# Eiropas Savienības L 118/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 118 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 6. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 118

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 6. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 396/2008 (2008. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 397/2004, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Pakistānas izcelsmes gultas veļas importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 397/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 398/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 399/2008 (2008. gada 5. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumu attiecībā uz prasībām atsevišķai pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 400/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru 95. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus | 14 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 396/2008 (2008. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 397/2004, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Pakistānas izcelsmes gultas veļas importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 397/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 398/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 399/2008 (2008. gada 5. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumu attiecībā uz prasībām atsevišķai pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai (
  1
  )

1

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 400/2008 (2008. gada 5. maijs), ar kuru 95. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus

14

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/354/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par valsts atbalstu C 47/06 (ex N 648/05) – Nodokļa atlaide videospēļu veidošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6070)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/355/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2007. gada 5. decembris) par EKL 20. panta teksta atveidošanu pasēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5841) | 30 |
| | | NOLĪGUMI |
| | | Padome |
| | * | Informācija par Eiropas Kopienas un Kotdivuāras Republikas partnerattiecību nolīguma stāšanās spēkā datumu | 32 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/354/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par valsts atbalstu C 47/06 (ex N 648/05) – Nodokļa atlaide videospēļu veidošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6070)

   (
  1
  )

ex

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6070)

1

16

IETEIKUMI

Komisija

2008/355/EK

*

Komisijas Ieteikums (2007. gada 5. decembris) par EKL 20. panta teksta atveidošanu pasēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5841)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5841)

30

NOLĪGUMI

Padome

*

Informācija par Eiropas Kopienas un Kotdivuāras Republikas partnerattiecību nolīguma stāšanās spēkā datumu

32

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/356/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EULEX/2/2008 (2008. gada 22. aprīlis) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) Ieguldītāju komitejas izveidi | 33 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/356/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EULEX/2/2008 (2008. gada 22. aprīlis) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) Ieguldītāju komitejas izveidi

EULEX KOSOVO

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 396/2008

(2008. gada 29. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 397/2004, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Pakistānas izcelsmes gultas veļas importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”),

ņemot vērā 1. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 397/2004 (2004. gada 2. marts), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Pakistānas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importu (2),

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 397/2004 Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu tās Pakistānas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā, kura atbilst KN kodiem ex 6302 21 00 (TARIC kodi 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARIC kods 6302229019), ex 6302 31 00 (TARIC kods 6302310090) un ex 6302 32 90 (TARIC kods 6302329019). Visiem uzņēmumiem, kas attiecīgo ražojumu eksportē Kopienā, piemēroja antidempinga maksājumu visā valstī 13,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 397/2004 Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu tās Pakistānas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā, kura atbilst KN kodiem ex 6302 21 00 (TARIC kodi 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARIC kods 6302229019), ex 6302 31 00 (TARIC kods 6302310090) un ex 6302 32 90 (TARIC kods 6302329019). Visiem uzņēmumiem, kas attiecīgo ražojumu eksportē Kopienā, piemēroja antidempinga maksājumu visā valstī 13,1 % apmērā.

| (2) | Pēc daļējas ex officio starpposma pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam 2006. gada maijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 695/2006 (3) grozīja Regulu (EK) Nr. 397/2004 un noteica jaunas maksājuma likmes 0–8,5 % apmērā, balstoties uz izmeklēšanas periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. Ņemot vērā to, ka sadarbojās ļoti daudz ražotāju eksportētāju, tika izveidota izlase. |
| --- | --- |

(2)

Pēc daļējas ex officio starpposma pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam 2006. gada maijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 695/2006 (3) grozīja Regulu (EK) Nr. 397/2004 un noteica jaunas maksājuma likmes 0–8,5 % apmērā, balstoties uz izmeklēšanas periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. Ņemot vērā to, ka sadarbojās ļoti daudz ražotāju eksportētāju, tika izveidota izlase.

| (3) | Izlasē atlasītajiem uzņēmumiem piemēroja individuālas maksājuma likmes, ko noteica pārskatīšanas izmeklēšanā, pārējiem uzņēmumiem piemēroja vidējo svērto maksājuma likmi – 5,8 %. Maksājuma likmi 8,5 % apmērā noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(3)

