůj úmysl poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o. regionální investiční podporu ad hoc. |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 29. listopadu 2006, které Komise zaevidovala dne 30. listopadu 2006 pod referenčním číslem A/39718, slovenské orgány v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES oznámily Komisi svůj úmysl poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o. regionální investiční podporu ad hoc.

| (2) | Žádost o informace byla zaslána dne 26. ledna 2007 (D/50360). Slovenské orgány odpověděly dopisem ze dne 20. února 2007 (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Žádost o informace byla zaslána dne 26. ledna 2007 (D/50360). Slovenské orgány odpověděly dopisem ze dne 20. února 2007 (A/31585).

| (3) | Dopisem ze dne 24. dubna 2007 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) Komise informovala Slovensko o svém rozhodnutí zahájit řízení ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 24. dubna 2007 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) Komise informovala Slovensko o svém rozhodnutí zahájit řízení ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

| (5) | Komisi nebyly doručeny žádné připomínky zainteresovaných stran ani Slovenské republiky. |
| --- | --- |

(5)

Komisi nebyly doručeny žádné připomínky zainteresovaných stran ani Slovenské republiky.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

II.1   Cíl opatření

| (6) | Cílem podpory je podpořit regionální rozvoj prešovského regionu (východní Slovensko), který byl podporovaným regionem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES v souladu s mapou regionální podpory Slovenské republiky (3) použitelnou v době uvedeného oznámení s limitem regionální podpory ve výši 50 % čistého grantového ekvivalentu (NGE). |
| --- | --- |

(6)

Cílem podpory je podpořit regionální rozvoj prešovského regionu (východní Slovensko), který byl podporovaným regionem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES v souladu s mapou regionální podpory Slovenské republiky (3) použitelnou v době uvedeného oznámení s limitem regionální podpory ve výši 50 % čistého grantového ekvivalentu (NGE).

| (7) | Navrhovaný projekt představuje podporu ad hoc oznámenou slovenskými orgány. Uvedená podpora se neposkytuje v rámci stávajícího režimu (tj. jeho právní základ není uveden ve smlouvě o přistoupení jako stávající režim podpory, ani nebyla předmětem takzvaného dočasného mechanismu, ani Komise neschválila režim podpory spočívající na těchto právních ustanoveních po přistoupení Slovenska k EU). |
| --- | --- |

(7)

Navrhovaný projekt představuje podporu ad hoc oznámenou slovenskými orgány. Uvedená podpora se neposkytuje v rámci stávajícího režimu (tj. jeho právní základ není uveden ve smlouvě o přistoupení jako stávající režim podpory, ani nebyla předmětem takzvaného dočasného mechanismu, ani Komise neschválila režim podpory spočívající na těchto právních ustanoveních po přistoupení Slovenska k EU).

II.2   Forma a druh podpory:

| (8) | Oznámená podpora má být poskytnuta formou daňové úlevy, která se pro společnost Glunz&Jensen s.r.o. uplatní na ročním základě během období let 2007–2010, a to až do výše 100 % daňové povinnosti daně z příjmu právnických osob. Celková výše daňové úlevy nesmí přesáhnout 42 milionů SKK v současné hodnotě (4) (přibližně 1,15 milionu EUR). Podporu nelze kumulovat s podporou přijatou z jiných zdrojů na tentýž investiční projekt. |
| --- | --- |

(8)

Oznámená podpora má být poskytnuta formou daňové úlevy, která se pro společnost Glunz&Jensen s.r.o. uplatní na ročním základě během období let 2007–2010, a to až do výše 100 % daňové povinnosti daně z příjmu právnických osob. Celková výše daňové úlevy nesmí přesáhnout 42 milionů SKK v současné hodnotě (4) (přibližně 1,15 milionu EUR). Podporu nelze kumulovat s podporou přijatou z jiných zdrojů na tentýž investiční projekt.

II.3   Právní základ podpory ad hoc

| (9) | Právním základem podpory ad hoc je zákon č. 231/1999 Sb. o státní podpoře ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 595/2003 Sb. o dani z příjmů ve znění pozdějších předpisů a zákon č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů ve znění pozdějších předpisů, a to ve znění platném k 31. prosinci 2003, zejména pak § 52 odst. 3 zákona č. 595/2003 Sb. o dani z příjmů ve znění pozdějších předpisů, za podmínek uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů, ve znění platném k 31. prosinci 2003 (5). |
| --- | --- |

(9)

Právním základem podpory ad hoc je zákon č. 231/1999 Sb. o státní podpoře ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 595/2003 Sb. o dani z příjmů ve znění pozdějších předpisů a zákon č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů ve znění pozdějších předpisů, a to ve znění platném k 31. prosinci 2003, zejména pak § 52 odst. 3 zákona č. 595/2003 Sb. o dani z příjmů ve znění pozdějších předpisů, za podmínek uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů, ve znění platném k 31. prosinci 2003 (5).

II.4   Příjemci

| (10) | Příjemce podpory Glunz&Jensen s.r.o. je velkým podnikem, nejedná se tedy o malý a střední podnik ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na státní podpory malým a středním podnikům (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovenskou dceřinou společností společnosti Glunz&Jensen A/S (dále jen „Glunz&Jensen“) s ústředím v Ringstede (Dánsko), která mělo v době podání oznámení další dceřiné společnosti ve Virgínii (USA) a v Thetforde (Spojené království). |
| --- | --- |

(10)

Příjemce podpory Glunz&Jensen s.r.o. je velkým podnikem, nejedná se tedy o malý a střední podnik ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na státní podpory malým a středním podnikům (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovenskou dceřinou společností společnosti Glunz&Jensen A/S (dále jen „Glunz&Jensen“) s ústředím v Ringstede (Dánsko), která mělo v době podání oznámení další dceřiné společnosti ve Virgínii (USA) a v Thetforde (Spojené království).

| (11) | Glunz&Jensen je vedoucí světový výrobce a distributor grafických zařízení na zpracování podkladů pro ofsetové tiskové desky a jejich příslušenství s přibližně [...] % (7)-ním podílem na trhu v rámci Evropy. |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen je vedoucí světový výrobce a distributor grafických zařízení na zpracování podkladů pro ofsetové tiskové desky a jejich příslušenství s přibližně [...] % (7)-ním podílem na trhu v rámci Evropy.

II.5   Investiční projekt

| (12) | V roce 2004 zahájil podnik Glunz&Jensen s.r.o. práce související s počátečními investicemi na Slovensku s celkovým objemem investic ve výši 213 milionů SKK (přibližně 5,8 milionu EUR). Tento investiční projekt se podle slovenských orgánů realizuje v období let 2004–2009 ve dvou etapách: 2004–2006 a 2007–2009. |
| --- | --- |

(12)

V roce 2004 zahájil podnik Glunz&Jensen s.r.o. práce související s počátečními investicemi na Slovensku s celkovým objemem investic ve výši 213 milionů SKK (přibližně 5,8 milionu EUR). Tento investiční projekt se podle slovenských orgánů realizuje v období let 2004–2009 ve dvou etapách: 2004–2006 a 2007–2009.

| (13) | Cílem tohoto projektu je přesunout výrobní činnosti, které existovaly v roce 2004 ve Spojeném království a v Dánsku, do Prešova. Tento projekt přesunu měl za následek ukončení činnosti podniku v Thetforde již koncem roku 2006. |
| --- | --- |

(13)

