# Europeiska unionens L 118/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 118 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången6 maj 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 118

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången6 maj 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 396/2008 av den 29 april 2008 om ändring av förordning (EG) nr 397/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Pakistan | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 397/2008 av den 5 maj 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 398/2008 av den 5 maj 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008 | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 399/2008 av den 5 maj 2008 om ändring av bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 vad beträffar krav för visst bearbetat sällskapsdjursfoder (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 400/2008 av den 5 maj 2008 om ändring för nittiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 396/2008 av den 29 april 2008 om ändring av förordning (EG) nr 397/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Pakistan

1

Kommissionens förordning (EG) nr 397/2008 av den 5 maj 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

8

Kommissionens förordning (EG) nr 398/2008 av den 5 maj 2008 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008

10

*

Kommissionens förordning (EG) nr 399/2008 av den 5 maj 2008 om ändring av bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 vad beträffar krav för visst bearbetat sällskapsdjursfoder (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens förordning (EG) nr 400/2008 av den 5 maj 2008 om ändring för nittiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

14

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/354/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om statligt stöd C 47/06 (f.d. N 648/05) – Skatteavdrag vid utveckling av videospel
  [delgivet med nr K(2007) 6070]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/355/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 5 december 2007 om införande av texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass
  [delgivet med nr K(2007) 5841] | 30 |
| | | AVTAL |
| | | Rådet |
| | * | Information om dagen för ikraftträdande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Elfenbenskusten | 32 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/354/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om statligt stöd C 47/06 (f.d. N 648/05) – Skatteavdrag vid utveckling av videospel
  [delgivet med nr K(2007) 6070]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6070]

1

16

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2008/355/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 5 december 2007 om införande av texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass
  [delgivet med nr K(2007) 5841]

[delgivet med nr K(2007) 5841]

30

AVTAL

Rådet

*

Information om dagen för ikraftträdande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Elfenbenskusten

32

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2008/356/Gusp |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik EULEX/2/2008 av den 22 april 2008 om inrättande av bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) | 33 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2008/356/Gusp

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik EULEX/2/2008 av den 22 april 2008 om inrättande av bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 396/2008

av den 29 april 2008

om ändring av förordning (EG) nr 397/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Pakistan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen),

med beaktande av artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 397/2004 av den 2 mars 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Pakistan (2),

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   TIDIGARE FÖRFARANDE

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 397/2004 en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av sänglinne av bomull enligt KN-nummer ex 6302 21 00 (Taric-nummer 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric-nummer 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric-nummer 6302310090) samt ex 6302 32 90 (Taric-nummer 6302329019) med ursprung i Pakistan. En landsomfattande antidumpningstull på 13,1 % infördes för samtliga företag som exporterar den berörda produkten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 397/2004 en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av sänglinne av bomull enligt KN-nummer ex 6302 21 00 (Taric-nummer 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric-nummer 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric-nummer 6302310090) samt ex 6302 32 90 (Taric-nummer 6302329019) med ursprung i Pakistan. En landsomfattande antidumpningstull på 13,1 % infördes för samtliga företag som exporterar den berörda produkten till gemenskapen.

| (2) | Efter en partiell interimsöversyn som utförts på eget initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet, genom förordning (EG) nr 695/2006 (3), förordning (EG) nr 397/2004 i maj 2006 och införde nya tullsatser på mellan 0 % och 8,5 %, på grundval av en ny undersökningsperiod omfattande 1 april 2003–31 mars 2004. Med hänsyn till det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare tillämpades ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(2)

Efter en partiell interimsöversyn som utförts på eget initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet, genom förordning (EG) nr 695/2006 (3), förordning (EG) nr 397/2004 i maj 2006 och införde nya tullsatser på mellan 0 % och 8,5 %, på grundval av en ny undersökningsperiod omfattande 1 april 2003–31 mars 2004. Med hänsyn till det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare tillämpades ett stickprovsförfarande.

| (3) | De företag som ingick i stickprovet ålades de individuella tullsatser som infördes under översynen, medan andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet ålades en vägd genomsnittlig tullsats på 5,8 %. För de företag som inte gav sig till känna eller inte var samarbetsvilliga under undersökningen infördes en tullsats på 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

De företag som ingick i stickprovet ålades de individuella tullsatser som infördes under översynen, medan andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet ålades en vägd genomsnittlig tullsats på 5,8 %. För de företag som inte gav sig till känna eller inte var samarbetsvilliga under undersökningen infördes en tullsats på 8,5 %.

| (4) | Enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 har exporterande tillverkare från Pakistan som uppfyller de tre villkoren i samma artikel rätt att behandlas på samma sätt som de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet (status som ”ny exporterande tillverkare”). |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 har exporterande tillverkare från Pakistan som uppfyller de tre villkoren i samma artikel rätt att behandlas på samma sätt som de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet (status som ”ny exporterande tillverkare”).

| (5) | I förordning (EG) nr 925/2007 fastställs resultaten för de arton företag i Pakistan som bad om status som ny exporterande tillverkare. Fyra av dessa företag tillerkändes sådan status, medan de övriga fjorton fick avslag på sin ansökan. |
| --- | --- |

(5)

I förordning (EG) nr 925/2007 fastställs resultaten för de arton företag i Pakistan som bad om status som ny exporterande tillverkare. Fyra av dessa företag tillerkändes sådan status, medan de övriga fjorton fick avslag på sin ansökan.

B.   ANSÖKNINGAR OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

| (6) | Ytterligare tretton pakistanska företag ansökte om status som ny exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

Ytterligare tretton pakistanska företag ansökte om status som ny exporterande tillverkare.

| (7) | För att avgöra om varje ansökande företag uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 genomfördes en undersökning i syfte att kontrollera att






  — | företaget inte exporterat den produkt som avses i skäl 1 till gemenskapen under perioden 1 april 2003–31 mars 2004, |
| --- | --- | --- |

(7)

För att avgöra om varje ansökande företag uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 genomfördes en undersökning i syfte att kontrollera att

—

företaget inte exporterat den produkt som avses i skäl 1 till gemenskapen under perioden 1 april 2003–31 mars 2004,

| — | företaget inte är närstående någon annan exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införts genom nämnda förordning, |
| --- | --- |

—

företaget inte är närstående någon annan exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införts genom nämnda förordning,

| — | företaget faktiskt har exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen. |
| --- | --- |

—

företaget faktiskt har exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen.

| (8) | Ett frågeformulär skickades ut till samtliga sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de tre ovannämnda villkoren. |
| --- | --- |

(8)

Ett frågeformulär skickades ut till samtliga sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de tre ovannämnda villkoren.

| (9) | För exporterande tillverkare som uppfyller dessa tre villkor kan samma tullsats tillämpas som gäller för samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, dvs. 5,8 %, enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004. |
| --- | --- |

(9)

För exporterande tillverkare som uppfyller dessa tre villkor kan samma tullsats tillämpas som gäller för samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, dvs. 5,8 %, enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004.

C.   RESULTAT

| (10) | Tre pakistanska företag som ansökt om status som nya exporterande tillverkare svarade inte på det ursprungliga frågeformuläret. Därför var det inte möjligt att kontrollera om dessa företag uppfyllde villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras ansökan avslogs därmed. Företagen informerades om att deras ansökan skulle lämnas utan beaktande och de gavs möjlighet att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(10)

Tre pakistanska företag som ansökt om status som nya exporterande tillverkare svarade inte på det ursprungliga frågeformuläret. Därför var det inte möjligt att kontrollera om dessa företag uppfyllde villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras ansökan avslogs därmed. Företagen informerades om att deras ansökan skulle lämnas utan beaktande och de gavs möjlighet att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades.

| (11) | En granskning av uppgifterna från två exporterande tillverkare i Pakistan visade att de hade lämnat tillräcklig bevisning för att de uppfyllde de tre villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004. Därför kan den tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet (5,8 %) även tillämpas för dessa två tillverkare, i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och de kan föras upp på förteckningen över exporterande tillverkare i bilagan till förordningen. |
| --- | --- |

(11)

En granskning av uppgifterna från två exporterande tillverkare i Pakistan visade att de hade lämnat tillräcklig bevisning för att de uppfyllde de tre villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004. Därför kan den tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet (5,8 %) även tillämpas för dessa två tillverkare, i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och de kan föras upp på förteckningen över exporterande tillverkare i bilagan till förordningen.

| (12) | Ett pakistanskt företag visade sig vara närstående ett företag som samarbetat i översynen och som exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Denna tillverkare uppfyllde därför inte det andra villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och dess begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Detta företag informerades om att dess ansökan måste lämnas utan beaktande och det gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men det inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett ändrat resultat. |
| --- | --- |

(12)

Ett pakistanskt företag visade sig vara närstående ett företag som samarbetat i översynen och som exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Denna tillverkare uppfyllde därför inte det andra villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och dess begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Detta företag informerades om att dess ansökan måste lämnas utan beaktande och det gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men det inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett ändrat resultat.

| (13) | Tre pakistanska företag konstaterades ha exporterat den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa företag uppfyllde därför inte det första villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Dessa företag informerades om att deras ansökan måste lämnas utan beaktande och de gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men de inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat. |
| --- | --- |

(13)

Tre pakistanska företag konstaterades ha exporterat den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa företag uppfyllde därför inte det första villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Dessa företag informerades om att deras ansökan måste lämnas utan beaktande och de gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men de inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat.

| (14) | Tre pakistanska företag hade inga belägg för att ha sålt den berörda produkten till gemenskapen efter undersökningsperioden, eller för att genom avtal ha gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen. Det gick därför inte att fastställa om dessa företag hade exporterat den berörda produkten efter undersökningsperioden i enlighet med det tredje villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Dessa företag informerades om att deras ansökan måste lämnas utan beaktande och de gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men de inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat. |
| --- | --- |

(14)

Tre pakistanska företag hade inga belägg för att ha sålt den berörda produkten till gemenskapen efter undersökningsperioden, eller för att genom avtal ha gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen. Det gick därför inte att fastställa om dessa företag hade exporterat den berörda produkten efter undersökningsperioden i enlighet med det tredje villkoret i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004, och deras begäran om status som ny exporterande tillverkare avslogs därför. Dessa företag informerades om att deras ansökan måste lämnas utan beaktande och de gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men de inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat.

| (15) | Ett pakistanskt företag hade inga belägg för att det tillverkade den berörda produkten och inkom inte med någon bevisning vare sig om någon försäljning av den berörda produkten till gemenskapen efter undersökningsperioden, eller för att de genom avtal hade gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen. Denna sökande uppfyllde därför inte grundvillkoret att vara en exporterande tillverkare, och dess ansökan kunde därför inte övervägas ytterligare. Detta företag informerades om att dess ansökan måste lämnas utan beaktande och det gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men det inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat. |
| --- | --- |

(15)

Ett pakistanskt företag hade inga belägg för att det tillverkade den berörda produkten och inkom inte med någon bevisning vare sig om någon försäljning av den berörda produkten till gemenskapen efter undersökningsperioden, eller för att de genom avtal hade gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande mängd till gemenskapen. Denna sökande uppfyllde därför inte grundvillkoret att vara en exporterande tillverkare, och dess ansökan kunde därför inte övervägas ytterligare. Detta företag informerades om att dess ansökan måste lämnas utan beaktande och det gavs tillfälle att inkomma med synpunkter, men det inkom inte med någon ytterligare information som kunde ha lett till ett annat resultat.

| (16) | Samtliga sökande och gemenskapsindustrin informerades om slutresultaten av granskningen och fick möjlighet att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(16)

Samtliga sökande och gemenskapsindustrin informerades om slutresultaten av granskningen och fick möjlighet att lämna synpunkter.

D.   SLUTSATS

| (17) | Med hänsyn till resultaten som nämns i skäl 11 uppfyller två pakistanska exporterande tillverkare villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 och kan beviljas status som nya exporterande tillverkare. Dessa företag bör därför föras upp på förteckningen över samarbetsvilliga tillverkare i bilagan till förordning (EG) nr 397/2004, och tullsatsen 5,8 % bör tillämpas på dem. Ansökningarna från de övriga elva pakistanska företagen bör avslås av ovan angivna skäl. |
| --- | --- |

(17)

Med hänsyn till resultaten som nämns i skäl 11 uppfyller två pakistanska exporterande tillverkare villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 397/2004 och kan beviljas status som nya exporterande tillverkare. Dessa företag bör därför föras upp på förteckningen över samarbetsvilliga tillverkare i bilagan till förordning (EG) nr 397/2004, och tullsatsen 5,8 % bör tillämpas på dem. Ansökningarna från de övriga elva pakistanska företagen bör avslås av ovan angivna skäl.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över samarbetsvilliga tillverkare i bilagan till förordning (EG) nr 397/2004 ska ersättas med följande förteckning:

| Namn | Adress |
| --- | --- |
| ”A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Namn

Adress

”A.B. Exports (PVT) Ltd

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) Ltd

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd

| LA 7/1–7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1–7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1–19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1–19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) Ltd

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi-75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

J.K. Sons Private Limited

| 3–1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3–1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) Ltd

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401–403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karachi |

401–403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karachi

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30–31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30–31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad” |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 29 april 2008.

På rådets vägnar

D. RUPEL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 925/2007 (EUT L 202, 3.8.2007, s. 1).

2

(3)  EUT L 121, 6.5.2006, s. 14.

3

---

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 397/2008

av den 5 maj 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 maj 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 5 maj 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 398/2008

av den 5 maj 2008

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1109/2007, för regleringsåret 2007/2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2007/2008 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1109/2007 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 387/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2007/2008 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1109/2007 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 387/2008 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 1109/2007 för regleringsåret 2007/2008 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 maj 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1260/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 1). Med verkan från och med den 1 oktober 2008 ersätts förordning (EG) nr 318/2006 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1568/2007 (EUT L 340, 22.12.2007, s. 62).

2

(3)  EUT L 253, 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  EUT L 116, 30.4.2008, s. 21.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 6 maj 2008 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.III i rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i förordning (EG) nr 318/2006.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 399/2008

av den 5 maj 2008

om ändring av bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 vad beträffar krav för visst bearbetat sällskapsdjursfoder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artiklarna 20.1 a och 32.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs djur- och folkhälsokrav för utsläppande på marknaden av vissa animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs djur- och folkhälsokrav för utsläppande på marknaden av vissa animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel.

| (2) | I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs krav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av sällskapsdjursfoder, tuggben och tekniska produkter. I kapitel II B.3 i den bilagan fastställs att bearbetat sällskapsdjursfoder utom konserverat foder i samband med bearbetningen ska genomgå en värmebehandling. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs krav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av sällskapsdjursfoder, tuggben och tekniska produkter. I kapitel II B.3 i den bilagan fastställs att bearbetat sällskapsdjursfoder utom konserverat foder i samband med bearbetningen ska genomgå en värmebehandling.

| (3) | Kraven för import till gemenskapen av annat bearbetat sällskapsdjursfoder än konserverat sällskapsdjursfoder ändrades genom kommissionens förordning (EG) nr 829/2007 (2). Förlagan till hälsointyget för annat bearbetat sällskapsdjurfoder än konserverat sällskapsdjursfoder som måste åtfölja importerade sändningar ändrades. Enligt det nya hälsointyget enligt kapitel 3 B i bilaga X till förordning (EG) nr 1774/2002 får det bearbetade sällskapsdjursfodret inte ha genomgått någon värmebehandling om de beståndsdelar av animaliskt ursprung som använts redan har behandlats i enlighet med bearbetningskraven för deras utsläppande på gemenskapsmarknaden. Dessa krav garanterar ett fullgott skydd mot riskerna för allmänheten och djurhälsan. |
| --- | --- |

(3)

Kraven för import till gemenskapen av annat bearbetat sällskapsdjursfoder än konserverat sällskapsdjursfoder ändrades genom kommissionens förordning (EG) nr 829/2007 (2). Förlagan till hälsointyget för annat bearbetat sällskapsdjurfoder än konserverat sällskapsdjursfoder som måste åtfölja importerade sändningar ändrades. Enligt det nya hälsointyget enligt kapitel 3 B i bilaga X till förordning (EG) nr 1774/2002 får det bearbetade sällskapsdjursfodret inte ha genomgått någon värmebehandling om de beståndsdelar av animaliskt ursprung som använts redan har behandlats i enlighet med bearbetningskraven för deras utsläppande på gemenskapsmarknaden. Dessa krav garanterar ett fullgott skydd mot riskerna för allmänheten och djurhälsan.

| (4) | Enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1774/2002 får de bestämmelser i förordningen som ska tillämpas vid import av vissa produkter, inklusive bearbetat sällskapsdjursfoder, varken vara fördelaktigare eller mindre fördelaktiga än de som gäller för produktion och saluföring av motsvarande produkter i gemenskapen. Bestämmelserna avseende import till gemenskapen av bearbetat sällskapsdjurfoder bör därför också gälla för produktion av sådant bearbetat sällskapsdjursfoder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1774/2002 får de bestämmelser i förordningen som ska tillämpas vid import av vissa produkter, inklusive bearbetat sällskapsdjursfoder, varken vara fördelaktigare eller mindre fördelaktiga än de som gäller för produktion och saluföring av motsvarande produkter i gemenskapen. Bestämmelserna avseende import till gemenskapen av bearbetat sällskapsdjurfoder bör därför också gälla för produktion av sådant bearbetat sällskapsdjursfoder i gemenskapen.

| (5) | Bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 bör därför ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 ska ändras på det sätt som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1432/2007 (EUT L 320, 6.12.2007, s. 13).