Izlasē atlasītajiem uzņēmumiem piemēroja individuālas maksājuma likmes, ko noteica pārskatīšanas izmeklēšanā, pārējiem uzņēmumiem piemēroja vidējo svērto maksājuma likmi – 5,8 %. Maksājuma likmi 8,5 % apmērā noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanas laikā.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā tiem Pakistānas ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilda minētajā pantā noteiktajiem trim kritērijiem, paredzēja tādas pašas iespējas kā tiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms” jeb “JRER”). |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā tiem Pakistānas ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilda minētajā pantā noteiktajiem trim kritērijiem, paredzēja tādas pašas iespējas kā tiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms” jeb “JRER”).

| (5) | Regulā (EK) Nr. 925/2007 ir izklāstīti konstatējumi par astoņpadsmit Pakistānas uzņēmumiem, kuri pieprasīja tiem piemērot JRER. Četriem Pakistānas uzņēmumiem JRER piešķīra, bet pārējo četrpadsmit uzņēmumu pieprasījumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 925/2007 ir izklāstīti konstatējumi par astoņpadsmit Pakistānas uzņēmumiem, kuri pieprasīja tiem piemērot JRER. Četriem Pakistānas uzņēmumiem JRER piešķīra, bet pārējo četrpadsmit uzņēmumu pieprasījumi tika noraidīti.

B.   JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI

| (6) | Vēl trīspadsmit Pakistānas uzņēmumi ir pieprasījuši tiem piemērot JRER. |
| --- | --- |

(6)

Vēl trīspadsmit Pakistānas uzņēmumi ir pieprasījuši tiem piemērot JRER.

| (7) | Tika veikta pārbaude, lai noteiktu to, vai katrs pieteikuma iesniedzējs atbilst JRER piešķiršanas kritērijiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā, apliecinot, ka tas:






  — | izmeklēšanas periodā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam nav eksportējis uz Kopienu 1. apsvērumā minēto ražojumu, |
| --- | --- | --- |

(7)

Tika veikta pārbaude, lai noteiktu to, vai katrs pieteikuma iesniedzējs atbilst JRER piešķiršanas kritērijiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā, apliecinot, ka tas:

—

izmeklēšanas periodā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam nav eksportējis uz Kopienu 1. apsvērumā minēto ražojumu,

| — | nav saistīts ar eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas ar šo regulu noteiktie ieviestie pasākumi, un |
| --- | --- |

—

nav saistīts ar eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas ar šo regulu noteiktie ieviestie pasākumi, un

| — | pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Kopienu attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

—

pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Kopienu attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu.

| (8) | Visiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta anketa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Visiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta anketa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.

| (9) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktam uz ražotājiem eksportētājiem, kas atbilst šiem trim kritērijiem, var attiecināt maksājuma likmi, ko piemēro uzņēmumiem, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē, t. i., – 5,8 %. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktam uz ražotājiem eksportētājiem, kas atbilst šiem trim kritērijiem, var attiecināt maksājuma likmi, ko piemēro uzņēmumiem, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē, t. i., – 5,8 %.

C.   KONSTATĒJUMI

| (10) | Trīs Pakistānas uzņēmumi, kas pieprasīja tiem piemērot JRER, atbildes uz sākotnējās anketas jautājumiem nesniedza. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi tika noraidīti. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka to pieprasījumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus. Komentāri netika saņemti. |
| --- | --- |

(10)

Trīs Pakistānas uzņēmumi, kas pieprasīja tiem piemērot JRER, atbildes uz sākotnējās anketas jautājumiem nesniedza. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi tika noraidīti. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka to pieprasījumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus. Komentāri netika saņemti.

| (11) | Pēc divu Pakistānas ražotāju eksportētāju sniegtās informācijas pārbaudes bija skaidrs, ka to sniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem trim kritērijiem. Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktu uz minētajiem diviem ražotājiem var attiecināt maksājuma likmi, ko piemēro uzņēmumam, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē, t. i., – 5,8 %, un tos var iekļaut ražotāju eksportētāju sarakstā šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Pēc divu Pakistānas ražotāju eksportētāju sniegtās informācijas pārbaudes bija skaidrs, ka to sniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem trim kritērijiem. Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktu uz minētajiem diviem ražotājiem var attiecināt maksājuma likmi, ko piemēro uzņēmumam, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē, t. i., – 5,8 %, un tos var iekļaut ražotāju eksportētāju sarakstā šīs regulas pielikumā.

| (12) | Tika konstatēts, ka viens Pakistānas uzņēmums ir saistīts ar citu uzņēmumu, kas bija sadarbojies pārskatīšanas izmeklēšanā un kas ir eksportējis attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Tāpēc šis ražotājs neatbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajam otrajam kritērijam, un tādēļ tā pieprasījums piemērot JRER tika noraidīts. Šim uzņēmumam paziņoja, ka tā pieprasījums netiks turpmāk izskatīts, un tam deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmums nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus. |
| --- | --- |