Cílem tohoto projektu je přesunout výrobní činnosti, které existovaly v roce 2004 ve Spojeném království a v Dánsku, do Prešova. Tento projekt přesunu měl za následek ukončení činnosti podniku v Thetforde již koncem roku 2006.

| (14) | Provoz v Prešově se má stát hlavním výrobním centrem společnosti. Ve skutečnosti, jak uvádějí slovenské orgány, se všechna strojová zařízení, která mají být umístěna v podniku na Slovensku, přesunou přímo z Dánska a Spojeného království. Způsobilé náklady na projekt proto zahrnují pouze budovy a některá vedlejší doplňková zařízení. |
| --- | --- |

(14)

Provoz v Prešově se má stát hlavním výrobním centrem společnosti. Ve skutečnosti, jak uvádějí slovenské orgány, se všechna strojová zařízení, která mají být umístěna v podniku na Slovensku, přesunou přímo z Dánska a Spojeného království. Způsobilé náklady na projekt proto zahrnují pouze budovy a některá vedlejší doplňková zařízení.

| (15) | První krok v rámci investiční etapy 2004–2006 spočíval v koupi výrobní haly a nezastavěného pozemku pro budoucí rozšíření. Druhý krok spočíval v renovaci prostor a koupi zařízení (nepřímo souvisejícího s výrobou). Celkový objem této první etapy investic představuje 128 milionů SKK (přibližně 3,5 milionu EUR). Jak je uvedeno v prohlášeních připojených k oznámení, společnosti Glunz&Jensen s.r.o. nebyla poskytnuta žádná státní podpora na tuto část projektu, ani není podána žádná žádost. |
| --- | --- |

(15)

První krok v rámci investiční etapy 2004–2006 spočíval v koupi výrobní haly a nezastavěného pozemku pro budoucí rozšíření. Druhý krok spočíval v renovaci prostor a koupi zařízení (nepřímo souvisejícího s výrobou). Celkový objem této první etapy investic představuje 128 milionů SKK (přibližně 3,5 milionu EUR). Jak je uvedeno v prohlášeních připojených k oznámení, společnosti Glunz&Jensen s.r.o. nebyla poskytnuta žádná státní podpora na tuto část projektu, ani není podána žádná žádost.

| (16) | Druhá etapa investic, která má být realizována v období 2007–2009, odpovídá projektu, který slovenské orgány oznámily dne 29. listopadu 2006. Tato část spočívá v pokračování počátečního projektu prostřednictvím vybudování dalších budov a koupě dalšího zařízení (IT, nákladní vozidla a kancelářské vybavení) ve výši 84 milionů SKK v současné hodnotě (přibližně 2,3 milionu EUR). |
| --- | --- |

(16)

Druhá etapa investic, která má být realizována v období 2007–2009, odpovídá projektu, který slovenské orgány oznámily dne 29. listopadu 2006. Tato část spočívá v pokračování počátečního projektu prostřednictvím vybudování dalších budov a koupě dalšího zařízení (IT, nákladní vozidla a kancelářské vybavení) ve výši 84 milionů SKK v současné hodnotě (přibližně 2,3 milionu EUR).

| (17) | Výrobní jednotka na Slovensku byla otevřena v dubnu 2005. Od té doby se výroba v závodě výrazně zvýšila a produktivita se značně zlepšila (8). |
| --- | --- |

(17)

Výrobní jednotka na Slovensku byla otevřena v dubnu 2005. Od té doby se výroba v závodě výrazně zvýšila a produktivita se značně zlepšila (8).

III.   DŮVODY VEDOUCÍ K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (18) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v této věci uvedla, že má pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES na základě Pokynů k vnitrostátní regionálně podpoře (9) (dále jen „pokyny z roku 1998“), a to z těchto důvodů:






  — | Za prvé, zdálo se, že obě etapy investice jsou součástí téhož investičního projektu, protože představují část celkového plánu na zřizování výrobních linek, které se mají postupně přesunout z Dánska a Spojeného království. Samotné slovenské orgány v předloženém oznámení označovaly obě etapy jako jeden investiční projekt. „Předložený investiční projekt podniku Glunz&Jensen se realizuje v období let 2004–2009 ve dvou etapách: 2004–2006, 2007–2009.“
  Kromě toho společnost Glunz&Jensen s.r.o. uvedla na straně 6 „Žádosti o poskytnutí státní podpory ve formě úlevy na dani“ předložené příjemcem podpory slovenským orgánům, která byla přiložena k oznámení, že investiční období trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investiční náklady představují „více než 200 milionů SKK“, což je částka odpovídající všem investicím realizovaným společností Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku.
  Na základě uvedených informací se zdálo, že oznámený projekt se týkal druhé etapy jednoho komplexního investičního projektu, který byl zahájen již v roce 2004.
  Kromě toho, jelikož se v samotné žádosti o podporu ze strany příjemce podpory nerozlišovalo mezi dvěma etapami investice, nemohla Komise vyloučit, že období trvání investice bylo uměle rozděleno do dvou etap tak, aby byl příjemce podpory způsobilý k podání žádosti o podporu v roce 2006. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v této věci uvedla, že má pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES na základě Pokynů k vnitrostátní regionálně podpoře (9) (dále jen „pokyny z roku 1998“), a to z těchto důvodů:

—

Za prvé, zdálo se, že obě etapy investice jsou součástí téhož investičního projektu, protože představují část celkového plánu na zřizování výrobních linek, které se mají postupně přesunout z Dánska a Spojeného království. Samotné slovenské orgány v předloženém oznámení označovaly obě etapy jako jeden investiční projekt. „Předložený investiční projekt podniku Glunz&Jensen se realizuje v období let 2004–2009 ve dvou etapách: 2004–2006, 2007–2009.“

Kromě toho společnost Glunz&Jensen s.r.o. uvedla na straně 6 „Žádosti o poskytnutí státní podpory ve formě úlevy na dani“ předložené příjemcem podpory slovenským orgánům, která byla přiložena k oznámení, že investiční období trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investiční náklady představují „více než 200 milionů SKK“, což je částka odpovídající všem investicím realizovaným společností Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku.

Na základě uvedených informací se zdálo, že oznámený projekt se týkal druhé etapy jednoho komplexního investičního projektu, který byl zahájen již v roce 2004.

Kromě toho, jelikož se v samotné žádosti o podporu ze strany příjemce podpory nerozlišovalo mezi dvěma etapami investice, nemohla Komise vyloučit, že období trvání investice bylo uměle rozděleno do dvou etap tak, aby byl příjemce podpory způsobilý k podání žádosti o podporu v roce 2006.

| — | Za druhé, podle informací poskytnutých slovenskými orgány byla žádost o podporu, která byla podepsána dne 29. června 2006, předložena až v listopadu 2006, tj. poté, co byla zahájena první etapa investice v roce 2004.
  V důsledku toho měla Komise pochybnosti, zda byla dodržena podmínka stimulačního účinku podpory, která je stanovena v bodě 4.2 pokynů z roku 1998. Komise zdůraznila, že v zásadě státní podporu, která narušuje hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a která ovlivňuje obchod mezi členskými státy, je možné schválit jen v případě, že nad těmito negativními účinky značně převažují pozitivní přínosy vedoucí k plnění cíle Společenství (kterým je v tomto případě regionální rozvoj). Komise dospěla k závěru, že podpora, o kterou bylo požádáno koncem roku 2006, nemůže se zpětnou platností vyvolat investiční rozhodnutí, které by vedlo k zahájení prací v roce 2004 a k zahájení výrobních aktivit v dubnu 2005. |
| --- | --- |

—

Za druhé, podle informací poskytnutých slovenskými orgány byla žádost o podporu, která byla podepsána dne 29. června 2006, předložena až v listopadu 2006, tj. poté, co byla zahájena první etapa investice v roce 2004.