1

(2)  EUT L 191, 21.7.2007, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1256/2007 (EUT L 282, 26.10.2007, s. 30).

2

---

BILAGA

Kapitel II B.3 i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 ska ersättas med följande:

| ”3. | För annat bearbetat sällskapsdjursfoder än konserverat sällskapsdjursfoder gäller följande:






  a) | Det ska genomgå en värmebehandling där alla delar av materialet i slutprodukten upphettas till minst 90 °C. |
| --- | --- | --- |

”3.

För annat bearbetat sällskapsdjursfoder än konserverat sällskapsdjursfoder gäller följande:

a)

Det ska genomgå en värmebehandling där alla delar av materialet i slutprodukten upphettas till minst 90 °C.

| b) | Det ska genomgå en värmebehandling där beståndsdelarna av animaliskt ursprung upphettas till minst 90 °C, eller |
| --- | --- |

b)

Det ska genomgå en värmebehandling där beståndsdelarna av animaliskt ursprung upphettas till minst 90 °C, eller

| c) | när det gäller beståndsdelar av animaliskt ursprung ska de uteslutande ha framställts av






  i) | kött eller köttprodukter som i sin helhet har genomgått en värmebehandling och upphettats till minst 90 °C, |
| --- | --- | --- |

c)

när det gäller beståndsdelar av animaliskt ursprung ska de uteslutande ha framställts av

i)

kött eller köttprodukter som i sin helhet har genomgått en värmebehandling och upphettats till minst 90 °C,

| ii) | följande animaliska biprodukter eller bearbetade produkter som har bearbetats i enlighet med kraven i den här förordningen: mjölk och mjölkbaserade produkter, gelatin, hydrolyserat protein, äggprodukter, kollagen, blodprodukter, bearbetat animaliskt protein inklusive fiskmjöl, utsmält fett, fiskoljor, dikalciumfosfat, trikalciumfosfat eller aromatiska inälvsprodukter. |
| --- | --- |

ii)

följande animaliska biprodukter eller bearbetade produkter som har bearbetats i enlighet med kraven i den här förordningen: mjölk och mjölkbaserade produkter, gelatin, hydrolyserat protein, äggprodukter, kollagen, blodprodukter, bearbetat animaliskt protein inklusive fiskmjöl, utsmält fett, fiskoljor, dikalciumfosfat, trikalciumfosfat eller aromatiska inälvsprodukter.

Efter värmebehandlingen ska omfattande försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra att sådant behandlat sällskapsdjurfoder kontamineras.

Det bearbetade sällskapsdjurfodret ska förpackas i nytt förpackningsmaterial.”

---

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 400/2008

av den 5 maj 2008

om ändring för nittiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 21 april 2008 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 april 2008 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 374/2008 (EUT L 113, 25.4.2008, s. 15).

1

(2)  Tidigare även kallat penningmedel.

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

| ”(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Namn på originalspråket, utan translitterering: Бypaнов Сухайл Фатиллоевич Adress: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tasjkent, Uzbekistan. Född 1983 i Tasjkent, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) en av ledarna för Islamic Jihad Group, b) har genomgått särskild utbildning om minor och sprängämnen i Al-Qaidas läger i Khostprovinsen, c) har deltagit i militära operationer i Afghanistan och Pakistan på talibanernas sida, d) var en av organisatörerna av terroristattackerna i Uzbekistan 2004, e) ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom under 2000 enligt följande artiklar i Uzbekistans strafflag; artikel 159 del 3 (angrepp mot Uzbekistans konstitutionella ordning) och artikel 248 (olaga innehav av vapen, ammunition, sprängämnen och spränganordningar), f) det har utfärdats en arresteringsorder för honom. |
| --- | --- |

”(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Namn på originalspråket, utan translitterering: Бypaнов Сухайл Фатиллоевич Adress: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tasjkent, Uzbekistan. Född 1983 i Tasjkent, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) en av ledarna för Islamic Jihad Group, b) har genomgått särskild utbildning om minor och sprängämnen i Al-Qaidas läger i Khostprovinsen, c) har deltagit i militära operationer i Afghanistan och Pakistan på talibanernas sida, d) var en av organisatörerna av terroristattackerna i Uzbekistan 2004, e) ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom under 2000 enligt följande artiklar i Uzbekistans strafflag; artikel 159 del 3 (angrepp mot Uzbekistans konstitutionella ordning) och artikel 248 (olaga innehav av vapen, ammunition, sprängämnen och spränganordningar), f) det har utfärdats en arresteringsorder för honom.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Namn på originalspråket, utasn translitterering: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adress: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijanregionen, Uzbekistan. Född 1972 i Andijanregionen, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) en av ledarna för Islamic Jihad Group, b) har genomgått särskild utbildning om minor och sprängämnen i Al-Qaidas läger, c) har deltagit i militära operationer i Afghanistan och Pakistan på talibanernas sida, d) var en av organisatörerna av terroristattackerna i Uzbekistan 1999 och 2004, e) ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom i mars 1999 enligt följande artiklar i Uzbekistans strafflag; artikel 154 (legosoldatverksamhet), artikel 155 (terrorism), artikel 156 (hets mot personer på grund av etnisk bakgrund, ras eller religion), artikel 159 (angrepp mot Uzbekistans konstitutionella ordning), artikel 242 (organisation av kriminell sammanslutning) och artikel 244 (underlåtenhet att rapportera brott eller döljande av brott), f) det har utfärdats en arresteringsorder för honom.” |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Namn på originalspråket, utasn translitterering: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adress: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijanregionen, Uzbekistan. Född 1972 i Andijanregionen, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) en av ledarna för Islamic Jihad Group, b) har genomgått särskild utbildning om minor och sprängämnen i Al-Qaidas läger, c) har deltagit i militära operationer i Afghanistan och Pakistan på talibanernas sida, d) var en av organisatörerna av terroristattackerna i Uzbekistan 1999 och 2004, e) ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom i mars 1999 enligt följande artiklar i Uzbekistans strafflag; artikel 154 (legosoldatverksamhet), artikel 155 (terrorism), artikel 156 (hets mot personer på grund av etnisk bakgrund, ras eller religion), artikel 159 (angrepp mot Uzbekistans konstitutionella ordning), artikel 242 (organisation av kriminell sammanslutning) och artikel 244 (underlåtenhet att rapportera brott eller döljande av brott), f) det har utfärdats en arresteringsorder för honom.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 december 2007

om statligt stöd C 47/06 (f.d. N 648/05) – Skatteavdrag vid utveckling av videospel

[delgivet med nr K(2007) 6070]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/354/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 20 december 2005 anmälde de franska myndigheterna denna stödåtgärd. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2005 anmälde de franska myndigheterna denna stödåtgärd.

| (2) | Kommissionen begärde genom en skrivelse av den 25 januari 2006 kompletterande upplysningar. Dessa överlämnades genom en skrivelse av den 15 februari 2006. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen begärde genom en skrivelse av den 25 januari 2006 kompletterande upplysningar. Dessa överlämnades genom en skrivelse av den 15 februari 2006.

| (3) | Den 3 maj 2006 hölls ett möte mellan kommissionen och de franska myndigheterna. Efter detta möte gjorde de franska myndigheterna förändringar i stödåtgärden och informerade kommissionen om dessa ändringar genom en skrivelse av den 12 juni 2006. |
| --- | --- |

(3)

Den 3 maj 2006 hölls ett möte mellan kommissionen och de franska myndigheterna. Efter detta möte gjorde de franska myndigheterna förändringar i stödåtgärden och informerade kommissionen om dessa ändringar genom en skrivelse av den 12 juni 2006.

| (4) | Med anledning av dessa ändringar begärde kommissionen i en skrivelse av den 1 augusti 2006 kompletterande upplysningar. De franska myndigheterna ansökte om en förlängd tidsfrist för sitt svar på denna begäran och överlämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 18 september 2006. |
| --- | --- |

(4)

Med anledning av dessa ändringar begärde kommissionen i en skrivelse av den 1 augusti 2006 kompletterande upplysningar. De franska myndigheterna ansökte om en förlängd tidsfrist för sitt svar på denna begäran och överlämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 18 september 2006.

| (5) | Genom en skrivelse av den 22 november 2006 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende skatteavdraget för att främja utvecklingen av videospel. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 22 november 2006 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende skatteavdraget för att främja utvecklingen av videospel.

| (6) | Frankrike överlämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 22 december 2006, registrerad den 3 januari 2007. |
| --- | --- |

(6)

Frankrike överlämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 22 december 2006, registrerad den 3 januari 2007.

| (7) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden.

| (8) | Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:






  — | TIGA, genom en skrivelse av den 21 december 2006 |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:

—

TIGA, genom en skrivelse av den 21 december 2006

| — | EGDF, genom en skrivelse av den 22 december 2006 |
| --- | --- |

—

EGDF, genom en skrivelse av den 22 december 2006

| — | GAME, genom en skrivelse av den 3 januari 2007 |
| --- | --- |

—

GAME, genom en skrivelse av den 3 januari 2007

| — | ADESE, genom en skrivelse av den 3 januari 2007 |
| --- | --- |

—

ADESE, genom en skrivelse av den 3 januari 2007

| — | APOM, genom en skrivelse av den 5 januari 2007 |
| --- | --- |

—

APOM, genom en skrivelse av den 5 januari 2007

| — | ISFE, genom en skrivelse av den 5 januari 2007 |
| --- | --- |

—

ISFE, genom en skrivelse av den 5 januari 2007

| — | Ubisoft, genom en skrivelse av den 8 januari 2007. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, genom en skrivelse av den 8 januari 2007.

| (9) | Kommissionen mottog ytterligare synpunkter, i huvudsak efter utgången av tidsfristen på en månad efter beslutets offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, vilka den alltså inte har beaktat. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen mottog ytterligare synpunkter, i huvudsak efter utgången av tidsfristen på en månad efter beslutets offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, vilka den alltså inte har beaktat.

| (10) | Frankrike inlämnade synpunkter före tidsfristens utgång genom en skrivelse av den 12 februari 2007. |
| --- | --- |

(10)

Frankrike inlämnade synpunkter före tidsfristens utgång genom en skrivelse av den 12 februari 2007.

| (11) | De franska myndigheterna underrättade kommissionen om ändringar i den anmälda åtgärden genom en skrivelse av den 23 januari 2007 inför ett möte med kommissionen den 29 januari 2007. |
| --- | --- |

(11)

De franska myndigheterna underrättade kommissionen om ändringar i den anmälda åtgärden genom en skrivelse av den 23 januari 2007 inför ett möte med kommissionen den 29 januari 2007.

| (12) | Kommissionen ställde kompletterande frågor den 21 februari 2007. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen ställde kompletterande frågor den 21 februari 2007.

| (13) | De franska myndigheterna överlämnade genom en skrivelse av den 22 mars 2007 sina kommentarer till de synpunkter från de berörda parterna som översändes den 12 februari 2007 och sina svar på frågorna av den 21 februari 2007. |
| --- | --- |

(13)

De franska myndigheterna överlämnade genom en skrivelse av den 22 mars 2007 sina kommentarer till de synpunkter från de berörda parterna som översändes den 12 februari 2007 och sina svar på frågorna av den 21 februari 2007.

| (14) | Möten ägde rum med företrädare för EGDF och ISFE den 13 respektive den 14 februari 2007. |
| --- | --- |

(14)

Möten ägde rum med företrädare för EGDF och ISFE den 13 respektive den 14 februari 2007.

| (15) | Den 31 juli 2007 hölls ett möte mellan de franska myndigheterna och kommissionen. Efter detta möte översände de franska myndigheterna tre skrivelser av den 5 oktober, den 17 oktober och den 7 november 2007 och underrättade kommissionen om ändringar i den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(15)

Den 31 juli 2007 hölls ett möte mellan de franska myndigheterna och kommissionen. Efter detta möte översände de franska myndigheterna tre skrivelser av den 5 oktober, den 17 oktober och den 7 november 2007 och underrättade kommissionen om ändringar i den anmälda åtgärden.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN VID TIDPUNKTEN FÖR INLEDANDET AV FÖRFARANDET

| (16) | Åtgärden är en stödmekanism i form av ett skatteavdrag för utveckling av videospel med en kulturell dimension. Vid tidpunkten för inledandet av förfarandet var åtgärden utformad enligt följande: |
| --- | --- |

(16)

Åtgärden är en stödmekanism i form av ett skatteavdrag för utveckling av videospel med en kulturell dimension. Vid tidpunkten för inledandet av förfarandet var åtgärden utformad enligt följande:

a)   Stödberättigade företag och videospel

| (17) | Företag som utvecklar videospel, dvs. utvecklingsstudior, oberoende utgivare eller dotterbolag till utgivare är stödberättigade. |
| --- | --- |

(17)

Företag som utvecklar videospel, dvs. utvecklingsstudior, oberoende utgivare eller dotterbolag till utgivare är stödberättigade.

| (18) | Stödberättigande spel är sådana som består av programvara för rekreation som allmänheten får tillgång till via fysiska medier eller via Internet och som omfattar konstnärlig och teknisk utveckling. Detta omfattar inte enbart videospel avsedda för pc eller spelkonsoler utan även mobila spel, onlinespel för en eller flera spelare, utbildningsspel eller lekotek och den kulturella cd-romskivan, om interaktiviteten och kreativiteten är tillräckligt stor. Ett lägsta belopp på 150 000 euro i utvecklingskostnader har fastställts för att utesluta spel som inte är avsedda att saluföras i någon betydande omfattning. Dessutom måste videospelen uppfylla ett visst antal villkor för att berättiga till skatteavdraget. |
| --- | --- |

(18)

Stödberättigande spel är sådana som består av programvara för rekreation som allmänheten får tillgång till via fysiska medier eller via Internet och som omfattar konstnärlig och teknisk utveckling. Detta omfattar inte enbart videospel avsedda för pc eller spelkonsoler utan även mobila spel, onlinespel för en eller flera spelare, utbildningsspel eller lekotek och den kulturella cd-romskivan, om interaktiviteten och kreativiteten är tillräckligt stor. Ett lägsta belopp på 150 000 euro i utvecklingskostnader har fastställts för att utesluta spel som inte är avsedda att saluföras i någon betydande omfattning. Dessutom måste videospelen uppfylla ett visst antal villkor för att berättiga till skatteavdraget.

| (19) | Det första kriteriet är negativt: Videospel som innehåller pornografiska eller mycket våldsamma inslag är uteslutna från möjligheten till skatteavdrag. |
| --- | --- |

(19)

Det första kriteriet är negativt: Videospel som innehåller pornografiska eller mycket våldsamma inslag är uteslutna från möjligheten till skatteavdrag.

| (20) | För att vara stödberättigande måste videospelen dessutom ha en kulturell dimension. Detta innebär att spelen ska uppfylla något av de två följande villkoren:






  a) | Spelet är en adaptation av ett befintligt verk som tillhör det europeiska kulturarvet med utgångspunkt i ett scenario som är skrivet på franska. |
| --- | --- | --- |

(20)

För att vara stödberättigande måste videospelen dessutom ha en kulturell dimension. Detta innebär att spelen ska uppfylla något av de två följande villkoren:

a)

Spelet är en adaptation av ett befintligt verk som tillhör det europeiska kulturarvet med utgångspunkt i ett scenario som är skrivet på franska.

| b) | Spelet uppfyller ”ett av konceptets villkor för kvalitet och originalitet och bidrar till uttrycket av den kulturella mångfalden och utvecklingen av europeiska videospel”. I bedömningen av detta villkor ingår ”en granskning av kvaliteten och originaliteten i innehåll, scenario, spelbarhet, navigering, interaktivitet, samt visuella delar, ljud och grafik”. |
| --- | --- |

b)

Spelet uppfyller ”ett av konceptets villkor för kvalitet och originalitet och bidrar till uttrycket av den kulturella mångfalden och utvecklingen av europeiska videospel”. I bedömningen av detta villkor ingår ”en granskning av kvaliteten och originaliteten i innehåll, scenario, spelbarhet, navigering, interaktivitet, samt visuella delar, ljud och grafik”.

| (21) | Dessutom finns ett ”kulturellt” europeiskt kriterium i fråga om medarbetarnas nationalitet: För att fastställa om ett videospel är europeiskt och därmed omfattas av möjligheten till skatteavdrag upprättas en poängtabell uppdelad i kategorier där poäng fördelas per post beroende på medborgarskap i en EU-medlemsstat. Vid poängberäkningen tas hänsyn inte bara till medarbetare som är direkt anställda av spelproducenten utan även till anställda hos eventuella underleverantörer. |
| --- | --- |

(21)

Dessutom finns ett ”kulturellt” europeiskt kriterium i fråga om medarbetarnas nationalitet: För att fastställa om ett videospel är europeiskt och därmed omfattas av möjligheten till skatteavdrag upprättas en poängtabell uppdelad i kategorier där poäng fördelas per post beroende på medborgarskap i en EU-medlemsstat. Vid poängberäkningen tas hänsyn inte bara till medarbetare som är direkt anställda av spelproducenten utan även till anställda hos eventuella underleverantörer.