(12)

Tika konstatēts, ka viens Pakistānas uzņēmums ir saistīts ar citu uzņēmumu, kas bija sadarbojies pārskatīšanas izmeklēšanā un kas ir eksportējis attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Tāpēc šis ražotājs neatbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajam otrajam kritērijam, un tādēļ tā pieprasījums piemērot JRER tika noraidīts. Šim uzņēmumam paziņoja, ka tā pieprasījums netiks turpmāk izskatīts, un tam deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmums nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus.

| (13) | Tika konstatēts, ka trīs Pakistānas uzņēmumi ir eksportējuši attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Tāpēc šie trīs ražotāji neatbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajam pirmajam kritērijam un to pieprasījums piemērot JRER tika noraidīts. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka tos pieteikumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmumi nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus. |
| --- | --- |

(13)

Tika konstatēts, ka trīs Pakistānas uzņēmumi ir eksportējuši attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Tāpēc šie trīs ražotāji neatbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajam pirmajam kritērijam un to pieprasījums piemērot JRER tika noraidīts. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka tos pieteikumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmumi nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus.

| (14) | Trīs Pakistānas uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie pārdevuši attiecīgo ražojumu uz EK pēc izmeklēšanas perioda vai ir uzņēmušies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi ir eksportējuši attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi piemērot JRER tika noraidīti. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka tos pieteikumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmumi nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus. |
| --- | --- |

(14)

Trīs Pakistānas uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie pārdevuši attiecīgo ražojumu uz EK pēc izmeklēšanas perioda vai ir uzņēmušies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi ir eksportējuši attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi piemērot JRER tika noraidīti. Šiem uzņēmumiem paziņoja, ka tos pieteikumi netiks turpmāk izskatīti, un tiem deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmumi nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus.

| (15) | Viens Pakistānas uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas izgatavoja attiecīgo ražojumu, un tas nesniedza papildu apstiprinošus pierādījumus par attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu uz EK pēc izmeklēšanas perioda vai par to, ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu. Tādēļ šis pieprasījuma iesniedzējs neatbilda pamatkritērijam par ražotāju eksportētāju un tā pieprasījumu nevarēja turpmāk izskatīt. Šim uzņēmumam paziņoja, ka tā pieprasījums netiks turpmāk izskatīts, un tam deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmums nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus. |
| --- | --- |

(15)

Viens Pakistānas uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tas izgatavoja attiecīgo ražojumu, un tas nesniedza papildu apstiprinošus pierādījumus par attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu uz EK pēc izmeklēšanas perioda vai par to, ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu. Tādēļ šis pieprasījuma iesniedzējs neatbilda pamatkritērijam par ražotāju eksportētāju un tā pieprasījumu nevarēja turpmāk izskatīt. Šim uzņēmumam paziņoja, ka tā pieprasījums netiks turpmāk izskatīts, un tam deva iespēju izteikt komentārus, taču uzņēmums nesniedza papildu informāciju, kas varētu mainīt konstatējumus.

| (16) | Visi pieprasījuma iesniedzēji un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja iesniegt komentārus. |
| --- | --- |

(16)

Visi pieprasījuma iesniedzēji un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja iesniegt komentārus.

D.   SECINĀJUMS

| (17) | Ņemot vērā 11. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, divi Pakistānas ražotāji eksportētāji atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem JRER piemērošanai. Tādēļ šie uzņēmumi būtu jāiekļauj to uzņēmumu, kas sadarbojās, sarakstā Regulas (EK) Nr. 397/2004 pielikumā un tiem būtu jāpiemēro 5,8 % maksājuma likme. Pārējo 11 Pakistānas ražotāju eksportētāju iesniegtie pieprasījumi būtu jānoraida iepriekš izklāstīto apsvērumu dēļ, |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā 11. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, divi Pakistānas ražotāji eksportētāji atbilst Regulas (EK) Nr. 397/2004 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem JRER piemērošanai. Tādēļ šie uzņēmumi būtu jāiekļauj to uzņēmumu, kas sadarbojās, sarakstā Regulas (EK) Nr. 397/2004 pielikumā un tiem būtu jāpiemēro 5,8 % maksājuma likme. Pārējo 11 Pakistānas ražotāju eksportētāju iesniegtie pieprasījumi būtu jānoraida iepriekš izklāstīto apsvērumu dēļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražotāju, kas sadarbojās, sarakstu Regulas (EK) Nr. 397/2004 pielikumā aizstāj ar šādu sarakstu:

| Vārds, uzvārds | Adrese |
| --- | --- |
| “A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Vārds, uzvārds