V důsledku toho měla Komise pochybnosti, zda byla dodržena podmínka stimulačního účinku podpory, která je stanovena v bodě 4.2 pokynů z roku 1998. Komise zdůraznila, že v zásadě státní podporu, která narušuje hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a která ovlivňuje obchod mezi členskými státy, je možné schválit jen v případě, že nad těmito negativními účinky značně převažují pozitivní přínosy vedoucí k plnění cíle Společenství (kterým je v tomto případě regionální rozvoj). Komise dospěla k závěru, že podpora, o kterou bylo požádáno koncem roku 2006, nemůže se zpětnou platností vyvolat investiční rozhodnutí, které by vedlo k zahájení prací v roce 2004 a k zahájení výrobních aktivit v dubnu 2005.

| — | Za třetí, úvaha, že dostupnost podpory nebyla rozhodujícím kritériem, pokud jde o rozhodnutí příjemce podpory zahájit práce související s přesunem, se zdála být potvrzena vlastním prohlášením příjemce podpory v jeho žádosti o podporu, ve kterém byly objasněny důvody přesunu aktivit příjemce podpory na Slovensko: „Správní rada (Glunz&Jensen) se v průběhu roku 2003 rozhodla prozkoumat možnost zřízení výrobní jednotky v zemi, v níž jsou nízké náklady. Cílem bylo snížit výrobní náklady, nalézt subdodavatele ve střední a východní Evropě (...). Glunz&Jensen uskutečnila komparativní analýzu jedenácti zemí střední a východní Evropy, aby se rozhodla o optimálním místě pro svou pobočku (...). Z těchto jedenácti zemí byly blíže přezkoumány Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospěli jsme k závěru, že Slovenská republika je pokládána za nejvhodnější místo z hlediska podnikání společnosti Glunz&Jensen a z hlediska kombinace faktorů na hodnocených trzích (11).“ |
| --- | --- |

—

Za třetí, úvaha, že dostupnost podpory nebyla rozhodujícím kritériem, pokud jde o rozhodnutí příjemce podpory zahájit práce související s přesunem, se zdála být potvrzena vlastním prohlášením příjemce podpory v jeho žádosti o podporu, ve kterém byly objasněny důvody přesunu aktivit příjemce podpory na Slovensko: „Správní rada (Glunz&Jensen) se v průběhu roku 2003 rozhodla prozkoumat možnost zřízení výrobní jednotky v zemi, v níž jsou nízké náklady. Cílem bylo snížit výrobní náklady, nalézt subdodavatele ve střední a východní Evropě (...). Glunz&Jensen uskutečnila komparativní analýzu jedenácti zemí střední a východní Evropy, aby se rozhodla o optimálním místě pro svou pobočku (...). Z těchto jedenácti zemí byly blíže přezkoumány Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospěli jsme k závěru, že Slovenská republika je pokládána za nejvhodnější místo z hlediska podnikání společnosti Glunz&Jensen a z hlediska kombinace faktorů na hodnocených trzích (11).“

| — | Za čtvrté, slovenské orgány objasnily důvod, proč příjemce podpory nepředložil žádost o státní podporu pro první etapu investičního projektu. Podle jejich vysvětlení se společnost domnívala, že před vstupem Slovenské republiky do EU nebylo třeba o schválení státní podpory ve formě daňové úlevy žádat. Podle nich bylo třeba předložit žádost o podporu pouze v daňovém přiznání za rok, ve kterém společnosti poprvé vznikla daňová povinnost.
  Podle slovenských orgánů to znamená, že společnost Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požádat o státní podporu od samého začátku realizace investičního projektu v roce 2004.
  Komise usoudila, že nedostatečnou informovanost příjemce podpory, pokud jde o příslušný postup, nelze zohlednit. Je třeba zdůraznit, že poskytnutí podpory podle § 35a zákona č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů ve znění pozdějších předpisů se neuplatňovalo automaticky před přistoupením Slovenska a neuplatňuje se automaticky ani v současnosti, protože neexistuje režim podpory, který by se vztahoval na uvedené ustanovení. V důsledku toho tento druh podpory bylo a i nadále je třeba oznamovat Komisi individuálně jako podporu ad hoc, což dokazuje přibližně 40 oznámení ad hoc předložených Slovenskou republikou při uplatňování tohoto právního základu v rámci tzv. dočasného postupu. |
| --- | --- |

—

Za čtvrté, slovenské orgány objasnily důvod, proč příjemce podpory nepředložil žádost o státní podporu pro první etapu investičního projektu. Podle jejich vysvětlení se společnost domnívala, že před vstupem Slovenské republiky do EU nebylo třeba o schválení státní podpory ve formě daňové úlevy žádat. Podle nich bylo třeba předložit žádost o podporu pouze v daňovém přiznání za rok, ve kterém společnosti poprvé vznikla daňová povinnost.

Podle slovenských orgánů to znamená, že společnost Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požádat o státní podporu od samého začátku realizace investičního projektu v roce 2004.

Komise usoudila, že nedostatečnou informovanost příjemce podpory, pokud jde o příslušný postup, nelze zohlednit. Je třeba zdůraznit, že poskytnutí podpory podle § 35a zákona č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů ve znění pozdějších předpisů se neuplatňovalo automaticky před přistoupením Slovenska a neuplatňuje se automaticky ani v současnosti, protože neexistuje režim podpory, který by se vztahoval na uvedené ustanovení. V důsledku toho tento druh podpory bylo a i nadále je třeba oznamovat Komisi individuálně jako podporu ad hoc, což dokazuje přibližně 40 oznámení ad hoc předložených Slovenskou republikou při uplatňování tohoto právního základu v rámci tzv. dočasného postupu.

| — | Na závěr, i kdyby tato podpora měla stimulační účinek, je třeba vyjádřit vážné pochybnosti: ve skutečnosti pokyny z roku 1998 (bod 2) obsahují negativní stanovisko vůči podpoře ad hoc, pokud se nedá dokázat, že regionální přínos opatření převažuje nad negativními dopady narušení hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu. V této souvislosti Komise uvedla:






  — | I když opatření představuje významný příspěvek k regionálnímu rozvoji (155 přímých pracovních míst, asi 30 nepřímých pracovních míst), jeho negativní účinky se zdají být stejně významné. |
| --- | --- | --- |

—

Na závěr, i kdyby tato podpora měla stimulační účinek, je třeba vyjádřit vážné pochybnosti: ve skutečnosti pokyny z roku 1998 (bod 2) obsahují negativní stanovisko vůči podpoře ad hoc, pokud se nedá dokázat, že regionální přínos opatření převažuje nad negativními dopady narušení hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu. V této souvislosti Komise uvedla:

—

I když opatření představuje významný příspěvek k regionálnímu rozvoji (155 přímých pracovních míst, asi 30 nepřímých pracovních míst), jeho negativní účinky se zdají být stejně významné.