b)   Stödberättigande kostnader

| (22) | Stödberättigande kostnader är definierade så att de motsvarar utformnings- och utvecklingskostnaderna. Kostnader för felsökning och tester är inte stödberättigande. Kostnaderna omfattar






  a) | personalkostnader (löner och sociala avgifter) för






  1. | producent, assisterande producent, konstnärlig ledare, tekniskt ansvarig, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Stödberättigande kostnader är definierade så att de motsvarar utformnings- och utvecklingskostnaderna. Kostnader för felsökning och tester är inte stödberättigande. Kostnaderna omfattar

a)

personalkostnader (löner och sociala avgifter) för

1.

producent, assisterande producent, konstnärlig ledare, tekniskt ansvarig,

| 2. | personer som arbetar med scenarier, dialog, design och utformning av spelnivåer, |
| --- | --- |

2.

personer som arbetar med scenarier, dialog, design och utformning av spelnivåer,

| 3. | personer med programmeringsuppgifter, |
| --- | --- |

3.

personer med programmeringsuppgifter,

| 4. | personer som arbetar med grafik och animation, |
| --- | --- |

4.

personer som arbetar med grafik och animation,

| 5. | personer som arbetar med ljudmiljön, |
| --- | --- |

5.

personer som arbetar med ljudmiljön,

| b) | avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar, utom fast egendom, som används direkt i utvecklingen av godkända videospel, |
| --- | --- |

b)

avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar, utom fast egendom, som används direkt i utvecklingen av godkända videospel,

| c) | övriga driftskostnader som beräknas schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna. |
| --- | --- |

c)

övriga driftskostnader som beräknas schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna.

| (23) | Om företaget tar emot statliga subventioner för kostnader som berättigar till skatteavdrag ska beräkningsunderlaget för skatteavdraget sänkas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(23)

Om företaget tar emot statliga subventioner för kostnader som berättigar till skatteavdrag ska beräkningsunderlaget för skatteavdraget sänkas i motsvarande grad.

c)   Tillämpningsmekanism för skatteavdraget

| (24) | Underlaget för skatteavdraget utgörs av de kostnader som fastställs ovan. Skatteavdraget uppgår till 20 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(24)

Underlaget för skatteavdraget utgörs av de kostnader som fastställs ovan. Skatteavdraget uppgår till 20 % av de stödberättigande kostnaderna.

| (25) | Dessutom föreslår de franska myndigheterna att ett tak ska inrättas för varje företag för att begränsa skatteutgifterna för åtgärden. I förslagets nuvarande utformning föreslår de franska myndigheterna ett tak på 3 miljoner euro. Den preliminära årliga budgeten för denna åtgärd beräknas till omkring 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

(25)

Dessutom föreslår de franska myndigheterna att ett tak ska inrättas för varje företag för att begränsa skatteutgifterna för åtgärden. I förslagets nuvarande utformning föreslår de franska myndigheterna ett tak på 3 miljoner euro. Den preliminära årliga budgeten för denna åtgärd beräknas till omkring 30 miljoner euro.

| (26) | För övrigt har ett system för godkännande inrättats för att kontrollera att urvalsvillkoren för videospelen uppfylls. I systemet ingår en utvärdering av en expertkommitté som består av företrädare för de franska myndigheterna och kvalificerade personer som inte nödvändigtvis måste tillhöra videospelsvärlden utan även kan företräda andra kulturformer. Expertgruppen ska kontrollera att företaget och spelet är stödberättigade, kontrollera kostnadskategorierna samt kontrollera att de kulturvillkor som anges i skälen 19, 20 och 21 uppfylls. Kommittén ska utfärda ett yttrande som ska ligga till grund för godkännandet från ministeriet för kultur och kommunikation. |
| --- | --- |

(26)

För övrigt har ett system för godkännande inrättats för att kontrollera att urvalsvillkoren för videospelen uppfylls. I systemet ingår en utvärdering av en expertkommitté som består av företrädare för de franska myndigheterna och kvalificerade personer som inte nödvändigtvis måste tillhöra videospelsvärlden utan även kan företräda andra kulturformer. Expertgruppen ska kontrollera att företaget och spelet är stödberättigade, kontrollera kostnadskategorierna samt kontrollera att de kulturvillkor som anges i skälen 19, 20 och 21 uppfylls. Kommittén ska utfärda ett yttrande som ska ligga till grund för godkännandet från ministeriet för kultur och kommunikation.

| (27) | Utbetalningsbestämmelser: Skatteavdraget ska göras från den bolagsskatt som företaget ska betala för det första avslutade budgetåret från och med dagen för det preliminära godkännandet inför starten av projektet och därefter ska avdraget göras från den bolagsskatt som företaget ska betala för varje budgetår under vilket stödberättigande kostnader uppstår. Det slutliga godkännandet ska utfärdas när utgivaren har levererat. Om det slutliga godkännandet inte har beviljats inom 24 månader från och med det preliminära godkännandet måste företaget återföra det skatteavdrag som det har utnyttjat. När beloppet för nedsättning av skatten för ett budgetår överskrider den totala bolagsskatten ska överskottet återbetalas till företaget. |
| --- | --- |

(27)

Utbetalningsbestämmelser: Skatteavdraget ska göras från den bolagsskatt som företaget ska betala för det första avslutade budgetåret från och med dagen för det preliminära godkännandet inför starten av projektet och därefter ska avdraget göras från den bolagsskatt som företaget ska betala för varje budgetår under vilket stödberättigande kostnader uppstår. Det slutliga godkännandet ska utfärdas när utgivaren har levererat. Om det slutliga godkännandet inte har beviljats inom 24 månader från och med det preliminära godkännandet måste företaget återföra det skatteavdrag som det har utnyttjat. När beloppet för nedsättning av skatten för ett budgetår överskrider den totala bolagsskatten ska överskottet återbetalas till företaget.

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLETTS

| (28) | För det första ville kommissionen förvissa sig om att den princip som fastställs genom målet Matra mot kommissionen (3) och som innebär att åtgärden inte får innehålla bestämmelser som strider mot EG-fördraget inom andra områden än statligt stöd efterlevs. Framför allt frågade kommissionen de franska myndigheterna om europeiska bolags fasta driftställen i Frankrike skulle kunna utnyttja skatteavdraget oavsett vilken juridisk utformning de hade. Kommissionen undrade också om uteslutningen av kostnader för underleverantörer inte kunde betraktas som diskriminering på grundval av kostnadernas lokalisering. |
| --- | --- |

(28)

För det första ville kommissionen förvissa sig om att den princip som fastställs genom målet Matra mot kommissionen (3) och som innebär att åtgärden inte får innehålla bestämmelser som strider mot EG-fördraget inom andra områden än statligt stöd efterlevs. Framför allt frågade kommissionen de franska myndigheterna om europeiska bolags fasta driftställen i Frankrike skulle kunna utnyttja skatteavdraget oavsett vilken juridisk utformning de hade. Kommissionen undrade också om uteslutningen av kostnader för underleverantörer inte kunde betraktas som diskriminering på grundval av kostnadernas lokalisering.

| (29) | Dessutom uttryckte kommissionen tvivel på att åtgärden var förenlig med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Kommissionen tvivlade framför allt på att åtgärden i fråga hade ett tydligt kulturellt mål. Samtidigt som kommissionen erkände att vissa videospel kunde betraktas som kulturella produkter var kommissionen osäker på om de urvalsvillkor som användes gjorde det möjligt att endast välja ut sådana spel som kunde betraktas som kulturella produkter i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget för att omfattas av möjligheten till skatteavdrag. |
| --- | --- |

(29)

Dessutom uttryckte kommissionen tvivel på att åtgärden var förenlig med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Kommissionen tvivlade framför allt på att åtgärden i fråga hade ett tydligt kulturellt mål. Samtidigt som kommissionen erkände att vissa videospel kunde betraktas som kulturella produkter var kommissionen osäker på om de urvalsvillkor som användes gjorde det möjligt att endast välja ut sådana spel som kunde betraktas som kulturella produkter i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget för att omfattas av möjligheten till skatteavdrag.

| (30) | Det första kulturella kriterium som föreslogs av de franska myndigheterna för att välja ut stödberättigade videospel var att dessa spel skulle vara en adaptation av ett befintligt verk inom det europeiska kulturarvet och utgå från ett scenario skrivet på franska. Men vissa av de exempel som de franska myndigheterna gav på videospel som uppfyllde detta kriterium tydde på att detta kriterium skulle kunna tolkas mycket brett och inte ge de garantier som krävs för att de utvalda videospelen verkligen var en adaptation av ett befintligt verk inom det europeiska kulturarvet. |
| --- | --- |

(30)

Det första kulturella kriterium som föreslogs av de franska myndigheterna för att välja ut stödberättigade videospel var att dessa spel skulle vara en adaptation av ett befintligt verk inom det europeiska kulturarvet och utgå från ett scenario skrivet på franska. Men vissa av de exempel som de franska myndigheterna gav på videospel som uppfyllde detta kriterium tydde på att detta kriterium skulle kunna tolkas mycket brett och inte ge de garantier som krävs för att de utvalda videospelen verkligen var en adaptation av ett befintligt verk inom det europeiska kulturarvet.

| (31) | Videospelen är också stödberättigade om de uppfyller ”ett av konceptets villkor för kvalitet och originalitet och bidrar till uttrycket av den kulturella mångfalden och utvecklingen av europeiska videospel”. Även detta kriterium kan bli föremål för en mycket vid tolkning och skulle kunna innebära att idrottsspel och/eller simuleringar där det kulturella innehållet inte är tydligt framträdande också betraktas som stödberättigande. |
| --- | --- |

(31)

Videospelen är också stödberättigade om de uppfyller ”ett av konceptets villkor för kvalitet och originalitet och bidrar till uttrycket av den kulturella mångfalden och utvecklingen av europeiska videospel”. Även detta kriterium kan bli föremål för en mycket vid tolkning och skulle kunna innebära att idrottsspel och/eller simuleringar där det kulturella innehållet inte är tydligt framträdande också betraktas som stödberättigande.

| (32) | Kommissionen uppmanade också de franska myndigheterna att förtydliga kriteriet för att utesluta ”mycket våldsamma” videospel från möjligheten att göra skatteavdrag. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen uppmanade också de franska myndigheterna att förtydliga kriteriet för att utesluta ”mycket våldsamma” videospel från möjligheten att göra skatteavdrag.

| (33) | För att bedöma vilken urvalsnivå som testet av huruvida ett spel är stödberättigande leder till begärde kommissionen att en simulering skulle göras med utgångspunkt i de senaste årens produktion. |
| --- | --- |

(33)

För att bedöma vilken urvalsnivå som testet av huruvida ett spel är stödberättigande leder till begärde kommissionen att en simulering skulle göras med utgångspunkt i de senaste årens produktion.

| (34) | Kommissionen uttryckte också tvivel på om åtgärdens utformning gör det möjligt att uppfylla det fastställda kulturella målet och framför allt på om den är tillräckligt stimulerande, om det inte finns andra lämpligare instrument, och om åtgärden är proportionerlig. Vad gäller det senare har kommissionen påpekat att för att vara proportionerlig måste en stödåtgärd bygga på en korrekt definition av stödberättigande kostnader. ”Övriga driftskostnader” (vid sidan av personalkostnader och avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar) fastställs emellertid schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna. Kommissionen uttryckte tvivel på om metoden för att beräkna ”övriga driftskostnader” gjorde det möjligt att fastställa de stödberättigade företagens verkliga kostnader för att utveckla videospel. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen uttryckte också tvivel på om åtgärdens utformning gör det möjligt att uppfylla det fastställda kulturella målet och framför allt på om den är tillräckligt stimulerande, om det inte finns andra lämpligare instrument, och om åtgärden är proportionerlig. Vad gäller det senare har kommissionen påpekat att för att vara proportionerlig måste en stödåtgärd bygga på en korrekt definition av stödberättigande kostnader. ”Övriga driftskostnader” (vid sidan av personalkostnader och avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar) fastställs emellertid schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna. Kommissionen uttryckte tvivel på om metoden för att beräkna ”övriga driftskostnader” gjorde det möjligt att fastställa de stödberättigade företagens verkliga kostnader för att utveckla videospel.

| (35) | Slutligen konstaterade kommissionen att i och med att utvecklingskostnaderna minskade för företag som var etablerade inom denna bransch i Frankrike, riskerade detta skatteavdrag att stärka dessa företags ställning i förhållande till deras europeiska konkurrenter. Kommissionen undrade därför om snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln var tillräckligt begränsade och om effekterna av stödet i stort var positiva. |
| --- | --- |

(35)

Slutligen konstaterade kommissionen att i och med att utvecklingskostnaderna minskade för företag som var etablerade inom denna bransch i Frankrike, riskerade detta skatteavdrag att stärka dessa företags ställning i förhållande till deras europeiska konkurrenter. Kommissionen undrade därför om snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln var tillräckligt begränsade och om effekterna av stödet i stort var positiva.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (36) | Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) och EGDF (7) betonade att de betraktar videospel som kulturella produkter. De underströk att spel rent generellt är en av mänsklighetens äldsta kulturella traditioner och att spelen samverkar med andra kulturella områden som film, musik och plastik. De beskrev videospelen som audiovisuella produkter som kan stimulera spelarnas fantasi, tankeförmåga, språk och kulturella referenser, framför allt för ungdomar i åldern 15–25 år. De ansåg att videospel avspeglar den kulturella miljö där de skapas genom språk och humor, musik, miljö (bl.a. arkitektur och landskap), karaktärer (kläder, ursprung), scenario, teman eller historier som behandlas, eller spelbarheten. GAME underströk t.ex. att de tyska videospelen ofta utspelar sig i Tyskland eller Europa och bygger på typiska lokala historier (t.ex. Siedler som är ett strategiskt spel som utspelar sig under 1500-talet). Amerikanska produktioner utspelar sig däremot ofta i Förenta staterna och har en hollywoodbaserad estetik. Japanska spel bygger ofta på nationella myter och på stilen i japanska tecknade serier. |
| --- | --- |

(36)

Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) och EGDF (7) betonade att de betraktar videospel som kulturella produkter. De underströk att spel rent generellt är en av mänsklighetens äldsta kulturella traditioner och att spelen samverkar med andra kulturella områden som film, musik och plastik. De beskrev videospelen som audiovisuella produkter som kan stimulera spelarnas fantasi, tankeförmåga, språk och kulturella referenser, framför allt för ungdomar i åldern 15–25 år. De ansåg att videospel avspeglar den kulturella miljö där de skapas genom språk och humor, musik, miljö (bl.a. arkitektur och landskap), karaktärer (kläder, ursprung), scenario, teman eller historier som behandlas, eller spelbarheten. GAME underströk t.ex. att de tyska videospelen ofta utspelar sig i Tyskland eller Europa och bygger på typiska lokala historier (t.ex. Siedler som är ett strategiskt spel som utspelar sig under 1500-talet). Amerikanska produktioner utspelar sig däremot ofta i Förenta staterna och har en hollywoodbaserad estetik. Japanska spel bygger ofta på nationella myter och på stilen i japanska tecknade serier.

| (37) | Samma berörda parter ansåg att åtgärdens effekter på handeln och konkurrensen skulle vara begränsade och att den inte utgjorde någon verklig risk för deras nationella industri – framför allt den tyska och brittiska. EGDF underströk framför allt att åtgärden i den anmälda utformningen, som skulle finansiera upp till 20 % av 15–30 projekt på två år, endast skulle medföra en begränsad snedvridning av konkurrensen eftersom 1 500 videospel släpptes ut på marknaden årligen i varje medlemsstat. TIGA konstaterade för övrigt att den största snedvridningen av konkurrensen kom från tredjeländer, framför allt Kanada, där myndigheterna bedriver en mer aktiv politik för att stödja videospelsindustrin. Vissa berörda parter underströk också att den här åtgärden skulle kunna stimulera videospelsproduktionen i EG som helhet. GAME höll med om detta, under förutsättning att kostnader för underleverantörer också kan räknas med bland de stödberättigande kostnaderna: annars skulle de stödberättigade företagen uppmuntras att förlägga sina kostnader internt i stället för att använda underleverantörer. |
| --- | --- |

(37)

Samma berörda parter ansåg att åtgärdens effekter på handeln och konkurrensen skulle vara begränsade och att den inte utgjorde någon verklig risk för deras nationella industri – framför allt den tyska och brittiska. EGDF underströk framför allt att åtgärden i den anmälda utformningen, som skulle finansiera upp till 20 % av 15–30 projekt på två år, endast skulle medföra en begränsad snedvridning av konkurrensen eftersom 1 500 videospel släpptes ut på marknaden årligen i varje medlemsstat. TIGA konstaterade för övrigt att den största snedvridningen av konkurrensen kom från tredjeländer, framför allt Kanada, där myndigheterna bedriver en mer aktiv politik för att stödja videospelsindustrin. Vissa berörda parter underströk också att den här åtgärden skulle kunna stimulera videospelsproduktionen i EG som helhet. GAME höll med om detta, under förutsättning att kostnader för underleverantörer också kan räknas med bland de stödberättigande kostnaderna: annars skulle de stödberättigade företagen uppmuntras att förlägga sina kostnader internt i stället för att använda underleverantörer.