| — | Příslušný trh výrobků příjemce podpory se týká grafických zařízení na zpracování podkladů, především CtP (computer-to-plate) procesorů. Komise poznamenala, že podpora se má poskytnout podniku, který má na evropském trhu [...] %-ní podíl. Nejbližšími konkurenty podniku Glunz&Jensen v Evropě jsou spolu s jejich podíly na trhu společnosti: Height Design, Spojené království [...] %, Agfa (Lastra) Belgie [...] %, E-graf, Itálie [...] %, Haase, Německo [...] % a Ovit, Itálie [...] %. Vzhledem k tržní pozici příjemce podpory byla Komise toho názoru, že plánované opatření může mít vážný vliv na hospodářskou soutěž na příslušném, velmi specifickém trhu, na kterém příjemce podpory působí. |
| --- | --- |

—

Příslušný trh výrobků příjemce podpory se týká grafických zařízení na zpracování podkladů, především CtP (computer-to-plate) procesorů. Komise poznamenala, že podpora se má poskytnout podniku, který má na evropském trhu [...] %-ní podíl. Nejbližšími konkurenty podniku Glunz&Jensen v Evropě jsou spolu s jejich podíly na trhu společnosti: Height Design, Spojené království [...] %, Agfa (Lastra) Belgie [...] %, E-graf, Itálie [...] %, Haase, Německo [...] % a Ovit, Itálie [...] %. Vzhledem k tržní pozici příjemce podpory byla Komise toho názoru, že plánované opatření může mít vážný vliv na hospodářskou soutěž na příslušném, velmi specifickém trhu, na kterém příjemce podpory působí.

| — | Kromě toho se projekt týká přesunu výrobní činnosti a zařízení z Dánska a Spojeného království. Jelikož se jednalo o výlučně výrobní provoz, závod v Thetforde ve Spojeném království byl po přesunu výroby na Slovensko koncem roku 2006 uzavřen. Podle informací dostupných na internetové stránce společnosti přišlo v Thetforde o práci 77 zaměstnanců. Dánská společnost se bude v budoucnosti zaměřovat na prodejní aktivity, zákaznický servis, výzkum a vývoj a řízení pilotního závodu. Přesun má proto významný vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

Kromě toho se projekt týká přesunu výrobní činnosti a zařízení z Dánska a Spojeného království. Jelikož se jednalo o výlučně výrobní provoz, závod v Thetforde ve Spojeném království byl po přesunu výroby na Slovensko koncem roku 2006 uzavřen. Podle informací dostupných na internetové stránce společnosti přišlo v Thetforde o práci 77 zaměstnanců. Dánská společnost se bude v budoucnosti zaměřovat na prodejní aktivity, zákaznický servis, výzkum a vývoj a řízení pilotního závodu. Přesun má proto významný vliv na obchod mezi členskými státy.

IV.   PŘIPOMÍNKY SLOVENSKÉ REPUBLIKY A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (19) | Slovenské orgány ani třetí osoby nepředložily žádné připomínky, které by rozptýlily pochybnosti, na které bylo poukázáno v době zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(19)

Slovenské orgány ani třetí osoby nepředložily žádné připomínky, které by rozptýlily pochybnosti, na které bylo poukázáno v době zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

V.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

V.1   Zákonnost opatření

| (20) | Oznámením opatření podpory s ustanovením o zastavení podpory až do jejího schválení Komisí slovenské orgány splnily procesní požadavky podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(20)

Oznámením opatření podpory s ustanovením o zastavení podpory až do jejího schválení Komisí slovenské orgány splnily procesní požadavky podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

V.2   Opatření, které má charakter státní podpory

| (21) | Komise se domnívá, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES z následujících důvodů, které již byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(21)

Komise se domnívá, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES z následujících důvodů, které již byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.

V.2.1   Využití státních zdrojů

| (22) | Jelikož je předpokládáno osvobození od platby daně z příjmu právnických osob, dochází k využívání státních zdrojů. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož je předpokládáno osvobození od platby daně z příjmu právnických osob, dochází k využívání státních zdrojů.

V.2.2   Hospodářská výhoda

| (23) | Opatřením je příjemce podpory osvobozen od nákladů, které by za normálních tržních podmínek musel nést. Proto bude takové opatření ve srovnání s ostatními společnostmi představovat zvýhodnění společnosti Glunz&Jensen s.r.o. |
| --- | --- |

(23)

Opatřením je příjemce podpory osvobozen od nákladů, které by za normálních tržních podmínek musel nést. Proto bude takové opatření ve srovnání s ostatními společnostmi představovat zvýhodnění společnosti Glunz&Jensen s.r.o.

V.2.3   Selektivita

| (24) | Opatření je selektivní, protože se vztahuje pouze na jeden podnik. |
| --- | --- |

(24)

Opatření je selektivní, protože se vztahuje pouze na jeden podnik.

V.2.4   Narušení hospodářské soutěže a obchodu

| (25) | Opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státu, jelikož i) příjemce podpory působí v odvětví, ve kterém existuje intenzivní obchod v rámci Společenství, a ii) přesun činností z Dánska a Spojeného království má velký vliv na obchodní toky v odvětví. |
| --- | --- |

(25)

Opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státu, jelikož i) příjemce podpory působí v odvětví, ve kterém existuje intenzivní obchod v rámci Společenství, a ii) přesun činností z Dánska a Spojeného království má velký vliv na obchodní toky v odvětví.

V.3   Slučitelnost

| (26) | Jelikož opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jeho slučitelnost musí být posouzena vzhledem na výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES, které se týkají podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, se na tento případ nevztahují. Opatření nelze považovat za podporu, která má napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu ve slovenském hospodářství podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Opatření nesplňuje ani podmínky na uplatnění výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c), podle které je možné povolit podporu na rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Stejně tak cílem opatření není ani podpora kultury a zachování kulturního dědictví podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jeho slučitelnost musí být posouzena vzhledem na výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES, které se týkají podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, se na tento případ nevztahují. Opatření nelze považovat za podporu, která má napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu ve slovenském hospodářství podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Opatření nesplňuje ani podmínky na uplatnění výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c), podle které je možné povolit podporu na rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Stejně tak cílem opatření není ani podpora kultury a zachování kulturního dědictví podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES.

| (27) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. a) je možné povolit podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Prešovský region (východní Slovensko) je v rámci této výjimky způsobilým regionem. |
| --- | --- |

(27)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. a) je možné povolit podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Prešovský region (východní Slovensko) je v rámci této výjimky způsobilým regionem.

| (28) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla důvody (shrnuté v oddíle 3 tohoto rozhodnutí), na jejichž základě měla pochybnosti o tom, že by opatření mohlo splňovat podmínky na uplatnění výjimky podle čl. 87 písm. 3 odst. a) Smlouvy o ES. Vzhledem k tomu, že Slovenská republika ani třetí osoby nepředložily žádné připomínky, Komise může pouze konstatovat, že pochybnosti jsou potvrzené. |
| --- | --- |

(28)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla důvody (shrnuté v oddíle 3 tohoto rozhodnutí), na jejichž základě měla pochybnosti o tom, že by opatření mohlo splňovat podmínky na uplatnění výjimky podle čl. 87 písm. 3 odst. a) Smlouvy o ES. Vzhledem k tomu, že Slovenská republika ani třetí osoby nepředložily žádné připomínky, Komise může pouze konstatovat, že pochybnosti jsou potvrzené.