| (38) | ISFE (8) som företräder videospelsutgivarna (bl.a. Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) ansåg å andra sidan att videospel inte kunde betraktas som kulturella produkter utan enbart som interaktiva underhållningsprodukter. Medan en person som tittar på en film kan reflektera över verket i tysthet deltar en spelare i första hand personligt och interaktivt i spelet och den historia som berättas i spelet har egentligen ingen större betydelse. Till skillnad från film syftar videospel inte till att förmedla idéer eller kulturella budskap. Deras främsta värde ligger i stället i spelbarheten eller samspelet med spelaren eller spelarna. ISFE betonade att videospel måste betraktas som dataprogram och inte som audiovisuella produkter. ISFE ifrågasatte också att konstnärliga kostnader skulle utgöra mer än 50 % av utvecklingskostnaderna för ett videospel. Enligt ISFE är det i stället kostnaderna för programvaran – som har tydlig koppling till spelbarheten – som är störst och som kan utgöra upp till 70 % av produktionskostnaderna. ISFE ansåg att skatteavdraget var ett bevis på att de franska myndigheterna hade missuppfattat videospelens verkliga karaktär. |
| --- | --- |

(38)

ISFE (8) som företräder videospelsutgivarna (bl.a. Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) ansåg å andra sidan att videospel inte kunde betraktas som kulturella produkter utan enbart som interaktiva underhållningsprodukter. Medan en person som tittar på en film kan reflektera över verket i tysthet deltar en spelare i första hand personligt och interaktivt i spelet och den historia som berättas i spelet har egentligen ingen större betydelse. Till skillnad från film syftar videospel inte till att förmedla idéer eller kulturella budskap. Deras främsta värde ligger i stället i spelbarheten eller samspelet med spelaren eller spelarna. ISFE betonade att videospel måste betraktas som dataprogram och inte som audiovisuella produkter. ISFE ifrågasatte också att konstnärliga kostnader skulle utgöra mer än 50 % av utvecklingskostnaderna för ett videospel. Enligt ISFE är det i stället kostnaderna för programvaran – som har tydlig koppling till spelbarheten – som är störst och som kan utgöra upp till 70 % av produktionskostnaderna. ISFE ansåg att skatteavdraget var ett bevis på att de franska myndigheterna hade missuppfattat videospelens verkliga karaktär.

| (39) | ISFE uteslöt inte heller att åtgärden skulle kunna ha negativa effekter på konkurrensen eftersom den skulle minska produktionskostnaderna för en grupp av videospelsproducenter i Frankrike och uppmuntra till att investeringar i andra medlemsstater flyttades till Frankrike. ISFE ansåg också att skatteavdraget skulle stimulera en produktion av videospel som inte motsvarade marknadens behov och tog upp att det fanns en risk för ökade subventioner som gjorde det möjligt för producenterna att utnyttja stödet för de ”kulturella” spelen för att finansiera produktionen av rent kommersiella spel. ISFE ställde sig ändå bakom principen om stöd till videospel i Frankrike, men betonade att gemenskapens ramverk för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation hade varit en lämpligare rättslig grund (9). |
| --- | --- |

(39)

ISFE uteslöt inte heller att åtgärden skulle kunna ha negativa effekter på konkurrensen eftersom den skulle minska produktionskostnaderna för en grupp av videospelsproducenter i Frankrike och uppmuntra till att investeringar i andra medlemsstater flyttades till Frankrike. ISFE ansåg också att skatteavdraget skulle stimulera en produktion av videospel som inte motsvarade marknadens behov och tog upp att det fanns en risk för ökade subventioner som gjorde det möjligt för producenterna att utnyttja stödet för de ”kulturella” spelen för att finansiera produktionen av rent kommersiella spel. ISFE ställde sig ändå bakom principen om stöd till videospel i Frankrike, men betonade att gemenskapens ramverk för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation hade varit en lämpligare rättslig grund (9).

| (40) | ADESE (10) kom med liknande synpunkter. ADESE ansåg att videospel främst bör betraktas som dataprogram och inte som audiovisuella produkter, att kostnaderna för att utveckla ett videospel framför allt är tekniska, inte konstnärliga, och att det därför skulle vara lämpligare att ge FoU-stöd. ADESE påpekade också att åtgärden skulle kunna inverka negativt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstater och framför allt på den spanska industrin. Slutlig betonade ADESE risken för en subjektiv bedömning av den expertkommitté som har till uppgift att tillämpa urvalskriterierna, något som skulle kunna leda till diskriminering. |
| --- | --- |

(40)

ADESE (10) kom med liknande synpunkter. ADESE ansåg att videospel främst bör betraktas som dataprogram och inte som audiovisuella produkter, att kostnaderna för att utveckla ett videospel framför allt är tekniska, inte konstnärliga, och att det därför skulle vara lämpligare att ge FoU-stöd. ADESE påpekade också att åtgärden skulle kunna inverka negativt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstater och framför allt på den spanska industrin. Slutlig betonade ADESE risken för en subjektiv bedömning av den expertkommitté som har till uppgift att tillämpa urvalskriterierna, något som skulle kunna leda till diskriminering.

5.   FÖRTYDLIGANDEN OCH ÄNDRINGAR FRÅN DE FRANSKA MYNDIGHETERNA EFTER DET ATT FÖRFARANDET INLETTS

| (41) | Efter det att förfarandet hade inletts och kontakter tagits med kommissionen lämnade de franska myndigheterna in ett antal svar och förändringar i förslaget till skatteavdrag. |
| --- | --- |

(41)

Efter det att förfarandet hade inletts och kontakter tagits med kommissionen lämnade de franska myndigheterna in ett antal svar och förändringar i förslaget till skatteavdrag.

| (42) | De bekräftade att europeiska företags fasta franska driftsställen också kunde utnyttja möjligheten till skatteavdrag, oavsett deras juridiska form. |
| --- | --- |

(42)

De bekräftade att europeiska företags fasta franska driftsställen också kunde utnyttja möjligheten till skatteavdrag, oavsett deras juridiska form.

| (43) | I fråga om kriteriet för att utesluta ”mycket våldsamma” videospel från möjligheten till skatteavdrag förklarade de franska myndigheterna också att den expertkommitté som avgjorde om spelen var stödberättigade skulle utgå från det enda befintliga europeiska klassificeringssystemet: PEGI-systemet (11) som ingående klassificerar våldsinslag och framför allt mycket våldsamma inslag (videospel med åldersgräns ”18+”). Alla spel som klassas som ”18+” enligt PEGI-systemet ska uteslutas från möjligheten till skatteavdrag. |
| --- | --- |

(43)

I fråga om kriteriet för att utesluta ”mycket våldsamma” videospel från möjligheten till skatteavdrag förklarade de franska myndigheterna också att den expertkommitté som avgjorde om spelen var stödberättigade skulle utgå från det enda befintliga europeiska klassificeringssystemet: PEGI-systemet (11) som ingående klassificerar våldsinslag och framför allt mycket våldsamma inslag (videospel med åldersgräns ”18+”). Alla spel som klassas som ”18+” enligt PEGI-systemet ska uteslutas från möjligheten till skatteavdrag.

| (44) | Dessutom har de franska myndigheterna gjort stora förändringar i urvalstestet. För att kunna utnyttja skatteavdraget måste utvecklingskostnaderna för ett spel fortfarande vara högre än 150 000 euro och spelet får inte innehålla pornografiska eller mycket våldsamma inslag, men dessutom har andra viktiga ändringar gjorts: |
| --- | --- |

(44)

Dessutom har de franska myndigheterna gjort stora förändringar i urvalstestet. För att kunna utnyttja skatteavdraget måste utvecklingskostnaderna för ett spel fortfarande vara högre än 150 000 euro och spelet får inte innehålla pornografiska eller mycket våldsamma inslag, men dessutom har andra viktiga ändringar gjorts:

| (45) | Spelet ska i huvudsak utvecklas i samarbete med europeiska författare och medarbetare. |
| --- | --- |

(45)

Spelet ska i huvudsak utvecklas i samarbete med europeiska författare och medarbetare.

| (46) | Spelet måste också få minst 14 poäng (av 22) för de kriterier som anges i tabellen nedan:






  Kriterium | Antal poäng |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kulturarv |

(46)

Spelet måste också få minst 14 poäng (av 22) för de kriterier som anges i tabellen nedan:

Kriterium

Antal poäng

1.

Kulturarv

Högst 4 poäng

Spelet är en adaptation av ett erkänt verk inom det europeiska historiska, konstnärliga och vetenskapliga kulturarvet

ELLER

4 poäng

Spelet är inspirerat av en film, ett audiovisuellt verk, ett litterärt eller konstnärligt verk eller en tecknad serie från Europa.

2 poäng

| 2. | Originalitet |
| --- | --- |

2.

Originalitet

Högst 2 poäng

Spelet är ett originellt verk (originalitet i fråga om scenario/kreativitet i den grafiska eller ljudmässiga utformningen)

0–2 poäng

| 3. | Kulturellt innehåll |
| --- | --- |

3.

Kulturellt innehåll

Högst 8 poäng

Spelet bygger på en handling.

3 poäng

De konstnärliga utgifterna (12) utgör mer än 50 % av produktionsbudgeten.

2 poäng

Originalversionen av spelbibeln är skriven på franska.

1 poäng

Spelet ges ut i originalversion på minst tre giltiga officiella språk i EU.

1 poäng

Spelet behandlar politiska, sociala eller kulturella problem som är relevanta för EU-medborgarna och/eller avspeglar de europeiska samhällenas värderingar.

1 poäng

| 4. | Placering av utgifter i Europa, samt utvecklingsmedarbetarnas nationalitet |
| --- | --- |

4.

Placering av utgifter i Europa, samt utvecklingsmedarbetarnas nationalitet

Högst 5 poäng

Minst 80 % av utgifterna uppstår inom EU:s territorium.

1 poäng

Spelat utvecklas av europeiska medarbetare.

0–4 poäng

| 5. | Redigeringsmässig eller teknisk innovation |
| --- | --- |

5.

Redigeringsmässig eller teknisk innovation

Högst 3 poäng

Spelet innehåller en till tre innovationer inom de följande sex områdena: Gränssnitt hem/maskin, innehåll som skapas av användarna, artificiell intelligens, återgivning, interaktivitet och funktioner för flera spelare, handlingsstruktur.

0–3 poäng

Högsta antal poäng

22 poäng

| (47) | Eftersom detta krävdes i beslutet om att inleda förfarandet gjorde de franska myndigheterna en simulering med utgångspunkt i de videospel som producerades i Frankrike 2005 och 2006. När de kriterier som beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet tillämpades resulterade simuleringen i att 49 % av spelen skulle ha berättigat till skatteavdraget. Med tillämpning av de nya kriterier som beskrivs i skäl 46 skulle 31 % av spelen ha berättigat till skatteavdraget. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom detta krävdes i beslutet om att inleda förfarandet gjorde de franska myndigheterna en simulering med utgångspunkt i de videospel som producerades i Frankrike 2005 och 2006. När de kriterier som beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet tillämpades resulterade simuleringen i att 49 % av spelen skulle ha berättigat till skatteavdraget. Med tillämpning av de nya kriterier som beskrivs i skäl 46 skulle 31 % av spelen ha berättigat till skatteavdraget.

| (48) | När det gäller frågan om definitionen av de stödberättigande kostnaderna såg de franska myndigheterna till att skatteavdraget skulle vara tillgängligt för underleverantörer genom att ange att kostnader för underleverantörer kunde ingå i de stödberättigande kostnaderna upp till 1 miljon euro per projekt. Dessutom gick de med på att inte längre fastställa ”övriga driftskostnader” (dvs. utöver personalkostnader och avsättningar för avskrivningar) schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna och att inte ta hänsyn till driftskostnader som direkt kunde hänföras till utveckling av stödberättigande videspel. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller frågan om definitionen av de stödberättigande kostnaderna såg de franska myndigheterna till att skatteavdraget skulle vara tillgängligt för underleverantörer genom att ange att kostnader för underleverantörer kunde ingå i de stödberättigande kostnaderna upp till 1 miljon euro per projekt. Dessutom gick de med på att inte längre fastställa ”övriga driftskostnader” (dvs. utöver personalkostnader och avsättningar för avskrivningar) schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna och att inte ta hänsyn till driftskostnader som direkt kunde hänföras till utveckling av stödberättigande videspel.

| (49) | Slutligen åtog sig de franska myndigheterna att utarbeta en ny anmälan av denna åtgärd inom högst fyra år från och med dagen för dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(49)

Slutligen åtog sig de franska myndigheterna att utarbeta en ny anmälan av denna åtgärd inom högst fyra år från och med dagen för dess ikraftträdande.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

6.1   Fastställande av statligt stöd

| (50) | I artikel 87.1 i EG-fördraget föreskrivs följande. ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(50)

I artikel 87.1 i EG-fördraget föreskrivs följande. ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (51) | Det här beslutet gäller en åtgärd som består i ett skatteavdrag som ska göras från den bolagsskatt som stödmottagaren normalt ska betala. Det råder alltså inga tvivel om att åtgärden omfattar statliga medel. |
| --- | --- |

(51)

Det här beslutet gäller en åtgärd som består i ett skatteavdrag som ska göras från den bolagsskatt som stödmottagaren normalt ska betala. Det råder alltså inga tvivel om att åtgärden omfattar statliga medel.

| (52) | Syftet med denna åtgärd är att minska produktionskostnaderna för de bidragsberättigade företagen och ger en tydlig fördel som dessutom är selektiv eftersom det endast är videospelsproduktionssektorn som kan komma i fråga för åtgärden. Denna åtgärd ger alltså särskilda fördelar som kan snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(52)

Syftet med denna åtgärd är att minska produktionskostnaderna för de bidragsberättigade företagen och ger en tydlig fördel som dessutom är selektiv eftersom det endast är videospelsproduktionssektorn som kan komma i fråga för åtgärden. Denna åtgärd ger alltså särskilda fördelar som kan snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (53) | Enligt de uppgifter om marknadsandelar som de franska myndigheterna har lämnat in och som endast finns tillgängliga i fråga om videospelsutgivare hade de tre stora franska videospelsutgivarna, dvs. Ubisoft, Atari och VUGames 6,4 %, 3,5 % respektive 4,4 % av marknaden för videospel 2005. Marknaden utgörs av Förenade kungariket, Tyskland, Frankrike, Spanien och Italien. De bolag som är etablerade i Frankrike och som denna åtgärd riktar sig till står endast för en begränsad andel av dessa utgivares omsättning (25 % för Ubisoft, 10 % för Atari och 2 % för VUGames). De utgör ändå en icke försumbar andel av marknaden för dessa utgivare i de fem medlemsstater som anges ovan. Åtgärden har en uppenbar inverkan på handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(53)

Enligt de uppgifter om marknadsandelar som de franska myndigheterna har lämnat in och som endast finns tillgängliga i fråga om videospelsutgivare hade de tre stora franska videospelsutgivarna, dvs. Ubisoft, Atari och VUGames 6,4 %, 3,5 % respektive 4,4 % av marknaden för videospel 2005. Marknaden utgörs av Förenade kungariket, Tyskland, Frankrike, Spanien och Italien. De bolag som är etablerade i Frankrike och som denna åtgärd riktar sig till står endast för en begränsad andel av dessa utgivares omsättning (25 % för Ubisoft, 10 % för Atari och 2 % för VUGames). De utgör ändå en icke försumbar andel av marknaden för dessa utgivare i de fem medlemsstater som anges ovan. Åtgärden har en uppenbar inverkan på handeln inom gemenskapen.

| (54) | Med anledning av ovanstående skäl bör åtgärden i fråga betraktas som statligt stöd i enlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(54)

Med anledning av ovanstående skäl bör åtgärden i fråga betraktas som statligt stöd i enlighet med EG-fördraget.

6.2   Stödets laglighet

| (55) | Den 31 januari 2007 antog det franska parlamentet i samband med en debatt om förslaget till lag om modernisering av TV-utsändningar och framtidens television ett förslag till artikel om inrättande av skatteavdraget, som anmäldes till kommissionen och som låg till grund för kommissionens beslut om att inleda undersökningsförfarandet. Denna lagtext offentliggjordes i den officiella tidningen den 7 mars 2007. De franska myndigheterna bekräftade emellertid att tillämpningsdekreten inte hade antagits innan kommissionen fattat sitt slutliga beslut. |
| --- | --- |

(55)

Den 31 januari 2007 antog det franska parlamentet i samband med en debatt om förslaget till lag om modernisering av TV-utsändningar och framtidens television ett förslag till artikel om inrättande av skatteavdraget, som anmäldes till kommissionen och som låg till grund för kommissionens beslut om att inleda undersökningsförfarandet. Denna lagtext offentliggjordes i den officiella tidningen den 7 mars 2007. De franska myndigheterna bekräftade emellertid att tillämpningsdekreten inte hade antagits innan kommissionen fattat sitt slutliga beslut.

| (56) | Kommissionen konstaterar därför att stödåtgärden inte har genomförts och att de franska myndigheterna har respekterat sina skyldigheter i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen konstaterar därför att stödåtgärden inte har genomförts och att de franska myndigheterna har respekterat sina skyldigheter i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget.

| (57) | Dessutom har de franska myndigheterna åtagit sig att ändra lagtexten och tillämpningsdekreten för att införliva de ändringar som anges i avsnitt 5. |
| --- | --- |

(57)

Dessutom har de franska myndigheterna åtagit sig att ändra lagtexten och tillämpningsdekreten för att införliva de ändringar som anges i avsnitt 5.

6.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (58) | I enlighet med den princip som fastställs av EG-domstolen i Matra-målet (13) ska kommissionen i första hand förvissa sig om att villkoren för att få tillgång till skatteavdraget inte innehåller klausuler som strider mot EG-fördraget inom andra områden än vad gäller statligt stöd och att de framför allt inte innebär diskriminering på grund av nationalitet. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med den princip som fastställs av EG-domstolen i Matra-målet (13) ska kommissionen i första hand förvissa sig om att villkoren för att få tillgång till skatteavdraget inte innehåller klausuler som strider mot EG-fördraget inom andra områden än vad gäller statligt stöd och att de framför allt inte innebär diskriminering på grund av nationalitet.

| (59) | Här bör det påpekas att åtgärden inte omfattar några begränsningar i fråga om nationaliteten hos anställda eller lokaliseringen av stödberättigande kostnader. De franska myndigheterna har infört kostnader för underleverantörer som stödberättigande kostnader upp till 1 miljon euro och har bekräftat att dessa kostnader är stödberättigande om underleverantören är etablerad i Frankrike eller i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(59)

Här bör det påpekas att åtgärden inte omfattar några begränsningar i fråga om nationaliteten hos anställda eller lokaliseringen av stödberättigande kostnader. De franska myndigheterna har infört kostnader för underleverantörer som stödberättigande kostnader upp till 1 miljon euro och har bekräftat att dessa kostnader är stödberättigande om underleverantören är etablerad i Frankrike eller i en annan medlemsstat.

| (60) | Åtgärden är öppen för företag som producerar videospel och som är etablerade i Frankrike, även för europeiska bolags fasta driftsställen i Frankrike, vilket bekräftas av de franska myndigheterna i deras synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande. Kommissionen anser att skatteavdragets begränsning till att gälla de företag som definieras på detta sätt är en följd av de franska reglerna om skatteplikt i Frankrike i fråga om bolagsskatt och därmed är berättigad på grund av stödåtgärdens skattemässiga utformning. |
| --- | --- |

(60)

Åtgärden är öppen för företag som producerar videospel och som är etablerade i Frankrike, även för europeiska bolags fasta driftsställen i Frankrike, vilket bekräftas av de franska myndigheterna i deras synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande. Kommissionen anser att skatteavdragets begränsning till att gälla de företag som definieras på detta sätt är en följd av de franska reglerna om skatteplikt i Frankrike i fråga om bolagsskatt och därmed är berättigad på grund av stödåtgärdens skattemässiga utformning.

| (61) | Kommissionen konstaterar alltså att stödåtgärden inte innebär någon överträdelse av EG-fördraget i fråga om andra områden än statligt stöd. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen konstaterar alltså att stödåtgärden inte innebär någon överträdelse av EG-fördraget i fråga om andra områden än statligt stöd.

| (62) | När det gäller åtgärdens förenlighet med gemenskapsbestämmelserna för statligt stöd konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna anmälde åtgärden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Precis som kommissionen angav i sitt beslut om att inleda förfarandet måste åtgärdens förenlighet med den artikeln analyseras med utgångspunkt i följande frågor:






  1. | Är åtgärdens syfte verkligen att främja kulturen? |
| --- | --- | --- |

(62)

När det gäller åtgärdens förenlighet med gemenskapsbestämmelserna för statligt stöd konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna anmälde åtgärden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Precis som kommissionen angav i sitt beslut om att inleda förfarandet måste åtgärdens förenlighet med den artikeln analyseras med utgångspunkt i följande frågor:

1.

Är åtgärdens syfte verkligen att främja kulturen?

| 2. | Är åtgärden utformad på ett sådant sätt att det kulturella målet kan uppfyllas? Framför allt måste följande frågor besvaras:






  a) | Är åtgärden ett lämpligt instrument eller finns det andra, mer ändamålsenliga instrument? |
| --- | --- | --- |

2.

Är åtgärden utformad på ett sådant sätt att det kulturella målet kan uppfyllas? Framför allt måste följande frågor besvaras:

a)

Är åtgärden ett lämpligt instrument eller finns det andra, mer ändamålsenliga instrument?

| b) | Är åtgärden tillräckligt stimulerande? |
| --- | --- |

b)

Är åtgärden tillräckligt stimulerande?

| c) | Är åtgärden proportionerlig? Går det att uppnå samma resultat med mindre stöd? |
| --- | --- |

c)

Är åtgärden proportionerlig? Går det att uppnå samma resultat med mindre stöd?

| 3. | Är snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handeln begränsad, så att stödets effekt som helhet är positivt? |
| --- | --- |

3.

Är snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handeln begränsad, så att stödets effekt som helhet är positivt?

| (63) | När det gäller den övergripande frågan om huruvida videospel kan betraktas som kulturella produkter konstaterar kommissionen att Unesco erkänner videospelsbranschens kulturella karaktär, liksom dess betydelse för den kulturella mångfalden (14). Kommissionen har också tagit del av de argument som vissa tredje parter och de franska myndigheterna har fört fram, nämligen att videospel kan förmedla bilder, värderingar och teman som avspeglar den kulturella miljö där de utvecklas och kan ha ett inflytande på användarnas tankesätt och kulturella referenser, framför allt på de yngre åldersgrupperna. Kommissionen konstaterar också i sammanhanget att Unesco har antagit en konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (15). Dessutom noterar kommissionen att videospel får en allt större spridning i olika åldersgrupper, sociala grupper och yrkeskategorier och även bland kvinnor och män. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller den övergripande frågan om huruvida videospel kan betraktas som kulturella produkter konstaterar kommissionen att Unesco erkänner videospelsbranschens kulturella karaktär, liksom dess betydelse för den kulturella mångfalden (14). Kommissionen har också tagit del av de argument som vissa tredje parter och de franska myndigheterna har fört fram, nämligen att videospel kan förmedla bilder, värderingar och teman som avspeglar den kulturella miljö där de utvecklas och kan ha ett inflytande på användarnas tankesätt och kulturella referenser, framför allt på de yngre åldersgrupperna. Kommissionen konstaterar också i sammanhanget att Unesco har antagit en konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (15). Dessutom noterar kommissionen att videospel får en allt större spridning i olika åldersgrupper, sociala grupper och yrkeskategorier och även bland kvinnor och män.

| (64) | Det verkar som om videospelens främsta syfte är att ge interaktiv underhållning, vilket påpekas av ISFE. Detta hindrar emellertid inte att vissa videospel också kan ha en kulturell dimension, så som är fallet med vissa teaterformer där det också förekommer samspel med publiken. Det faktum att videospel kan betraktas som programvaror snarare än audiovisuella produkter utesluter inte heller att vissa spel också kan betraktas som kulturella produkter i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Vissa videospel kan alltså vara kulturella produkter (16). Detta erkändes för övrigt tydligt i beslutet om att inleda förfarandet (17). |
| --- | --- |

(64)

Det verkar som om videospelens främsta syfte är att ge interaktiv underhållning, vilket påpekas av ISFE. Detta hindrar emellertid inte att vissa videospel också kan ha en kulturell dimension, så som är fallet med vissa teaterformer där det också förekommer samspel med publiken. Det faktum att videospel kan betraktas som programvaror snarare än audiovisuella produkter utesluter inte heller att vissa spel också kan betraktas som kulturella produkter i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Vissa videospel kan alltså vara kulturella produkter (16). Detta erkändes för övrigt tydligt i beslutet om att inleda förfarandet (17).

| (65) | Kommissionen konstaterar också att den möjlighet till undantag som medges genom artikel 87.3 d måste tolkas restriktivt, precis som alla undantag till den generella regel som fastställs i artikel 87.1. För att detta undantag ska tillämpas för sektorerna för produktion av biofilm och audiovisuella verk fastställs därför i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion att ”[v]arje medlemsstat måste säkerställa att innehållet i den produktion som beviljas stöd är kulturellt i enlighet med kontrollerbara nationella kriterier (enligt tillämpning av subsidiaritetsprincipen)” (18). |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen konstaterar också att den möjlighet till undantag som medges genom artikel 87.3 d måste tolkas restriktivt, precis som alla undantag till den generella regel som fastställs i artikel 87.1. För att detta undantag ska tillämpas för sektorerna för produktion av biofilm och audiovisuella verk fastställs därför i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion att ”[v]arje medlemsstat måste säkerställa att innehållet i den produktion som beviljas stöd är kulturellt i enlighet med kontrollerbara nationella kriterier (enligt tillämpning av subsidiaritetsprincipen)” (18).

| (66) | Denna princip bör tillämpas i det här fallet och det måste kontrolleras att de franska myndigheterna har utarbetat nationella principer som går att kontrollera och som gör det möjligt att garantera att videospel som är berättigade till skatteavdraget har ett kulturellt innehåll. Det var för att kommissionen tvivlade på att de villkor som de franska myndigheterna ursprungligen tillämpade uppfyllde dessa krav som den inledde undersökningsförfarandet i fråga om detta skatteavdrag. |
| --- | --- |

(66)

Denna princip bör tillämpas i det här fallet och det måste kontrolleras att de franska myndigheterna har utarbetat nationella principer som går att kontrollera och som gör det möjligt att garantera att videospel som är berättigade till skatteavdraget har ett kulturellt innehåll. Det var för att kommissionen tvivlade på att de villkor som de franska myndigheterna ursprungligen tillämpade uppfyllde dessa krav som den inledde undersökningsförfarandet i fråga om detta skatteavdrag.

| (67) | Det nya urvalstestet bör analyseras för att kontrollera om det uppfyller kravet i skäl 65. |
| --- | --- |

(67)

Det nya urvalstestet bör analyseras för att kontrollera om det uppfyller kravet i skäl 65.

| (68) | För att berättiga till stöd måste ett videospel få minst 14 poäng av 22. I enlighet med kommissionens resonemang i sitt beslut av den 22 november 2006 om statligt stöd N 461/2005 (i fortsättningen kallat ”UK Film Tax Incentive”) (19), måste man identifiera vilka av de olika kriterierna i urvalstestet som är relevanta för att bedöma det kulturella innehållet i videospelen och säkerställa att det antal poäng som tilldelas för dessa kriterier är tillräckliga för att garantera att innehållet i stödberättigande videospel kan betraktas som kulturellt i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(68)

För att berättiga till stöd måste ett videospel få minst 14 poäng av 22. I enlighet med kommissionens resonemang i sitt beslut av den 22 november 2006 om statligt stöd N 461/2005 (i fortsättningen kallat ”UK Film Tax Incentive”) (19), måste man identifiera vilka av de olika kriterierna i urvalstestet som är relevanta för att bedöma det kulturella innehållet i videospelen och säkerställa att det antal poäng som tilldelas för dessa kriterier är tillräckliga för att garantera att innehållet i stödberättigande videospel kan betraktas som kulturellt i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.

| (69) | Den första delen av testet innehåller två kriterier i fråga om kulturarv och kan betraktas som relevant för det kulturella innehållet. Detta är uppenbart fallet för det kriterium som ger 4 poäng när spelet är en adaptation av ett erkänt verk inom det europeiska historiska, konstnärliga och vetenskapliga kulturarvet. Det kriterium som ger 2 poäng när spelet är inspirerat av en film, ett audiovisuellt, litterärt eller konstnärligt verk eller en europeisk tecknad serie har ett mindre starkt kulturellt innehåll eftersom det är beroende av den kulturella nivån på det verk som inspirerat videospelet. Detta avspeglas dock i att detta kriterium ger färre poäng och alltså är proportionerligt. Detta kriterium kan alltså vara kvar. |
| --- | --- |

(69)

Den första delen av testet innehåller två kriterier i fråga om kulturarv och kan betraktas som relevant för det kulturella innehållet. Detta är uppenbart fallet för det kriterium som ger 4 poäng när spelet är en adaptation av ett erkänt verk inom det europeiska historiska, konstnärliga och vetenskapliga kulturarvet. Det kriterium som ger 2 poäng när spelet är inspirerat av en film, ett audiovisuellt, litterärt eller konstnärligt verk eller en europeisk tecknad serie har ett mindre starkt kulturellt innehåll eftersom det är beroende av den kulturella nivån på det verk som inspirerat videospelet. Detta avspeglas dock i att detta kriterium ger färre poäng och alltså är proportionerligt. Detta kriterium kan alltså vara kvar.

| (70) | Den andra delen av testet kan ge upp till 2 poäng för originalitet. Här tas hänsyn till originaliteten i scenario och kreativiteten i fråga om den grafiska och ljudmässiga utformningen. Kreativitet i audiovisuella produkter tycks i allmänhet betraktas som en viktig del av kulturella produkter. Dessutom är kreativitet ett avgörande inslag i definitionen av kulturella uttryck i Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (20). För övrigt rekommenderar det franska rådet för litterära och konstnärliga rättigheter (Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique) att kriteriet ”originellt verk” ska användas för att skilja ett multimedieverk från ett dataprogram (21). Slutligen visade de franska myndigheternas simulering att detta kriterium verkligen är selektivt, eftersom endast 13 videospel av de 74 produkterna i Frankrike 2005 och 2006 fick 1–2 poäng. Detta visar att kriteriet är effektivt när det gäller att uppfylla det kulturella målet. |
| --- | --- |

(70)

Den andra delen av testet kan ge upp till 2 poäng för originalitet. Här tas hänsyn till originaliteten i scenario och kreativiteten i fråga om den grafiska och ljudmässiga utformningen. Kreativitet i audiovisuella produkter tycks i allmänhet betraktas som en viktig del av kulturella produkter. Dessutom är kreativitet ett avgörande inslag i definitionen av kulturella uttryck i Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (20). För övrigt rekommenderar det franska rådet för litterära och konstnärliga rättigheter (Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique) att kriteriet ”originellt verk” ska användas för att skilja ett multimedieverk från ett dataprogram (21). Slutligen visade de franska myndigheternas simulering att detta kriterium verkligen är selektivt, eftersom endast 13 videospel av de 74 produkterna i Frankrike 2005 och 2006 fick 1–2 poäng. Detta visar att kriteriet är effektivt när det gäller att uppfylla det kulturella målet.

| (71) | Den tredje delen av testet kallas ”kulturellt innehåll”. Kriteriet som ger 3 poäng till videospel som bygger på en berättelse kan betraktas som kulturellt: det innebär att videospelet ska bygga på ett scenario och en historia, vilket utesluter rena simuleringsspel (idrott eller strider, t.ex.) där det kulturella innehållet kan ifrågasättas. Detta gör det möjligt att gynna videospel som mera liknar film och där det kulturella innehållet är mer uppenbart. |
| --- | --- |

(71)

Den tredje delen av testet kallas ”kulturellt innehåll”. Kriteriet som ger 3 poäng till videospel som bygger på en berättelse kan betraktas som kulturellt: det innebär att videospelet ska bygga på ett scenario och en historia, vilket utesluter rena simuleringsspel (idrott eller strider, t.ex.) där det kulturella innehållet kan ifrågasättas. Detta gör det möjligt att gynna videospel som mera liknar film och där det kulturella innehållet är mer uppenbart.

| (72) | Det kriterium som ger 2 poäng till videospel där 50 % av produktionsbudgeten går till konstnärliga kostnader kan också betraktas som ett relevant kulturellt kriterium: detta visar att videospelsproduktionen lägger särskild vikt vid design, scenario, dialog och musik, som är viktiga inslag för att avgöra att ett videospel som helhet har ett kulturellt innehåll. Detta kriterium gör det alltså möjligt att gynna dessa spel jämfört med spel som är mer tekniska, t.ex. idrottsspel eller rena simuleringsspel där det kulturella innehållet inte är lika framträdande. I Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck hänvisas också till den konstnärliga aspekten för att definiera ett kulturellt innehåll (22). |
| --- | --- |

(72)

Det kriterium som ger 2 poäng till videospel där 50 % av produktionsbudgeten går till konstnärliga kostnader kan också betraktas som ett relevant kulturellt kriterium: detta visar att videospelsproduktionen lägger särskild vikt vid design, scenario, dialog och musik, som är viktiga inslag för att avgöra att ett videospel som helhet har ett kulturellt innehåll. Detta kriterium gör det alltså möjligt att gynna dessa spel jämfört med spel som är mer tekniska, t.ex. idrottsspel eller rena simuleringsspel där det kulturella innehållet inte är lika framträdande. I Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck hänvisas också till den konstnärliga aspekten för att definiera ett kulturellt innehåll (22).

| (73) | ISFE ifrågasatte att 50 % av produktionskostnaderna skulle kunna bestå av konstnärliga kostnader och underströk att programvarukostnader i allmänhet utgör 70 % av produktionskostnaderna. Detta argument påverkar inte giltigheten i detta kriterium, utan stärker det snarare, eftersom det bekräftar att kriteriet gör det möjligt att göra ett strängare urval av videospel. |
| --- | --- |

(73)

ISFE ifrågasatte att 50 % av produktionskostnaderna skulle kunna bestå av konstnärliga kostnader och underströk att programvarukostnader i allmänhet utgör 70 % av produktionskostnaderna. Detta argument påverkar inte giltigheten i detta kriterium, utan stärker det snarare, eftersom det bekräftar att kriteriet gör det möjligt att göra ett strängare urval av videospel.