VI.   ZÁVĚR

| (29) | Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Slovenskou republikou, které je popsáno v bodech odůvodnění 6 až 9, není slučitelné se společným trhem na základě žádné výjimky stanovené ve Smlouvě o ES a musí být zakázáno. Podle slovenských orgánů podpora nebyla poskytnuta, není ji tudíž třeba vymáhat. |
| --- | --- |

(29)

Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Slovenskou republikou, které je popsáno v bodech odůvodnění 6 až 9, není slučitelné se společným trhem na základě žádné výjimky stanovené ve Smlouvě o ES a musí být zakázáno. Podle slovenských orgánů podpora nebyla poskytnuta, není ji tudíž třeba vymáhat.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oznámená daňová úleva představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Státní podpora ve výši 42 milionů SKK (1,15 milionu EUR), kterou Slovenská republika zamýšlí poskytnout společnosti Glunz&Jensen s.r.o., není slučitelná se společným trhem.

Podporu proto nelze poskytnout.

Článek 2

Slovenská republika poskytne Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informace o opatřeních přijatých na dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.

V Bruselu dne 11. prosince 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 189, 14.8.2007, s. 2.

1

(2)  Idem.

2

(3)  SK 72/2003 – Slovenská republika – „Mapa regionální státní podpory Slovenskej republiky“, K(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Vyjádřené v hodnotách roku 2007 a vypočítané při referenční sazbě ve výši 5,62 % platné v den oznámení.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

(6)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Podléhá obchodnímu tajemství.

7

(8)  Informace z výroční zprávy 2005-2006 jsou dostupné na internetové stránce společnosti Glunz&Jensen.

8

(9)  Úř. věst C 74, 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  Zdá se, že rok 2008 je překlepovou chybou, kterou příjemce podpory udělal v žádosti o podporu. Ve všech ostatních předložených dokumentech je jako konec projektu uváděn rok 2009.

10

(11)  Bod 3 Žádosti o poskytnutí státní podpory ve formě úlevy na dani.

11

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. června 2008,

kterým se mění rozhodnutí 2007/716/ES, pokud jde o některá zařízení v odvětví masa a mléka v Bulharsku

(oznámeno pod číslem K(2008) 2931)

(Text s významem pro EHP)

(2008/552/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na článek 42 uvedeného aktu,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2007/716/ES (2) stanoví přechodná opatření pro strukturální požadavky na některá zařízení v odvětví masa a mléka v Bulharsku stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004. Dokud jsou uvedená zařízení v přechodné fázi, měly by být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v bulharských zařízeních, která jsou v přechodné fázi. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2007/716/ES (2) stanoví přechodná opatření pro strukturální požadavky na některá zařízení v odvětví masa a mléka v Bulharsku stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004. Dokud jsou uvedená zařízení v přechodné fázi, měly by být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v bulharských zařízeních, která jsou v přechodné fázi.

| (2) | Rozhodnutí 2007/716/ES bylo pozměněno rozhodnutími Komise 2008/290/ES (3) a 2008/330/ES. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 2007/716/ES bylo pozměněno rozhodnutími Komise 2008/290/ES (3) a 2008/330/ES.

| (3) | Podle úředního prohlášení příslušného bulharského orgánu některá zařízení v odvětví masa a mléka ukončila svou činnost nebo dokončila proces modernizace a jsou nyní zcela v souladu s právními předpisy Společenství. Uvedená zařízení by proto měla být vymazána ze seznamu zařízení v přechodné fázi. |
| --- | --- |

(3)

Podle úředního prohlášení příslušného bulharského orgánu některá zařízení v odvětví masa a mléka ukončila svou činnost nebo dokončila proces modernizace a jsou nyní zcela v souladu s právními předpisy Společenství. Uvedená zařízení by proto měla být vymazána ze seznamu zařízení v přechodné fázi.

| (4) | Příloha rozhodnutí 2007/716/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha rozhodnutí 2007/716/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zařízení uvedená v příloze tohoto rozhodnutí se vypouštějí z přílohy rozhodnutí 2007/716/ES.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 24. června 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  Úř. věst. L 289, 7.11.2007, s. 14. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2008/330/ES (Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 94).

2

(3)  Úř. věst. L 96, 9.4.2008, s. 35.

3

---

PŘÍLOHA

Seznam zařízení, která se vypouštějí z přílohy rozhodnutí 2007/716/ES

Zařízení na produkci masa

| Č. | Veterinární č. | Název zařízení | Město/ulice nebo vesnice/oblast |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Č.

Veterinární č.

Název zařízení

Město/ulice nebo vesnice/oblast

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Zařízení na zpracování mléka

| Č. | Veterinární č. | Název zařízení | Město/ulice nebo vesnice/oblast |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Č.

Veterinární č.

Název zařízení

Město/ulice nebo vesnice/oblast

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/45

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. června 2008,

kterým se zrušuje rozhodnutí 2008/377/ES o určitých ochranných opatřeních souvisejících s klasickým morem prasat na Slovensku

(oznámeno pod číslem K(2008) 3223)

(Text s významem pro EHP)

(2008/553/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na Slovensku se vyskytla ohniska klasického moru prasat. |
| --- | --- |

(1)

Na Slovensku se vyskytla ohniska klasického moru prasat.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2008/377/ES ze dne 8. května 2008 o určitých ochranných opatřeních souvisejících s klasickým morem prasat na Slovensku (2) bylo přijato za účelem posílení opatření přijatých Slovenskem v rámci směrnice Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (3). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2008/377/ES ze dne 8. května 2008 o určitých ochranných opatřeních souvisejících s klasickým morem prasat na Slovensku (2) bylo přijato za účelem posílení opatření přijatých Slovenskem v rámci směrnice Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (3).

| (3) | Informace poskytnuté Slovenskem ukazují, že ohniska klasického moru prasat v uvedeném členském státě byla eradikována a výsledky epizootologického šetření dokládají, že se klasický mor prasat nerozšířil. |
| --- | --- |

(3)

Informace poskytnuté Slovenskem ukazují, že ohniska klasického moru prasat v uvedeném členském státě byla eradikována a výsledky epizootologického šetření dokládají, že se klasický mor prasat nerozšířil.

| (4) | Rozhodnutí 2008/377/ES by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2008/377/ES by proto mělo být zrušeno.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2008/377/ES se zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. června 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/33/ES (Úř. věst. L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  Úř. věst. L 130, 20.5.2008, s. 18. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2008/419/ES (Úř. věst. L 147, 6.6.2008, s. 65).

2

(3)  Úř. věst. L 316, 1.12.2001, s. 5. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 2007/729/ES (Úř. věst. L 294, 13.11.2007, s. 26).

3

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

| 5.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 178/46

---

Rozpočet pro Europol na rok 2009 (1)

(2008/554/SVV)

Europol

| Hlava
  Kapitola
  Článek | Popis | Výsledek 2007
  (EUR) | Rozpočet 2008
  (EUR) | Rozpočet 2009
  (EUR) | Komentář |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PŘÍJMY | | | | |
| 10 | Příspěvky | | | | |
| 100 | Příspěvky členských států | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Z rozpočtu na rok 2009 by částka 7 700 000 EUR neměla být uvolněna zpočátku. Nehledě na čl. 38 odst. 1 finančního nařízení může být tato částka uvolněna až poté, co o tom jednomyslně rozhodne správní rada. |
| 101 | Zůstatek z rozpočtového roku t–2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Kapitola 10 celkem | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Ostatní příjmy | | | | |
| 110 | Úroky | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Výnosy ze zdanění pracovníků Europolu | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Různé | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Kapitola 11 celkem | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Financování od třetích stran | | | | |
| 121 | Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 321). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| 122 | Jiné financování od třetích stran | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 322). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| | Kapitola 12 celkem | — | p. m. | p. m. | |
| | HLAVA 1 CELKEM | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | ZAMĚSTNANCI | | | | |
| 20 | Mzdové náklady | | | | Viz příloha A. Do této kapitoly spadají také dočasní zaměstnanci najatí externími společnostmi za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté. |
| 200 | Zaměstnanci Europolu | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Místní zaměstnanci | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Z této částky by 650 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 202 | Úpravy platů | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Kapitola 20 celkem | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Ostatní mzdové náklady | | | | |
| 210 | Nábor | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Školení zaměstnanců Europolu | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Z této částky by 30 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| | Kapitola 21 celkem | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | HLAVA 2 CELKEM | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Z této částky by 5 025 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 3 | DALŠÍ VÝDAJE | | | | |
| 30 | Náklady spojené s činností | | | | |
| 300 | Jednání | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Z této částky by 10 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 301 | Překlady | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Tisk | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Z této částky by 11 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 303 | Cesty | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Z této částky by 86 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 304 | Studie, poradenství (jiné než ve vztahu k informačním a komunikačním technologiím) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Z této částky by 40 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 305 | Odborné školení | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Technické vybavení | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Dotace na provoz | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Kapitola 30 celkem | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Z této částky by 147 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 31 | Obecná podpora | | | | |
| 310 | Stavební náklady | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Z této částky by 12 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 311 | Vozidla | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentace a volně přístupné zdroje | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Z této částky by 1 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 315 | Dotace | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Z této částky by 10 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 316 | Ostatní nákupy | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Ostatní provozní náklady | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Z této částky by 25 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 318 | Nová budova | 269 799 | — | — | Od roku 2008 je rozpočet na novou budovu z důvodů soudržnosti zahrnut do příslušných článků rozpočtu, ke kterým se vztahují příslušné náklady. |
| | Kapitola 31 celkem | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Z této částky by 48 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 32 | Výdaje financované třetími stranami | | | | |
| 321 | Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 121). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. Tento článek je určen pro výdaje související s projekty financovanými z programů EU. |
| 322 | Výdaje financované ostatními třetími stranami | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 122). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. |
| | Kapitola 32 celkem | — | p. m. | p. m. | |
| | HLAVA 3 CELKEM | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Z této částky by 800 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 4 | ORGÁNY A INSTITUCE | | | | |
| 40 | Mzdové náklady | | | | Viz příloha A. Do této kapitoly spadají také dočasní zaměstnanci najatí externími společnostmi za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté. |
| 400 | Zaměstnanci Europolu | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Místní zaměstnanci | — | p. m. | p. m. | |
| 402 | Úpravy platů | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Kapitola 40 celkem | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Ostatní provozní náklady | | | | |
| 410 | Správní rada | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Z této částky by 450 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 411 | Společný kontrolní orgán | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Z této částky by 210 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 412 | Náklady na opravné prostředky | — | p. m. | p. m. | Z rozpočtů na rok 2004 a 2005 byl vytvořen fond na náklady na opravné prostředky. Částka uložená ve fondu (v současnosti 170 000 EUR) je každoročně přezkoumávána. |
| 413 | Finanční kontrolor | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Společný auditorský výbor | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Pracovní skupina policejních velitelů | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Kapitola 41 celkem | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | HLAVA 4 CELKEM | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Z této částky by 660 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 6 | INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ TECHNOLOGIE (včetně TECS) | | | | |
| 62 | Informační a komunikační technologie | | | | |
| 620 | Informační technologie | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Z této částky by 625 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 621 | Komunikační technologie | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Z této částky by 210 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 622 | Poradenství | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Z této částky by 80 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 623 | Systémy analýzy a propojení, indexové a bezpečnostní systémy | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Z této částky by 300 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| 624 | Informační systém | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Kapitola 62 celkem | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | HLAVA 6 CELKEM | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Z této částky by 1 215 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C. |
| | PŘÍJMY CELKEM, ČÁST A | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | VÝDAJE CELKEM, ČÁST A | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | ZŮSTATEK | 6 035 992 | — | — | |

Hlava

Kapitola

Článek

Popis

Výsledek 2007

(EUR)

Rozpočet 2008

(EUR)

Rozpočet 2009

(EUR)

Komentář

1

PŘÍJMY

10

Příspěvky

100

Příspěvky členských států

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Z rozpočtu na rok 2009 by částka 7 700 000 EUR neměla být uvolněna zpočátku. Nehledě na čl. 38 odst. 1 finančního nařízení může být tato částka uvolněna až poté, co o tom jednomyslně rozhodne správní rada.

101

Zůstatek z rozpočtového roku t–2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Kapitola 10 celkem

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Ostatní příjmy

110

Úroky

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Výnosy ze zdanění pracovníků Europolu

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Různé

50 340

100 000

55 000

Kapitola 11 celkem

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Financování od třetích stran

121

Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 321). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

122

Jiné financování od třetích stran

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 322). Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků. Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

Kapitola 12 celkem

—

p. m.

p. m.

HLAVA 1 CELKEM

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

ZAMĚSTNANCI

20

Mzdové náklady

Viz příloha A. Do této kapitoly spadají také dočasní zaměstnanci najatí externími společnostmi za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté.

200

Zaměstnanci Europolu

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Místní zaměstnanci

541 421

655 000

1 345 000

Z této částky by 650 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

202

Úpravy platů

—

380 000

395 000

Kapitola 20 celkem

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Ostatní mzdové náklady

210

Nábor

423 037

490 000

520 000

211

Školení zaměstnanců Europolu

551 851

460 000

720 000

Z této částky by 30 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

Kapitola 21 celkem

974 888

950 000

1 240 000

HLAVA 2 CELKEM

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Z této částky by 5 025 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

3

DALŠÍ VÝDAJE

30

Náklady spojené s činností

300

Jednání

650 702

710 000

762 500

Z této částky by 10 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

301

Překlady

911 112

500 000

669 000

302

Tisk

177 695

160 000

212 000

Z této částky by 11 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

303

Cesty

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Z této částky by 86 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

304

Studie, poradenství (jiné než ve vztahu k informačním a komunikačním technologiím)

118 089

550 000

429 000

Z této částky by 40 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

305

Odborné školení

50 308

65 000

79 500

306

Technické vybavení

23 088

5 000

23 000

307

Dotace na provoz

120 659

150 000

150 000

Kapitola 30 celkem

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Z této částky by 147 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

31

Obecná podpora

310

Stavební náklady

889 158

860 000

1 040 000

Z této částky by 12 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

311

Vozidla

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentace a volně přístupné zdroje

250 618

280 000

300 000

Z této částky by 1 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

315

Dotace

468 298

480 000

545 000

Z této částky by 10 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

316

Ostatní nákupy

42 964

100 000

25 000

317

Ostatní provozní náklady

377 873

450 000

465 000

Z této částky by 25 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

318

Nová budova

269 799

—

—

Od roku 2008 je rozpočet na novou budovu z důvodů soudržnosti zahrnut do příslušných článků rozpočtu, ke kterým se vztahují příslušné náklady.

Kapitola 31 celkem

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Z této částky by 48 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

32

Výdaje financované třetími stranami

321

Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 121). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků. Tento článek je určen pro výdaje související s projekty financovanými z programů EU.

322

Výdaje financované ostatními třetími stranami

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 122). Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financovaný z jiných článků.

Kapitola 32 celkem

—

p. m.

p. m.