| (74) | Kommissionen noterar emellertid att skillnaden i de siffror som ISFE har lämnat och de franska myndigheternas påstående att vissa spel utmärks av att de har konstnärliga kostnader som utgör mer än 50 % av produktionskostnaderna kan förklaras genom de olika kostnadstyper som tas med i beräkningen. Kostnader som berättigar till skatteavdrag motsvarar alltså enbart utformnings- och utvecklingskostnaderna. De tar inte hänsyn till de totala produktionskostnaderna och utesluter t.ex. kostnader för felsökning och tester, vilket kan innebära att de konstnärliga kostnadernas andel ökar. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar emellertid att skillnaden i de siffror som ISFE har lämnat och de franska myndigheternas påstående att vissa spel utmärks av att de har konstnärliga kostnader som utgör mer än 50 % av produktionskostnaderna kan förklaras genom de olika kostnadstyper som tas med i beräkningen. Kostnader som berättigar till skatteavdrag motsvarar alltså enbart utformnings- och utvecklingskostnaderna. De tar inte hänsyn till de totala produktionskostnaderna och utesluter t.ex. kostnader för felsökning och tester, vilket kan innebära att de konstnärliga kostnadernas andel ökar.

| (75) | Dessutom bör det påpekas att de franska myndigheterna har lämnat specifika exempel med detaljerade budgetar för videospelsproduktioner som tydligt visar att de konstnärliga kostnaderna kan utgöra den största andelen. Detta bekräftas också av synpunkterna från vissa tredje parter, t.ex. APOM, som understryker att de kreativa delarna i ett videospel i dag är dominerande och viktiga delar av verken, att de tekniska och programvarumässiga delarna endast är verktyg för skapandet och i genomsnitt endast utgör en begränsad andel av självkostnadspriset. Kommissionen konstaterar slutligen att de s.k. programvarukostnaderna kan variera beroende på de olika spelkonsolernas livscykler och att de kan vara högre i början av livscykeln. |
| --- | --- |

(75)

Dessutom bör det påpekas att de franska myndigheterna har lämnat specifika exempel med detaljerade budgetar för videospelsproduktioner som tydligt visar att de konstnärliga kostnaderna kan utgöra den största andelen. Detta bekräftas också av synpunkterna från vissa tredje parter, t.ex. APOM, som understryker att de kreativa delarna i ett videospel i dag är dominerande och viktiga delar av verken, att de tekniska och programvarumässiga delarna endast är verktyg för skapandet och i genomsnitt endast utgör en begränsad andel av självkostnadspriset. Kommissionen konstaterar slutligen att de s.k. programvarukostnaderna kan variera beroende på de olika spelkonsolernas livscykler och att de kan vara högre i början av livscykeln.

| (76) | Av de anledningar som beskrivs ovan kan kriteriet som bygger på de konstnärliga kostnadernas andel av budgeten i det här fallet betraktas som relevant för att bedöma ett videospels kulturella innehåll. |
| --- | --- |

(76)

Av de anledningar som beskrivs ovan kan kriteriet som bygger på de konstnärliga kostnadernas andel av budgeten i det här fallet betraktas som relevant för att bedöma ett videospels kulturella innehåll.

| (77) | Kriteriet som kan ge 1 poäng om ett spel handlar politiska, sociala eller kulturella problemställningar som är relevanta för EU-medborgarna och/eller avspeglar de europeiska samhällenas särskilda värderingar är också relevant i den utsträckning dessa problemställningar är ett uttryck för de kulturella identiteterna i EU. |
| --- | --- |

(77)

Kriteriet som kan ge 1 poäng om ett spel handlar politiska, sociala eller kulturella problemställningar som är relevanta för EU-medborgarna och/eller avspeglar de europeiska samhällenas särskilda värderingar är också relevant i den utsträckning dessa problemställningar är ett uttryck för de kulturella identiteterna i EU.

| (78) | När det gäller de båda språkliga kriterierna (spelbibelns originalversion på franska, och originalversionen av spelet utgiven på minst tre EU-språk, inklusive franska), som kan ge högst två poäng, måste det först och främst påpekas att dessa kriterier nästan alltid uppfylldes av de spel som ingick i den simulering som de franska myndigheterna gjorde och att de i detta sammanhang alltså är förhållandevis lite diskriminerande. För det andra går det att göra vissa reservationer i fråga om deras relevans när det gäller att bedöma ett videospels kulturella innehåll. Utan att på något sätt ifrågasätta språkets grundläggande kulturella betydelse verkar det som om detta är mindre viktigt för ett videospels kulturella egenskaper än t.ex. för film eller böcker. Det tycks i själva verket vara möjligt att ändra språket i ett videospel utan att påverka verkets integritet, vilket inte är fallet när det gäller dubbning av en film eller översättning av en bok. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller de båda språkliga kriterierna (spelbibelns originalversion på franska, och originalversionen av spelet utgiven på minst tre EU-språk, inklusive franska), som kan ge högst två poäng, måste det först och främst påpekas att dessa kriterier nästan alltid uppfylldes av de spel som ingick i den simulering som de franska myndigheterna gjorde och att de i detta sammanhang alltså är förhållandevis lite diskriminerande. För det andra går det att göra vissa reservationer i fråga om deras relevans när det gäller att bedöma ett videospels kulturella innehåll. Utan att på något sätt ifrågasätta språkets grundläggande kulturella betydelse verkar det som om detta är mindre viktigt för ett videospels kulturella egenskaper än t.ex. för film eller böcker. Det tycks i själva verket vara möjligt att ändra språket i ett videospel utan att påverka verkets integritet, vilket inte är fallet när det gäller dubbning av en film eller översättning av en bok.

| (79) | Den fjärde delen av testet omfattar kriterier som handlar om kostnadernas lokalisering och medarbetarnas nationalitet. Även om europeiska upphovsmän indirekt kan ha betydelse för ett videospels europeiska kulturella karaktär har dessa lokaliserings- och nationalitetskriterier ingen direkt koppling till det kulturella innehållet i de stödberättigande videospelen med hänsyn till videospelssektorns särskilda egenskaper. Kommissionen drog samma slutsatser i sitt beslut ”UK Film Tax Incentive” i fråga om liknande kriterier som tillämpades av de brittiska myndigheterna i samband med en bestämmelse om skatteavdrag. |
| --- | --- |

(79)

Den fjärde delen av testet omfattar kriterier som handlar om kostnadernas lokalisering och medarbetarnas nationalitet. Även om europeiska upphovsmän indirekt kan ha betydelse för ett videospels europeiska kulturella karaktär har dessa lokaliserings- och nationalitetskriterier ingen direkt koppling till det kulturella innehållet i de stödberättigande videospelen med hänsyn till videospelssektorns särskilda egenskaper. Kommissionen drog samma slutsatser i sitt beslut ”UK Film Tax Incentive” i fråga om liknande kriterier som tillämpades av de brittiska myndigheterna i samband med en bestämmelse om skatteavdrag.

| (80) | Den femte delen av testet omfattar kriterier som har att göra med redaktionella och tekniska innovationer. Detta är mer direkt kopplat till de programvarumässiga komponenterna i videospel, vilket ISFE för övrigt betonar inte är en kulturell egenskap. Detta argument är giltigt och dessa kriterier bör inte betraktas som relevanta för att bedöma stödberättigande videospels kulturella innehåll. |
| --- | --- |

(80)

Den femte delen av testet omfattar kriterier som har att göra med redaktionella och tekniska innovationer. Detta är mer direkt kopplat till de programvarumässiga komponenterna i videospel, vilket ISFE för övrigt betonar inte är en kulturell egenskap. Detta argument är giltigt och dessa kriterier bör inte betraktas som relevanta för att bedöma stödberättigande videospels kulturella innehåll.

| (81) | Det går alltså att dra slutsatsen att 14 poäng av högst 22 (12 om de språkliga kriterierna inte tas med) gäller kriterier som rimligen kan anses syfta till att främja kulturen i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Detta utgör alltså mer än hälften av antalet möjliga poäng. Kommissionen har också tagit hänsyn till ett potentiellt extremfall där ett spel får högsta möjliga poäng för de kriterier som kan anses vara icke-relevanta ur kulturell synvinkel samt för de språkliga kriterierna. Ett sådant spel skulle få 10 poäng. Det måste alltså ändå få 4 poäng för kriterier som är relevanta ur kulturell synvinkel för att uppnå de 14 poäng som krävs för att vara stödberättigande. Dessutom verkar detta ”hypotetiska extremfall” vara sällsynt: av de 74 videospel som ingick i de franska myndigheternas simulering var det bara sju som motsvarade denna situation. Sex av dessa spel var stödberättigande men de hade samtliga fått mer än 4 poäng för kriterier som är relevanta ur kulturell synvinkel (6 poäng om man räknar med de språkliga kriterierna). |
| --- | --- |

(81)

Det går alltså att dra slutsatsen att 14 poäng av högst 22 (12 om de språkliga kriterierna inte tas med) gäller kriterier som rimligen kan anses syfta till att främja kulturen i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. Detta utgör alltså mer än hälften av antalet möjliga poäng. Kommissionen har också tagit hänsyn till ett potentiellt extremfall där ett spel får högsta möjliga poäng för de kriterier som kan anses vara icke-relevanta ur kulturell synvinkel samt för de språkliga kriterierna. Ett sådant spel skulle få 10 poäng. Det måste alltså ändå få 4 poäng för kriterier som är relevanta ur kulturell synvinkel för att uppnå de 14 poäng som krävs för att vara stödberättigande. Dessutom verkar detta ”hypotetiska extremfall” vara sällsynt: av de 74 videospel som ingick i de franska myndigheternas simulering var det bara sju som motsvarade denna situation. Sex av dessa spel var stödberättigande men de hade samtliga fått mer än 4 poäng för kriterier som är relevanta ur kulturell synvinkel (6 poäng om man räknar med de språkliga kriterierna).

| (82) | Dessutom konstaterar kommissionen att det nya urvalstestet som bygger på en samling specifika kriterier minskar risken för subjektivitet i expertkommitténs bedömning av videospelen. |
| --- | --- |

(82)

Dessutom konstaterar kommissionen att det nya urvalstestet som bygger på en samling specifika kriterier minskar risken för subjektivitet i expertkommitténs bedömning av videospelen.

| (83) | Slutligen anser kommissionen att det nya urvalstest som de franska myndigheterna föreslår är mer restriktivt än det test som anmäldes först. På grundval av de kriterier som beskrivs i beslutet om att inleda ett förfarande visade de franska myndigheternas simulering att 49 % av de videospel som producerades i Frankrike under 2005 och 2006 skulle ha varit stödberättigande, jämför med 31 % på grundval av det nuvarande testet. Kommissionen betonade i sitt beslut om att inleda förfarandet att ”om åtgärden skulle leda till att en stor andel av videospelsproduktionen fick stöd skulle detta kunna tyda på att det påstådda syftet att främja kulturen har övergivits och att åtgärden alltså kan ha ett industriellt mål” (23). Med hänsyn till de specifika egenskaperna för videospelssektorn och med tanke på att nästan 30 % av spelen skulle bli utvalda förefaller åtgärden inte ha ett rent industriellt mål att stödja en viss sektor. |
| --- | --- |

(83)

Slutligen anser kommissionen att det nya urvalstest som de franska myndigheterna föreslår är mer restriktivt än det test som anmäldes först. På grundval av de kriterier som beskrivs i beslutet om att inleda ett förfarande visade de franska myndigheternas simulering att 49 % av de videospel som producerades i Frankrike under 2005 och 2006 skulle ha varit stödberättigande, jämför med 31 % på grundval av det nuvarande testet. Kommissionen betonade i sitt beslut om att inleda förfarandet att ”om åtgärden skulle leda till att en stor andel av videospelsproduktionen fick stöd skulle detta kunna tyda på att det påstådda syftet att främja kulturen har övergivits och att åtgärden alltså kan ha ett industriellt mål” (23). Med hänsyn till de specifika egenskaperna för videospelssektorn och med tanke på att nästan 30 % av spelen skulle bli utvalda förefaller åtgärden inte ha ett rent industriellt mål att stödja en viss sektor.

| (84) | Det går alltså att dra slutsatsen att de franska myndigheterna har utarbetat kontrollerbara nationella kriterier som gör det möjligt att garantera att innehållet i de videospel som berättigar till skatteavdraget verkligen är kulturellt och att stödåtgärden uppfyller ett verkligt mål för att främja kulturen. |
| --- | --- |

(84)

Det går alltså att dra slutsatsen att de franska myndigheterna har utarbetat kontrollerbara nationella kriterier som gör det möjligt att garantera att innehållet i de videospel som berättigar till skatteavdraget verkligen är kulturellt och att stödåtgärden uppfyller ett verkligt mål för att främja kulturen.

| (85) | Kommissionen måste förvissa sig om att åtgärden är ändamålsenlig, att den har en tillräckligt stimulerande inverkan och att den är proportionerlig. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen måste förvissa sig om att åtgärden är ändamålsenlig, att den har en tillräckligt stimulerande inverkan och att den är proportionerlig.

| (86) | När det gäller den första punkten har de franska myndigheterna förklarat att de anser att skatteavdraget är det mest ändamålsenliga instrumentet för att uppfylla det aktuella målet. De franska myndigheterna övervägde möjligheten att anmäla denna åtgärd på grundval av gemenskapslagstiftningen för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation – vilket ISFE föreslagit – men förkastade den tanken framför allt med hänsyn till att det med denna rättsliga grund inte var möjligt att knyta åtgärden till de stödberättigande videospelens kulturella innehåll och garantera en viss mångfald i utbudet av videospel. Med denna rättsliga grund skulle det heller inte ha gått att ge samma stödnivå som med skatteavdraget. Kommissionen erkänner att skatteavdraget i sin nuvarande utformning gör det möjligt att effektivt styra det offentliga stödet till videospel med ett kulturellt innehåll och att det därför verkar vara ett ändamålsenligt verktyg för att uppnå det kulturella målet. Kommissionen påpekar för övrigt att den redan har beslutat om förenligheten med artikel 87.3 d i EG-fördraget i fråga om åtgärder i form av skatteavdrag i tidigare beslut (24). |
| --- | --- |

(86)

När det gäller den första punkten har de franska myndigheterna förklarat att de anser att skatteavdraget är det mest ändamålsenliga instrumentet för att uppfylla det aktuella målet. De franska myndigheterna övervägde möjligheten att anmäla denna åtgärd på grundval av gemenskapslagstiftningen för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation – vilket ISFE föreslagit – men förkastade den tanken framför allt med hänsyn till att det med denna rättsliga grund inte var möjligt att knyta åtgärden till de stödberättigande videospelens kulturella innehåll och garantera en viss mångfald i utbudet av videospel. Med denna rättsliga grund skulle det heller inte ha gått att ge samma stödnivå som med skatteavdraget. Kommissionen erkänner att skatteavdraget i sin nuvarande utformning gör det möjligt att effektivt styra det offentliga stödet till videospel med ett kulturellt innehåll och att det därför verkar vara ett ändamålsenligt verktyg för att uppnå det kulturella målet. Kommissionen påpekar för övrigt att den redan har beslutat om förenligheten med artikel 87.3 d i EG-fördraget i fråga om åtgärder i form av skatteavdrag i tidigare beslut (24).

| (87) | Vid en analys av marknaden för videospel framgår en tendens till koncentration av utbudet vilket missgynnar oberoende producenter och därmed missgynnar mångfalden i utbudet (25). Marknaden för videospel är i hög grad global och spel för spelkonsoler utgör två tredjedelar av försäljningen. Marknaden domineras i stor utsträckning av spelkonsolproducenter som tillämpar ett system för tillstånd och licenser för videospelsproducenterna och som utgör upp till 20 % av slutpriset för spelet. |
| --- | --- |

(87)

Vid en analys av marknaden för videospel framgår en tendens till koncentration av utbudet vilket missgynnar oberoende producenter och därmed missgynnar mångfalden i utbudet (25). Marknaden för videospel är i hög grad global och spel för spelkonsoler utgör två tredjedelar av försäljningen. Marknaden domineras i stor utsträckning av spelkonsolproducenter som tillämpar ett system för tillstånd och licenser för videospelsproducenterna och som utgör upp till 20 % av slutpriset för spelet.

| (88) | Dessutom präglas marknaden av fragmentiserade tekniska standarder och brist på kompatibilitet. Efterfrågan präglas av en regelbunden uppdatering och avveckling av hemvideospelsutrustning (konsoler och persondatorer) som sker ungefär vart sjätte år. |
| --- | --- |

(88)

Dessutom präglas marknaden av fragmentiserade tekniska standarder och brist på kompatibilitet. Efterfrågan präglas av en regelbunden uppdatering och avveckling av hemvideospelsutrustning (konsoler och persondatorer) som sker ungefär vart sjätte år.

| (89) | Videospelsindustrin befinner sig alltså i ständig rörelse med mycket korta produktionscykler och stora investeringar. Avskrivningen av produktionskostnaderna kan dessutom i huvudsak endast göras på utgivningsmarknaden, till skillnad från exempelvis kostnaderna för filmproduktioner som också kan skrivas av genom TV-rättigheter och eller försäljning av dvd-filmer. |
| --- | --- |

(89)

Videospelsindustrin befinner sig alltså i ständig rörelse med mycket korta produktionscykler och stora investeringar. Avskrivningen av produktionskostnaderna kan dessutom i huvudsak endast göras på utgivningsmarknaden, till skillnad från exempelvis kostnaderna för filmproduktioner som också kan skrivas av genom TV-rättigheter och eller försäljning av dvd-filmer.

| (90) | Enligt de uppgifter som har lämnats präglas den franska videospelsindustrin i detta sammanhang av små produktionsbolag (mindre än 200 anställda) som inte har tillräcklig finansiell kapacitet och därför är beroende av utgivarna för att finansiera sin utveckling. Utgivarnas system för att betala utvecklingsbolagen bygger på försäljningen efter det att utgivarnas produktionskostnader har täckts. De franska myndigheterna har därför betonat att det antal ”kulturella” videospel som skulle ha kunnat klara urvalstestet för skatteavdraget ständigt har minskat sedan 2000. Som exempel lyfter de bl.a. fram att antalet spel med historisk bakgrund (Versailles, Pompeji, Egypten) har blivit allt färre sedan det produktionsbolag som var specialiserat på denna videospelsgenre, Cryo Interactive, försvann. |
| --- | --- |

(90)

Enligt de uppgifter som har lämnats präglas den franska videospelsindustrin i detta sammanhang av små produktionsbolag (mindre än 200 anställda) som inte har tillräcklig finansiell kapacitet och därför är beroende av utgivarna för att finansiera sin utveckling. Utgivarnas system för att betala utvecklingsbolagen bygger på försäljningen efter det att utgivarnas produktionskostnader har täckts. De franska myndigheterna har därför betonat att det antal ”kulturella” videospel som skulle ha kunnat klara urvalstestet för skatteavdraget ständigt har minskat sedan 2000. Som exempel lyfter de bl.a. fram att antalet spel med historisk bakgrund (Versailles, Pompeji, Egypten) har blivit allt färre sedan det produktionsbolag som var specialiserat på denna videospelsgenre, Cryo Interactive, försvann.

| (91) | Ett skatteavdrag som bygger på de kriterier som beskrivs i avsnitt 5 i detta beslut skulle gynna produktionen av videospel med ett kulturellt innehåll i förhållande till spel som enbart är underhållande, genom att minska produktionskostnaderna för de förra. Det går alltså att dra slutsatsen att åtgärdens stimulanseffekt kommer att vara tillräckligt stor i förhållande till målet. |
| --- | --- |

(91)

Ett skatteavdrag som bygger på de kriterier som beskrivs i avsnitt 5 i detta beslut skulle gynna produktionen av videospel med ett kulturellt innehåll i förhållande till spel som enbart är underhållande, genom att minska produktionskostnaderna för de förra. Det går alltså att dra slutsatsen att åtgärdens stimulanseffekt kommer att vara tillräckligt stor i förhållande till målet.

| (92) | Kommissionen konstaterar att stödnivån endast är 20 %, vilket är förhållandevis lågt jämfört med de stödnivåer som i allmänhet tillåts inom kulturområdet. Vanligtvis godkänns stödnivåer på 50 % i fråga om biofilmer och audiovisuell produktion. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen konstaterar att stödnivån endast är 20 %, vilket är förhållandevis lågt jämfört med de stödnivåer som i allmänhet tillåts inom kulturområdet. Vanligtvis godkänns stödnivåer på 50 % i fråga om biofilmer och audiovisuell produktion.

| (93) | Kommissionen konstaterar för övrigt att de stödberättigande kostnaderna som helhet definieras korrekt och noggrant: det är endast stödmottagarens faktiska driftskostnader utöver personalkostnader och avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar som tas med i beräkningen. Denna typ av kostnader fastställs inte längre schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen konstaterar för övrigt att de stödberättigande kostnaderna som helhet definieras korrekt och noggrant: det är endast stödmottagarens faktiska driftskostnader utöver personalkostnader och avsättningar för avskrivningar av anläggningstillgångar som tas med i beräkningen. Denna typ av kostnader fastställs inte längre schablonmässigt till 75 % av personalkostnaderna.

| (94) | Det går alltså att dra slutsatsen att åtgärden är proportionerlig. Eftersom endast de faktiska kostnaderna för produktionen av stödberättigande spel tas med i beräkningen finns det inte längre någon grund för den oro som ISFE har gett uttryck för i fråga om risken för ökade subventioner mellan kulturella spel och kommersiella spel. |
| --- | --- |

(94)

Det går alltså att dra slutsatsen att åtgärden är proportionerlig. Eftersom endast de faktiska kostnaderna för produktionen av stödberättigande spel tas med i beräkningen finns det inte längre någon grund för den oro som ISFE har gett uttryck för i fråga om risken för ökade subventioner mellan kulturella spel och kommersiella spel.

| (95) | Med utgångspunkt i sifferuppgifterna från de franska myndigheterna verkar det som om de viktigaste konkurrenterna på videospelsmarknaden är japanska eller nordamerikanska. De europeiska utgivarnas marknadsandelar 2005 på de största europeiska marknaderna var alltså aldrig större än 20 % och låg i genomsnitt på 18 %, vilket framgår av diagrammet nedan: |
| --- | --- |

(95)

Med utgångspunkt i sifferuppgifterna från de franska myndigheterna verkar det som om de viktigaste konkurrenterna på videospelsmarknaden är japanska eller nordamerikanska. De europeiska utgivarnas marknadsandelar 2005 på de största europeiska marknaderna var alltså aldrig större än 20 % och låg i genomsnitt på 18 %, vilket framgår av diagrammet nedan:

Image

| (96) | Dessa siffror bekräftas av förteckningen från ISFE över de 50 mest sålda videospelen i Frankrike 2006: 21 är utgivna av japanska företag, 19 av amerikanska och 10 av europeiska företag. De bekräftas även av den klassificering av videospelsföretag efter omsättning som Europeiska audiovisuella observationsorganet upprättade 2003 och som visar att de fyra största företagen är japanska och amerikanska. |
| --- | --- |

(96)

Dessa siffror bekräftas av förteckningen från ISFE över de 50 mest sålda videospelen i Frankrike 2006: 21 är utgivna av japanska företag, 19 av amerikanska och 10 av europeiska företag. De bekräftas även av den klassificering av videospelsföretag efter omsättning som Europeiska audiovisuella observationsorganet upprättade 2003 och som visar att de fyra största företagen är japanska och amerikanska.

| (97) | Marknadsandelarna för de franska utgivarna som indirekt gynnas av skatteavdraget i den mån de ger ut videospel som har producerats av bolag som är berättigade till skatteavdraget är alltså ännu mindre. Under 2005 hade de tre största franska utgivarna, Ubisoft, Atari och VUGames 6,4 %, 3,5 % respektive 4,4 % av den utgivningsmarknad för videospel som består av de fem medlemsstater som anges i diagrammet i skäl 95. De bolag som arbetar för dessa utgivare och som är etablerade i Frankrike står dessutom endast för en liten andel av dessa utgivares marknadsandel: 25 % för Ubisoft (dvs. 1,6 % av den marknad som utgörs av de fem medlemsstaterna), 10 % för Atari (dvs. 0,35 %) och 2 % för VUGames (försumbar andel). |
| --- | --- |

(97)

Marknadsandelarna för de franska utgivarna som indirekt gynnas av skatteavdraget i den mån de ger ut videospel som har producerats av bolag som är berättigade till skatteavdraget är alltså ännu mindre. Under 2005 hade de tre största franska utgivarna, Ubisoft, Atari och VUGames 6,4 %, 3,5 % respektive 4,4 % av den utgivningsmarknad för videospel som består av de fem medlemsstater som anges i diagrammet i skäl 95. De bolag som arbetar för dessa utgivare och som är etablerade i Frankrike står dessutom endast för en liten andel av dessa utgivares marknadsandel: 25 % för Ubisoft (dvs. 1,6 % av den marknad som utgörs av de fem medlemsstaterna), 10 % för Atari (dvs. 0,35 %) och 2 % för VUGames (försumbar andel).

| (98) | Dessutom måste det betonas att en förhållandevis liten andel av de videospel som produceras i Frankrike kommer att få stöd: simuleringen med de videospel som producerades i Frankrike 2005 och 2006 visar att endast 30 % av dem i princip skulle ha varit berättigade att utnyttja skatteavdraget. |
| --- | --- |

(98)

Dessutom måste det betonas att en förhållandevis liten andel av de videospel som produceras i Frankrike kommer att få stöd: simuleringen med de videospel som producerades i Frankrike 2005 och 2006 visar att endast 30 % av dem i princip skulle ha varit berättigade att utnyttja skatteavdraget.

| (99) | Dessutom bör det påpekas att de sammanslutningar av videoproducenter som lämnade synpunkter efter det att förfarandet inleddes, t.ex. TIGA, GAME, APOM och EGDF, även de underströk att åtgärden hade liten inverkan på deras nationella industrier. EGDF, som företräder 500 bolag i tio medlemsstater, underströk framför allt att åtgärden i den anmälda utformningen, som skulle finansiera upp till 20 % av kostnaderna för 15–30 projekt på två år, endast skulle medföra en begränsad snedvridning av konkurrensen eftersom 1 500 videospel släpptes ut på marknaden årligen. Dessa synpunkter är desto mer relevanta eftersom de utarbetades med utgångspunkt i det förslag som beskrevs i beslutet att inleda förfarandet och att tillämpningsområdet har minskat jämför det med detta. |
| --- | --- |

(99)

Dessutom bör det påpekas att de sammanslutningar av videoproducenter som lämnade synpunkter efter det att förfarandet inleddes, t.ex. TIGA, GAME, APOM och EGDF, även de underströk att åtgärden hade liten inverkan på deras nationella industrier. EGDF, som företräder 500 bolag i tio medlemsstater, underströk framför allt att åtgärden i den anmälda utformningen, som skulle finansiera upp till 20 % av kostnaderna för 15–30 projekt på två år, endast skulle medföra en begränsad snedvridning av konkurrensen eftersom 1 500 videospel släpptes ut på marknaden årligen. Dessa synpunkter är desto mer relevanta eftersom de utarbetades med utgångspunkt i det förslag som beskrevs i beslutet att inleda förfarandet och att tillämpningsområdet har minskat jämför det med detta.

| (100) | Åtgärden skulle ha kunnat inverka negativ på handeln enligt GAME i och med att kostnaderna för underleverantörer inte togs med i beräkningen av de stödberättigande kostnaderna i Frankrikes ursprungliga förslag. Detta skulle ha lockat stödmottagarna att förlägga kostnaderna internt i stället för att anlita underleverantörer vilket är den normala metoden inom sektorn. Detta hade framför allt kunnat missgynna företag i andra medlemsstater och därmed skadat handeln inom gemenskapen. Denna negativa effekt har emellertid undanröjts i och med att de franska myndigheterna har gått med på att ta med kostnader för underleverantörer i de stödberättigande kostnaderna upp till 1 miljon euro per projekt. |
| --- | --- |

(100)

Åtgärden skulle ha kunnat inverka negativ på handeln enligt GAME i och med att kostnaderna för underleverantörer inte togs med i beräkningen av de stödberättigande kostnaderna i Frankrikes ursprungliga förslag. Detta skulle ha lockat stödmottagarna att förlägga kostnaderna internt i stället för att anlita underleverantörer vilket är den normala metoden inom sektorn. Detta hade framför allt kunnat missgynna företag i andra medlemsstater och därmed skadat handeln inom gemenskapen. Denna negativa effekt har emellertid undanröjts i och med att de franska myndigheterna har gått med på att ta med kostnader för underleverantörer i de stödberättigande kostnaderna upp till 1 miljon euro per projekt.

| (101) | Kommissionen anser att denna gräns, som motiveras av budgetskäl, är acceptabel i detta specifika fall i och med att denna åtgärd i praktiken inte kommer att få någon större effekt för majoriteten av videospel som produceras i Frankrike. Enligt uppgifter från de franska myndigheterna hade 64 av de videospel som ingick i deras simulering en produktionsbudget som var lägre än 2 miljoner euro, åtta hade en budget på mellan två och fem miljoner euro, och två hade en produktionsbudget som överskred fem miljoner euro. Med hänsyn till produktionsbudgetarnas genomsnittliga nivå verkar en gräns på en miljon euro för kostnader för underleverantörer inte utgöra något betydande hinder för att anlita underleverantörer. Beroende på utvecklingen av produktionsbudgetarna för videospelsproduktion i Frankrike förbehåller kommissionen sig rätten att se över denna gräns när denna stödåtgärd anmäls på nytt fyra år efter införandet i enlighet med de franska myndigheternas åtagande. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen anser att denna gräns, som motiveras av budgetskäl, är acceptabel i detta specifika fall i och med att denna åtgärd i praktiken inte kommer att få någon större effekt för majoriteten av videospel som produceras i Frankrike. Enligt uppgifter från de franska myndigheterna hade 64 av de videospel som ingick i deras simulering en produktionsbudget som var lägre än 2 miljoner euro, åtta hade en budget på mellan två och fem miljoner euro, och två hade en produktionsbudget som överskred fem miljoner euro. Med hänsyn till produktionsbudgetarnas genomsnittliga nivå verkar en gräns på en miljon euro för kostnader för underleverantörer inte utgöra något betydande hinder för att anlita underleverantörer. Beroende på utvecklingen av produktionsbudgetarna för videospelsproduktion i Frankrike förbehåller kommissionen sig rätten att se över denna gräns när denna stödåtgärd anmäls på nytt fyra år efter införandet i enlighet med de franska myndigheternas åtagande.

| (102) | För övrigt anser kommissionen att skatteavdragets inverkan på konkurrensen kommer att begränsas ytterligare av att marknaden för videospel är så stor – omkring 21 miljarder amerikanska dollar under 2003 – och har haft en kraftig tillväxt under lång tid – uppskattad till 13 % per år – där priserna är förhållandevis stabila. |
| --- | --- |

(102)

För övrigt anser kommissionen att skatteavdragets inverkan på konkurrensen kommer att begränsas ytterligare av att marknaden för videospel är så stor – omkring 21 miljarder amerikanska dollar under 2003 – och har haft en kraftig tillväxt under lång tid – uppskattad till 13 % per år – där priserna är förhållandevis stabila.

| (103) | Slutligen konstaterar kommissionen att två av de tredje parterna påpekade åtgärdens potentiella negativa inverkan på handeln och konkurrensen. ISFE angav att åtgärden riskerade att innebära att investeringar överfördes till Frankrike och ADESE betonade åtgärdens potentiella negativa effekt för framför allt den spanska industrin. Dessa tredje parter lämnade dock inte några sifferuppgifter eller detaljerade förklaringar som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma denna potentiella risk. Dessutom konstaterar kommissionen att ISFE och ADESE företräder utgivare och distributörer av videospel. Producentsammanslutningarna – som företräder direkta konkurrenter till de potentiella stödmottagarna – drog i stället slutsatsen att en sådan risk för konkurrensen kunde uteslutas, vilket förklaras i skäl 37. Kommissionen anser för övrigt att de utvecklingsbolag som kan utnyttja skatteavdraget inte kan utöva något inflytande på utgivarmarknaden, precis som anges i skäl 90. I sina synpunkter understryker Ubisoft, en av de största franska utgivarna, för övrigt att stödet också är gynnsamt eftersom det bidrar till att minska utgivarnas finansiella risk genom att kostnaderna för att producera videospel och utveckla ett europeiskt utbud minskar. |
| --- | --- |

(103)

Slutligen konstaterar kommissionen att två av de tredje parterna påpekade åtgärdens potentiella negativa inverkan på handeln och konkurrensen. ISFE angav att åtgärden riskerade att innebära att investeringar överfördes till Frankrike och ADESE betonade åtgärdens potentiella negativa effekt för framför allt den spanska industrin. Dessa tredje parter lämnade dock inte några sifferuppgifter eller detaljerade förklaringar som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma denna potentiella risk. Dessutom konstaterar kommissionen att ISFE och ADESE företräder utgivare och distributörer av videospel. Producentsammanslutningarna – som företräder direkta konkurrenter till de potentiella stödmottagarna – drog i stället slutsatsen att en sådan risk för konkurrensen kunde uteslutas, vilket förklaras i skäl 37. Kommissionen anser för övrigt att de utvecklingsbolag som kan utnyttja skatteavdraget inte kan utöva något inflytande på utgivarmarknaden, precis som anges i skäl 90. I sina synpunkter understryker Ubisoft, en av de största franska utgivarna, för övrigt att stödet också är gynnsamt eftersom det bidrar till att minska utgivarnas finansiella risk genom att kostnaderna för att producera videospel och utveckla ett europeiskt utbud minskar.

| (104) | Kommissionen anser dessutom att skatteavdraget inte tar sådana proportioner att det kan påverka företagens investeringsbeslut, med hänsyn till att dessa beslut påverkas av andra faktorer, bl.a. i fråga om anställnings- och lönevillkor. När det gäller åtgärdens effekt just på den spanska industrin konstaterar kommissionen för övrigt att de europeiska utgivarnas andel av marknaden är lägst i Spanien, att döma av diagrammet i skäl 95. I motsats till vad ADESE hävdar, och i brist på närmare uppgifter från ADESE, går det att dra slutsatsen att denna stödåtgärd inte kommer att påverka Spanien i högre grad än andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen anser dessutom att skatteavdraget inte tar sådana proportioner att det kan påverka företagens investeringsbeslut, med hänsyn till att dessa beslut påverkas av andra faktorer, bl.a. i fråga om anställnings- och lönevillkor. När det gäller åtgärdens effekt just på den spanska industrin konstaterar kommissionen för övrigt att de europeiska utgivarnas andel av marknaden är lägst i Spanien, att döma av diagrammet i skäl 95. I motsats till vad ADESE hävdar, och i brist på närmare uppgifter från ADESE, går det att dra slutsatsen att denna stödåtgärd inte kommer att påverka Spanien i högre grad än andra medlemsstater.

| (105) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen att stödet inte kommer att stärka stödmottagarnas inflytande på marknaden eller hindra den dynamiska stimulansen av marknadsaktörerna, utan tvärtom förbättra variationen i utbudet på marknaden. Det går alltså att dra slutsatsen att snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handeln är begränsad, och att stödets effekt som helhet är positivt. Skatteavdraget för utveckling av videospel är alltså förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen att stödet inte kommer att stärka stödmottagarnas inflytande på marknaden eller hindra den dynamiska stimulansen av marknadsaktörerna, utan tvärtom förbättra variationen i utbudet på marknaden. Det går alltså att dra slutsatsen att snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handeln är begränsad, och att stödets effekt som helhet är positivt. Skatteavdraget för utveckling av videospel är alltså förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Frankrikes beslut om att inrätta ett skatteavdrag för utveckling av videospel är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 297, 7.12.2006, s.19.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Domstolens dom av den 15 juni 1993, Matra mot kommissionen, (C-225/91, REG 1993, s. I-3203, svensk specialutgåva, volym 14, s. 213, punkt 23).