HLAVA 3 CELKEM

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Z této částky by 800 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

4

ORGÁNY A INSTITUCE

40

Mzdové náklady

Viz příloha A. Do této kapitoly spadají také dočasní zaměstnanci najatí externími společnostmi za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté.

400

Zaměstnanci Europolu

866 391

960 000

1 000 000

401

Místní zaměstnanci

—

p. m.

p. m.

402

Úpravy platů

—

10 000

10 000

Kapitola 40 celkem

866 391

970 000

1 010 000

41

Ostatní provozní náklady

410

Správní rada

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Z této částky by 450 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

411

Společný kontrolní orgán

376 705

600 000

610 000

Z této částky by 210 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

412

Náklady na opravné prostředky

—

p. m.

p. m.

Z rozpočtů na rok 2004 a 2005 byl vytvořen fond na náklady na opravné prostředky. Částka uložená ve fondu (v současnosti 170 000 EUR) je každoročně přezkoumávána.

413

Finanční kontrolor

7 083

10 000

13 000

414

Společný auditorský výbor

35 943

45 000

45 000

415

Pracovní skupina policejních velitelů

42 186

100 000

50 000

Kapitola 41 celkem

2 417 802

2 590 000

3 108 000

HLAVA 4 CELKEM

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Z této částky by 660 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

6

INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ TECHNOLOGIE (včetně TECS)

62

Informační a komunikační technologie

620

Informační technologie

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Z této částky by 625 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

621

Komunikační technologie

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Z této částky by 210 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

622

Poradenství

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Z této částky by 80 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

623

Systémy analýzy a propojení, indexové a bezpečnostní systémy

2 729 818

985 000

1 960 000

Z této částky by 300 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

624

Informační systém

551

95 000

50 000

Kapitola 62 celkem

12 620 405

10 625 000

10 675 000

HLAVA 6 CELKEM

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Z této částky by 1 215 000 EUR nemělo být uvolněno zpočátku. Viz článek 100 a příloha C.

PŘÍJMY CELKEM, ČÁST A

64 977 077

63 921 000

65 408 000

VÝDAJE CELKEM, ČÁST A

58 941 085

63 921 000

65 408 000

ZŮSTATEK

6 035 992

—

—

Hostitelský stát

| Hlava
  Kapitola
  Článek | Popis | Výsledek 2007
  (EUR) | Rozpočet 2008
  (EUR) | Rozpočet 2009
  (EUR) | Komentář |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT | | | | |
| 70 | Příspěvky | | | | |
| 700 | Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz kapitola 80). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem. |
| 701 | Příspěvek hostitelského státu, budovy | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 810). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem. |
| 702 | Zůstatek z rozpočtového roku t-2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Kapitola 70 celkem | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Ostatní příjmy | | | | |
| 711 | Různé | — | p. m. | p. m. | |
| | Kapitola 71 celkem | — | p. m. | p. m. | |
| | HLAVA 7 CELKEM | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT | | | | |
| 80 | Zabezpečení | | | | |
| 800 | Výdaje na bezpečnost | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 700). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem. |
| | Kapitola 80 celkem | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Stavební náklady | | | | |
| 810 | Stavební náklady, hostitelský stát | — | p. m. | p. m. | Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 701). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem. |
| | Kapitola 81 celkem | — | p. m. | p. m. | |
| | HLAVA 8 CELKEM | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | VÝDAJE CELKEM, ČÁST C | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | ZŮSTATEK, ČÁST C | 115 110 | — | — | |
| Poznámka: V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky za rok 2007 lišit od součtu jednotlivých položek. |

Hlava

Kapitola

Článek

Popis

Výsledek 2007

(EUR)

Rozpočet 2008

(EUR)

Rozpočet 2009

(EUR)

Komentář

7

PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT

70

Příspěvky

700

Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz kapitola 80). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem.

701

Příspěvek hostitelského státu, budovy

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 810). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem.

702

Zůstatek z rozpočtového roku t-2

266 348

111 128

162 515

Kapitola 70 celkem

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Ostatní příjmy

711

Různé

—

p. m.

p. m.

Kapitola 71 celkem

—

p. m.

p. m.

HLAVA 7 CELKEM

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT

80

Zabezpečení

800

Výdaje na bezpečnost

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 700). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem.

Kapitola 80 celkem

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Stavební náklady

810

Stavební náklady, hostitelský stát

—

p. m.

p. m.

Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit částku rozpočtových prostředků za předpokladu, že celkové příjmy pokryjí celkové náklady (viz článek 701). Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a hostitelským státem.

Kapitola 81 celkem

—

p. m.

p. m.

HLAVA 8 CELKEM

2 344 890

2 524 000

2 593 000

PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C

2 460 000

2 524 000

2 593 000

VÝDAJE CELKEM, ČÁST C

2 344 890

2 524 000

2 593 000

ZŮSTATEK, ČÁST C

115 110

—

—

Poznámka: V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky za rok 2007 lišit od součtu jednotlivých položek.

---

(1)  Přijatý Radou dne 5. června 2008.

---

PŘÍLOHA A

Plán pracovních míst na rok 2009

Hlava 2

| Platová třída | Rozpočet 2008 | Přerozdělení 2008 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Celkem | 425 | — | 11 | 436 |

Platová třída

Rozpočet 2008

Přerozdělení 2008

Nová pracovní místa

Rozpočet 2009

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Celkem

425

—

11

436

Hlava 4

| Platová třída | Rozpočet 2008 | Přerozdělení 2008 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Celkem | 8 | — | — | 8 |

Platová třída

Rozpočet 2008

Přerozdělení 2008

Nová pracovní místa

Rozpočet 2009

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Celkem

8

—

—

8

Hlava 2 a hlava 4 celkem

| Platová třída | Rozpočet 2008 | Přerozdělení 2008 | Nová pracovní místa | Rozpočet 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem | 433 | — | 11 | 444 |

Platová třída

Rozpočet 2008

Přerozdělení 2008

Nová pracovní místa

Rozpočet 2009

Celkem

433

—

11

444

---

(1)  Pracovní místa v těchto platových třídách budou obsazena místními zaměstnanci do té míry, do jaké to vyžaduje služební řád.

(2)  Pracovní místa v těchto platových třídách budou obsazena místními zaměstnanci do té míry, do jaké to vyžaduje služební řád.

---

PŘÍLOHA B

| | HND 2007
  miliony EUR | Podíl HND v roce 2007 mezi 27 členskými státy
  % | Podíl HND v roce 2007 mezi 25 členskými státy
  % | Zůstatek v roce 2007 mezi 27 členskými státy
  EUR | 5/12 připadající na Rumunsko a Bulharsko
  EUR | 7/12 zůstatku připadající na Rumunsko a Bulharsko na přerozdělení mezi 25 členských států
  EUR | Skutečných 7/12 zůstatku na přerozdělení 25 členským státům
  EUR | Upravený zůstatek v roce 2007 všech 27 členských států
  EUR | Příspěvky 2009 před odečtením 2007
  Upravený zůstatek 2007
  EUR | Příspěvky 2009 po odečtení 2007
  Upravený zůstatek 2007
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Rakousko | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgie | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulharsko (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Kypr | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Česká republika | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Dánsko | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estonsko | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Finsko | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Francie | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Německo | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Řecko | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Maďarsko | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Irsko | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Itálie | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Lotyšsko | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Litva | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Lucembursko | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Nizozemsko | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Polsko | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugalsko | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Rumunsko (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovensko | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovinsko | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Španělsko | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Švédsko | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Spojené království | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Celkem | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | Zůstatek 2007 | 6 672 066 |
| Ostatní příjmy 2009 | 3 050 000 |
| Příjmy celkem | 65 408 000 |
| Poznámky: Zdrojem údajů o HND je tabulka 3, která se používá ke stanovení celkového rozpočtu EU na rok 2007, ve znění zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (L 203, s. 46 dne 3. srpna 2007). Možné odchylky mezi číselnými údaji týkajícími se hrubého národního důchodu, které byly použity ve výše uvedeném výpočtu, a skutečnými číselnými údaji za rok 2007 budou opraveny při sestavování rozpočtu na rok 2011. V případě, že Úmluva o Europolu bude nahrazena rozhodnutím Rady, údaje o HND budou v případě potřeby při vyplácení zůstatku za rok 2008 a za rok 2009 členským státům v roce 2010 aktualizovány a upraveny. |