3

(4)  Trade association representing the business and commercial interests of games developers (branschsammanslutning som representerar de ekonomiska och kommersiella intressena för videospelsproducenter i Förenade kungariket och i Europa).

4

Trade association representing the business and commercial interests of games developers

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V. (förbund för videospelsutvecklare i Tyskland).

5

Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V

(6)  Association des Producteurs d’Oeuvres Multimédia (sammanslutning av producenter av multimediaverk).

6

Association des Producteurs d’Oeuvres Multimédia

(7)  European Games Developer Federation (europeiska federationen för videospelsproducenter).

7

European Games Developer Federation

(8)  Interactive Software Federation of Europe (europeiska federationen för interaktiva program).

8

Interactive Software Federation of Europe

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento (spansk sammanslutning av distributörer och utgivare av underhållningsprogramvara).

10

Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento

(11)  PEGI (Pan-European Game Information) lanserades 2003 och är ett videospelsklassificeringssystem som har skapats för att göra de nationella europeiska systemen mer enhetliga. Det har fått stöd av Europeiska kommissionen.

11

(12)  Kostnader som berättigar till skatteavdrag motsvarar utformnings- och utvecklingskostnaderna. Konstnärliga kostnader omfattar personalkostnader (lön och sociala avgifter) för producent, assisterande producent, konstnärlig ledare, personal med ansvar för scenario, animation och ljudmiljö. De konstnärliga kostnaderna omfattar inte personalkostnader för programmeringspersonal, anslag till amorteringar på anläggningstillgångar som används direkt i utvecklingen av videospel, övriga driftskostnader.

12

(13)  Mål Matra mot kommissionen, se fotnot 3.

13

(14)  Se OECD:s webbplats, framför allt sidorna om kulturindustri och dess betydelse för kulturen: http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

14

(15)  Konventionen antogs av Unescos generalkonferens den 20 oktober 2005 och införlivades i gemenskapslagstiftningen genom rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (EUT L 201, 25.7.2006, s. 15) (texten till konventionen går att läsa på följande webbadress: http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  Denna slutsats påverkar inte klassificeringen eller bedömningen av videospel till följd av nationella eller internationella normer.

16

(17)  Skäl 39.

17

(18)  KOM(2001) 234 slutlig (EUT C 43, 16.2.2002, s. 6).

18

(19)  EUT C 9, 13.1.2007, s. 1.

19

(20)  Artikel 4.3: ”kulturyttringar: yttringar som är resultatet av individers, gruppers eller samhällens skapande och som har ett kulturellt innehåll.”

20

(21)  Undersökning från Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique français (kommitté för rättsliga aspekter på multimedieverk) av den 26 maj 2005:” Le régime juridique des œuvres multimédia: Droits des auteurs et sécurité juridique des investisseurs”.

21

Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique français

(22)  Enligt artikel 4.2 är ”kulturellt innehåll: den symboliska betydelsen, den konstnärliga dimensionen och de kulturella värden som har sitt ursprung i kulturella identiteter eller som uttrycker dessa”.

22

(23)  Skäl 41.

23

(24)  Se till exempel beslutet av den 16 maj 2006 i ärende nr N 45/2006 – Crédit d’impôt à la production phonographique (EUT C 293, 2.12.2006, s. 6) och beslutet av den 22 mars 2006 i ärendena nr NN 84/2004 och N 95/2005 – Régimes d’aides au cinéma et à l’audiovisuel (EUT C 159, 30.6.2005, s. 24).

24

(25)  Källa: Digital Broadband content – the online computer and video game industry, OECD, DSTI/ICCP/IE(2004)13/FINAL, offentliggjord den 12 maj 2005; rapport från M. Fries till Francis Mer, ekonomi-, finans- och näringslivsminister, och till Nicole Fontaine, biträdande näringslivsminister. – Propositions pour développer l’industrie du jeu vidéo en France (22 december 2003).

25

Källa:

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/30

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 5 december 2007

om införande av texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass

[delgivet med nr K(2007) 5841]

(2008/355/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan artikel 20 i EG-fördraget) ger unionsmedborgare som befinner sig i ett tredjeland där den stat där de är medborgare saknar beskickning rätt till skydd av varje medlemsstatas diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten. Denna rättighet är också förankrad i artikel 46 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan artikel 20 i EG-fördraget) ger unionsmedborgare som befinner sig i ett tredjeland där den stat där de är medborgare saknar beskickning rätt till skydd av varje medlemsstatas diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten. Denna rättighet är också förankrad i artikel 46 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter.

| (2) | En Eurobarometerundersökning som offentliggjordes i juli 2006 visade att en majoritet av unionsmedborgarna inte känner till artikel 20 i EG-fördraget och dess följder. Endast 23 procent av de tillfrågade sade sig känna till de möjligheter som artikel 20 i EG-fördraget erbjuder. Det framkom vidare att hälften av unionsmedborgarna kommer att resa till ett tredjeland inom de kommande tre åren. |
| --- | --- |

(2)

En Eurobarometerundersökning som offentliggjordes i juli 2006 visade att en majoritet av unionsmedborgarna inte känner till artikel 20 i EG-fördraget och dess följder. Endast 23 procent av de tillfrågade sade sig känna till de möjligheter som artikel 20 i EG-fördraget erbjuder. Det framkom vidare att hälften av unionsmedborgarna kommer att resa till ett tredjeland inom de kommande tre åren.

| (3) | Förslaget att ta in texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass för att upplysa medborgarna om deras rättigheter väcktes i Michel Barniers rapport ”For a European civil protection force: europe aid” den 9 maj 2006. Den 15 juni 2006 uppmanade rådets ordförandeskap medlemsstaterna att överväga möjligheten att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget för att ge unionsmedborgarna god kännedom om sina rättigheter (1). |
| --- | --- |

(3)

Förslaget att ta in texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass för att upplysa medborgarna om deras rättigheter väcktes i Michel Barniers rapport ”For a European civil protection force: europe aid” den 9 maj 2006. Den 15 juni 2006 uppmanade rådets ordförandeskap medlemsstaterna att överväga möjligheten att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget för att ge unionsmedborgarna god kännedom om sina rättigheter (1).

| (4) | Kommissionen antog den 28 november 2006 (2) en grönbok om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland. I grönboken föreslogs flera möjliga åtgärder för att stärka unionsmedborgarnas skydd. Kommissionen föreslog att medlemsstaterna skulle rekommenderas att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget i passhandlingarna, som en effektiv påminnelse till medborgarna om deras rättigheter. Förslaget fick brett stöd från medlemsstaterna, det civila samhället, medborgarna och övriga EU-institutioner (3)
   (4). För att upplysa medborgarna om deras rätt till skydd från varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter enligt artikel 20 i EG-fördraget förslogs också att man skulle skapa en särskild webbsida om dessa rättigheter och införa en hänvisning till webbsidan i de nationella passhandlingarna. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 28 november 2006 (2) en grönbok om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland. I grönboken föreslogs flera möjliga åtgärder för att stärka unionsmedborgarnas skydd. Kommissionen föreslog att medlemsstaterna skulle rekommenderas att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget i passhandlingarna, som en effektiv påminnelse till medborgarna om deras rättigheter. Förslaget fick brett stöd från medlemsstaterna, det civila samhället, medborgarna och övriga EU-institutioner (3)
   (4). För att upplysa medborgarna om deras rätt till skydd från varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter enligt artikel 20 i EG-fördraget förslogs också att man skulle skapa en särskild webbsida om dessa rättigheter och införa en hänvisning till webbsidan i de nationella passhandlingarna.

| (5) | Det ingår i medlemsstaternas behörighet att utfärda passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 23 juni 1981 av företrädare för medlemsstaternas regeringar (5). Dessutom antogs ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå avseende säkerhetsnormer för passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 17 oktober 2000 av företrädare för medlemsstaternas regeringar vad gäller skydd av pass och andra resehandlingar mot förfalskning (6). Rådets antog en förordning den 13 december 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna efter den 28 augusti 2006 och om ytterligare uppgifter i pass som utfärdas efter den 28 juni 2007 (7). |
| --- | --- |

(5)

Det ingår i medlemsstaternas behörighet att utfärda passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 23 juni 1981 av företrädare för medlemsstaternas regeringar (5). Dessutom antogs ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå avseende säkerhetsnormer för passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 17 oktober 2000 av företrädare för medlemsstaternas regeringar vad gäller skydd av pass och andra resehandlingar mot förfalskning (6). Rådets antog en förordning den 13 december 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna efter den 28 augusti 2006 och om ytterligare uppgifter i pass som utfärdas efter den 28 juni 2007 (7).

| (6) | Artikel 20 i EG-fördraget bör återges på det officiella språket eller de officiella språken i den medlemsstat som utfärdat passet. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 20 i EG-fördraget bör återges på det officiella språket eller de officiella språken i den medlemsstat som utfärdat passet.

| (7) | Det är tillräckligt att återge den första meningen i artikel 20 i EG-fördraget. Den andra meningen gäller medlemsstaternas skyldighet inleda de internationella förhandlingar som krävs för att säkerställa skyddet och är inte direkt relevant för medborgarna. |
| --- | --- |

(7)

Det är tillräckligt att återge den första meningen i artikel 20 i EG-fördraget. Den andra meningen gäller medlemsstaternas skyldighet inleda de internationella förhandlingar som krävs för att säkerställa skyddet och är inte direkt relevant för medborgarna.

| (8) | Kommissionen har för avsikt att skapa en webbsida med uppgifter om konsulärt skydd och på detta utrymme offentliggöra praktisk information, t.ex. aktuella kontaktadresser till medlemsstaternas beskickningar i tredjeland. Det vore bra om en hänvisning till webbsidan som gemensam kontaktpunkt för dessa rättigheter fördes in i de nationella passhandlingarna tillsammans med lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har för avsikt att skapa en webbsida med uppgifter om konsulärt skydd och på detta utrymme offentliggöra praktisk information, t.ex. aktuella kontaktadresser till medlemsstaternas beskickningar i tredjeland. Det vore bra om en hänvisning till webbsidan som gemensam kontaktpunkt för dessa rättigheter fördes in i de nationella passhandlingarna tillsammans med lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget.

| (9) | För att minska den administrativa bördan på medlemsstaterna bör dessa rekommenderas att föra in lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i nya passhandlingar som utfärdas efter den 1 juli 2009. |
| --- | --- |

(9)

För att minska den administrativa bördan på medlemsstaterna bör dessa rekommenderas att föra in lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i nya passhandlingar som utfärdas efter den 1 juli 2009.

| (10) | För att informera medborgare vars pass utfärdats utan hänvisning till artikel 20 i EG-fördraget bör man rekommendera att en självhäftande etikett fästs på utsidan av passets baksida. |
| --- | --- |

(10)

För att informera medborgare vars pass utfärdats utan hänvisning till artikel 20 i EG-fördraget bör man rekommendera att en självhäftande etikett fästs på utsidan av passets baksida.

| (11) | Införande av lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i pass skulle väsentligt bidra till att öka medborgarnas medvetenhet om rätten till skydd av diplomatiska och konsulära myndigheter till en begränsad kostnad för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

Införande av lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i pass skulle väsentligt bidra till att öka medborgarnas medvetenhet om rätten till skydd av diplomatiska och konsulära myndigheter till en begränsad kostnad för medlemsstaterna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

| 1. | att medlemsstaterna inför texten till den första meningen i artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och en hänvisning till EU:s webbplats (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pass som utfärdas efter den 1 juli 2009, |
| --- | --- |

1.

att medlemsstaterna inför texten till den första meningen i artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och en hänvisning till EU:s webbplats (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pass som utfärdas efter den 1 juli 2009,

| 2. | att medlemsstaterna förser pass som utfärdats före den 1 juli 2009 med en självhäftande etikett med de uppgifter som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

2.

att medlemsstaterna förser pass som utfärdats före den 1 juli 2009 med en självhäftande etikett med de uppgifter som avses i punkt 1,

| 3. | att medlemsstaterna informerar kommissionen om de åtgärder som vidtagits, inom 18 månader från det att den här rekommendationen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

att medlemsstaterna informerar kommissionen om de åtgärder som vidtagits, inom 18 månader från det att den här rekommendationen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 5 december 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  ”Förstärkande av Europeiska unionens förmåga till katastrof- och krishantering”, rådets dokument nr 10551/06 av den 15 juni 2006.

1

(2)  KOM(2006) 712 slutlig.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande: A6/0454/2007.

3

(4)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: SOC/262 (CESE 425/2007).

4

(5)  EGT C 241, 19.9.1981, s. 1.

5

(6)  EUT C 310, 28.10.2000, s. 1.

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av den 13 december 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (EUT L 385, 29.12.2004, s. 1).

7

---

AVTAL

Rådet

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/32

---

Information om dagen för ikraftträdande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Elfenbenskusten

Europeiska gemenskapen och Republiken Elfenbenskustens regering underrättade varandra den 18 april 2008 om att de nödvändiga förfarandena för ikraftträdande av avtalet hade slutförts.

Avtalet trädde därför i kraft den 18 april 2008 enligt artikel 16 i detta.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 6.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 118/33

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK EULEX/2/2008

av den 22 april 2008

om inrättande av bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo)

(2008/356/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (1) (Eulex Kosovo), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.3 i gemensam åtgärd 2008/124/Gusp bemyndigar rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut angående inrättandet av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.3 i gemensam åtgärd 2008/124/Gusp bemyndigar rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut angående inrättandet av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo).

| (2) | I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 fastställs ledande principer och närmare bestämmelser för tredjestaters bidrag till polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställs närmare, vilket även inbegriper inrättande av en bidragande länders kommitté. |
| --- | --- |

(2)

I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 fastställs ledande principer och närmare bestämmelser för tredjestaters bidrag till polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställs närmare, vilket även inbegriper inrättande av en bidragande länders kommitté.

| (3) | Bidragande länders kommitté för Eulex Kosovo kommer att ha en nyckelroll i den löpande ledningen av uppdraget. Den kommer att vara det viktigaste forumet för diskussion av alla problem som gäller den dagliga ledningen av uppdraget. Kusp, som utövar den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av uppdraget, bör beakta kommitténs synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Bidragande länders kommitté för Eulex Kosovo kommer att ha en nyckelroll i den löpande ledningen av uppdraget. Den kommer att vara det viktigaste forumet för diskussion av alla problem som gäller den dagliga ledningen av uppdraget. Kusp, som utövar den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av uppdraget, bör beakta kommitténs synpunkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande

En bidragande länders kommitté för Eulex Kosovo (nedan kallad kommittén) inrättas härmed.

Artikel 2

Uppgifter

1.   Kommittén får uttrycka synpunkter, vilka ska beaktas av Kusp, som utövar den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Eulex Kosovo.

2.   Kommitténs uppgifter fastställs i dokumentet Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering.

Artikel 3

Sammansättning

1.   Alla EU-medlemsstater har rätt att närvara vid kommitténs möten, men endast bidragande medlemsstater får delta i den dagliga ledningen av Eulex Kosovo. Företrädare för de tredjestater som deltar i Eulex Kosovo får närvara vid kommitténs möten. En företrädare för Europeiska kommissionen får också närvara vid kommitténs möten.

2.   Kommittén ska erhålla regelbunden information från uppdragschefen.

Artikel 4

Ordförande

Inom ramen för Eulex Kosovo ska ordförandeskapet i kommittén i enlighet med Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering innehas av en representant för generalsekreteraren/den höge representanten, i nära samråd med ordförandeskapet.

Artikel 5

Möten

1.   Kommittén ska regelbundet sammankallas av ordföranden. Om omständigheterna så kräver får krismöten sammankallas på ordförandens initiativ eller på begäran av en företrädare för en deltagande stat.

2.   Ordföranden ska i förväg skicka ut en preliminär dagordning och dokument som rör mötet. Ordföranden ska ansvara för att Kusp informeras om resultatet av kommitténs diskussioner.

Artikel 6

Sekretess

1.   Rådets säkerhetsbestämmelser ska gälla kommitténs möten och arbete. Särskilt ska företrädarna i kommittén ha genomgått lämplig säkerhetsprövning.

2.   Kommitténs överläggningar ska omfattas av tystnadsplikt.

Artikel 7

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 22 april 2008.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

M. IPAVIC

Ordförande

---

(1)  EUT L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

---