HND 2007

miliony EUR

Podíl HND v roce 2007 mezi 27 členskými státy

%

Podíl HND v roce 2007 mezi 25 členskými státy

%

Zůstatek v roce 2007 mezi 27 členskými státy

EUR

5/12 připadající na Rumunsko a Bulharsko

EUR

7/12 zůstatku připadající na Rumunsko a Bulharsko na přerozdělení mezi 25 členských států

EUR

Skutečných 7/12 zůstatku na přerozdělení 25 členským státům

EUR

Upravený zůstatek v roce 2007 všech 27 členských států

EUR

Příspěvky 2009 před odečtením 2007

Upravený zůstatek 2007

EUR

Příspěvky 2009 po odečtení 2007

Upravený zůstatek 2007

EUR

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Rakousko

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgie

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulharsko (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Kypr

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Česká republika

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Dánsko

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estonsko

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Finsko

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Francie

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Německo

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Řecko

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Maďarsko

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Irsko

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Itálie

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Lotyšsko

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Litva

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Lucembursko

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Nizozemsko

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Polsko

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugalsko

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Rumunsko (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovensko

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovinsko

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Španělsko

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Švédsko

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Spojené království

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Celkem

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

Zůstatek 2007

6 672 066

Ostatní příjmy 2009

3 050 000

Příjmy celkem

65 408 000

Poznámky: Zdrojem údajů o HND je tabulka 3, která se používá ke stanovení celkového rozpočtu EU na rok 2007, ve znění zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (L 203, s. 46 dne 3. srpna 2007). Možné odchylky mezi číselnými údaji týkajícími se hrubého národního důchodu, které byly použity ve výše uvedeném výpočtu, a skutečnými číselnými údaji za rok 2007 budou opraveny při sestavování rozpočtu na rok 2011. V případě, že Úmluva o Europolu bude nahrazena rozhodnutím Rady, údaje o HND budou v případě potřeby při vyplácení zůstatku za rok 2008 a za rok 2009 členským státům v roce 2010 aktualizovány a upraveny.

---

(1)  Je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že Rumunsko a Bulharsko přispěly do rozpočtu na rok 2007 a souvisejícího zůstatku za rok 2007 pouze částečně, mohou si nárokovat pouze 5/12 práv na odečtení příspěvků za rok 2009. Rozdíl odpovídající 7/12 ve výši 8 345 EUR pro Bulharsko a 34 232 EUR pro Rumunsko se musí přerozdělit mezi ostatní členské státy na základě údaje o jejich váženém HND.

---

PŘÍLOHA C

Údaje o částkách, k jejichž uvolnění je zapotřebí jednomyslného schválení správní rady

| Podle hlavy rozpočtu |
| --- |
| Hlava | Popis | Částka
  (EUR) |
| 2 | Zaměstnanci | 5 025 000 |
| 3 | Ostatní výdaje | 800 000 |
| 4 | Orgány a instituce | 660 000 |
| 6 | Informační a komunikační technologie (včetně TECS) | 1 215 000 |
| | Celkem | 7 700 000 |

Podle hlavy rozpočtu

Hlava

Popis

Částka

(EUR)

2

Zaměstnanci

5 025 000

3

Ostatní výdaje

800 000

4

Orgány a instituce

660 000

6

Informační a komunikační technologie (včetně TECS)

1 215 000

Celkem

7 700 000

---

PŘÍLOHA D

Údaje o úvodní a doplňkové úhradě příspěvků Návrh rozpočtu na rok 2009

| | Příspěvky 2009 po odečtení 2007 upravený zůstatek 2007
  (EUR) | Možná úhrada týkající se nejistot podléhajících jednomyslnému schválení správní rady
  (EUR) | Možná doplňková úhrada týkající se 10 % hlavy 2, 3 a 4 rozpočtu (mimo návrhu rozhodnutí Rady a programů nového sídla) podléhající jednomyslnému schválení správní rady
  (EUR) | Úvodní výše úhrad pro rok 2009
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = sloupec J přílohy B | b = 2 540 000 × sloupec b přílohy B | c = 5 160 000 × sloupec b přílohy B | d = a – b – c |
| Rakousko | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgie | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulharsko (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Kypr | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Česká republika | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Dánsko | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estonsko | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Finsko | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Francie | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Německo | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Řecko | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Maďarsko | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Irsko | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Itálie | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Lotyšsko | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Litva | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Lucembursko | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Nizozemsko | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Polsko | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugalsko | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Rumunsko (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovensko | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovinsko | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Španělsko | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Švédsko | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Spojené království | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Celkem | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

Příspěvky 2009 po odečtení 2007 upravený zůstatek 2007

(EUR)

Možná úhrada týkající se nejistot podléhajících jednomyslnému schválení správní rady

(EUR)

Možná doplňková úhrada týkající se 10 % hlavy 2, 3 a 4 rozpočtu (mimo návrhu rozhodnutí Rady a programů nového sídla) podléhající jednomyslnému schválení správní rady

(EUR)

Úvodní výše úhrad pro rok 2009

(EUR)

a = sloupec J přílohy B

b = 2 540 000 × sloupec b přílohy B

c = 5 160 000 × sloupec b přílohy B

d = a – b – c

Rakousko

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgie

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulharsko (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Kypr

70 402

3 214

6 529

60 659

Česká republika

524 160

23 927

48 608

451 626

Dánsko

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estonsko

59 346

2 709

5 503

51 134

Finsko

803 343

36 671

74 497

692 174

Francie

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Německo

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Řecko

967 131

44 148

89 686

833 297

Maďarsko

417 819

19 073

38 746

360 000

Irsko

743 884

33 957

68 984

640 943

Itálie

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Lotyšsko

79 289

3 619

7 353

68 317

Litva

116 325

5 310

10 787

100 228

Lucembursko

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Nizozemsko

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Polsko

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugalsko

734 855

33 545

68 146

633 164

Rumunsko (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovensko

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovinsko

145 080

6 623

13 454

125 003

Španělsko

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Švédsko

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Spojené království

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Celkem

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že Rumunsko a Bulharsko přispěly do rozpočtu na rok 2007 a souvisejícího zůstatku za rok 2007 pouze částečně, mohou si nárokovat pouze 5/12 práv na odečtení příspěvků za rok 2009. Rozdíl odpovídající 7/12 ve výši 8 345 EUR pro Bulharsko a 34 232 EUR pro Rumunsko se musí přerozdělit mezi ostatní členské státy na základě údaje o jejich váženém HND.

---