Adrese

“A.B. Exports (PVT) Ltd

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) LTD

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1-19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) Ltd

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi-75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

J.K. Sons Private Limited

| 3-1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3-1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) Ltd

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karachi |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karachi

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad” |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2008. gada 29. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. RUPEL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 66, 4.3.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 925/2007 (OV L 202, 3.8.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 121, 6.5.2006., 14. lpp.

3

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 397/2008

(2008. gada 5. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 6. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 5. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 5. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 398/2008

(2008. gada 5. maijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 387/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 387/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1109/2007 36. pantā minētajiem produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 6. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 5. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 62. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 28.9.2007., 5. lpp.

3

(4)  OV L 116, 30.4.2008., 21. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 6. maija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 95 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 399/2008

(2008. gada 5. maijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumu attiecībā uz prasībām atsevišķai pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1774/2002 paredzētas dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un no tiem iegūtu produktu, kas nav paredzēti cilvēku uzturam, laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1774/2002 paredzētas dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un no tiem iegūtu produktu, kas nav paredzēti cilvēku uzturam, laišanu tirgū.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumā ir noteiktas prasības, lai Kopienā laistu tirgū un importētu lolojumdzīvnieku barību, košļājamās suņu rotaļlietas un tehniskos produktus. Minētā pielikuma II nodaļas B.3. daļā paredzēts, ka, pārstrādājot lolojumdzīvnieku barību, kas nav konservēta, tā ir jāapstrādā konkrētā veidā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumā ir noteiktas prasības, lai Kopienā laistu tirgū un importētu lolojumdzīvnieku barību, košļājamās suņu rotaļlietas un tehniskos produktus. Minētā pielikuma II nodaļas B.3. daļā paredzēts, ka, pārstrādājot lolojumdzīvnieku barību, kas nav konservēta, tā ir jāapstrādā konkrētā veidā.

| (3) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 829/2007 (2) grozīja prasības attiecībā uz pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības, kas nav konservēta barība, importu Kopienā. Mainīja tā veselības sertifikāta paraugu pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai (kas nav konservēta barība), kurš jāpievieno importētiem sūtījumiem. Saskaņā ar jauno veselības sertifikātu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1774/2002 X pielikuma 3.B nodaļā, pārstrādāta lolojumdzīvnieku barība nav termiski jāapstrādā, ja izmantotās dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas iepriekš apstrādātas atbilstoši pārstrādes standartiem, ko tām piemēro saistībā ar laišanu Kopienas tirgū. Minētie standarti nodrošina atbilstīgu aizsardzību pret sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 829/2007 (2) grozīja prasības attiecībā uz pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības, kas nav konservēta barība, importu Kopienā. Mainīja tā veselības sertifikāta paraugu pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai (kas nav konservēta barība), kurš jāpievieno importētiem sūtījumiem. Saskaņā ar jauno veselības sertifikātu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1774/2002 X pielikuma 3.B nodaļā, pārstrādāta lolojumdzīvnieku barība nav termiski jāapstrādā, ja izmantotās dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas iepriekš apstrādātas atbilstoši pārstrādes standartiem, ko tām piemēro saistībā ar laišanu Kopienas tirgū. Minētie standarti nodrošina atbilstīgu aizsardzību pret sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumiem.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1774/2002 28. pantā paredzēts, ka minētās regulas noteikumi, ko piemēro atsevišķu produktu importam, tostarp pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, nav labvēlīgāki vai nelabvēlīgāki par tiem, ko piemēro šādu produktu ražošanai un tirdzniecībai Kopienā. Tādēļ noteikumi, ko piemēro pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības importam Kopienā, jāpiemēro arī minētās pārstrādātās lolojumdzīvnieku barības ražošanai Kopienā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1774/2002 28. pantā paredzēts, ka minētās regulas noteikumi, ko piemēro atsevišķu produktu importam, tostarp pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, nav labvēlīgāki vai nelabvēlīgāki par tiem, ko piemēro šādu produktu ražošanai un tirdzniecībai Kopienā. Tādēļ noteikumi, ko piemēro pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības importam Kopienā, jāpiemēro arī minētās pārstrādātās lolojumdzīvnieku barības ražošanai Kopienā.

| (5) | Tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikums.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 5. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1432/2007 (OV L 320, 6.12.2007., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 21.7.2007., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1256/2007 (OV L 282, 26.10.2007., 30. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1774/2002 VIII pielikuma II nodaļas B.3. daļu aizstāj ar šādu daļu:

| “3. | Pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, kas nav konservēta lolojumdzīvnieku barība:






  a) | jāveic termoapstrāde vismaz 90 °C temperatūrā visai galaprodukta masai; |
| --- | --- | --- |

“3.

Pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, kas nav konservēta lolojumdzīvnieku barība:

a)

jāveic termoapstrāde vismaz 90 °C temperatūrā visai galaprodukta masai;

| b) | jāveic termoapstrāde vismaz 90 °C temperatūrā dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļām; vai |
| --- | --- |

b)

jāveic termoapstrāde vismaz 90 °C temperatūrā dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļām; vai

| c) | dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu ziņā jābūt ražotai, izmantojot tikai:






  i) | gaļu vai gaļas produktus, kas ir viscaur termiski apstrādāti vismaz 90 °C temperatūrā; |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu ziņā jābūt ražotai, izmantojot tikai:

i)

gaļu vai gaļas produktus, kas ir viscaur termiski apstrādāti vismaz 90 °C temperatūrā;

| ii) | šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai pārstrādātus produktus, kas pārstrādāti saskaņā ar šīs regulas prasībām: piens un piena produkti, želatīns, hidrolizēts proteīns, olu produkti, kolagēns, asins produkti, pārstrādāts dzīvnieku proteīns (ieskaitot zivju miltus), kausēti tauki, zivju eļļas, dikalcija fosfāts, kalcija fosfāts vai iekšējo orgānu pārstrādes produkti garšas pastiprināšanai. |
| --- | --- |

ii)

šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai pārstrādātus produktus, kas pārstrādāti saskaņā ar šīs regulas prasībām: piens un piena produkti, želatīns, hidrolizēts proteīns, olu produkti, kolagēns, asins produkti, pārstrādāts dzīvnieku proteīns (ieskaitot zivju miltus), kausēti tauki, zivju eļļas, dikalcija fosfāts, kalcija fosfāts vai iekšējo orgānu pārstrādes produkti garšas pastiprināšanai.

Pēc termoapstrādes jāievēro visi drošības pasākumi, lai novērstu šādas pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības piesārņošanos.

Pārstrādātā lolojumdzīvnieku barība jāiepako jaunā iepakojumā.”

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 400/2008

(2008. gada 5. maijs),

ar kuru 95. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2008. gada 21. aprīlī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2008. gada 21. aprīlī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 5. maijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 374/2008 (OV L 113, 25.4.2008., 15. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

Sadaļā “Fiziskas personas” pievieno šādus ierakstus:

| “(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Uzvārds oriģinālā rakstībā:
  Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Adrese: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tashkent, Uzbekistan. Dzimšanas datums: 1983. Dzimšanas vieta: Taškenta, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) viens no Islamic Jihad Group līderiem; b) īpaši apmācīts rīkoties ar mīnām un sprāgstvielām Al-Qaida nometnē Khost provincē; c) piedalījies Taliban militārajās operācijās Afganistānā un Pakistānā; d) viens no 2004. gada teroristu uzbrukumu organizētājiem Uzbekistānā; e) 2000. gadā pret viņu ir ierosināta krimināllieta saskaņā ar šādiem Uzbekistānas Republikas Kriminālkodeksa pantiem: 159. panta 3. daļa (Uzbekistānas Republikas konstitucionālās iekārtas apdraudēšana) un 248. pants (Ieroču, munīcijas, sprāgstvielu vai spridzekļu nelegāla glabāšana); f) ir izdots orderis viņa arestam. |
| --- | --- |

“(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Uzvārds oriģinālā rakstībā:
  Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Adrese: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tashkent, Uzbekistan. Dzimšanas datums: 1983. Dzimšanas vieta: Taškenta, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) viens no Islamic Jihad Group līderiem; b) īpaši apmācīts rīkoties ar mīnām un sprāgstvielām Al-Qaida nometnē Khost provincē; c) piedalījies Taliban militārajās operācijās Afganistānā un Pakistānā; d) viens no 2004. gada teroristu uzbrukumu organizētājiem Uzbekistānā; e) 2000. gadā pret viņu ir ierosināta krimināllieta saskaņā ar šādiem Uzbekistānas Republikas Kriminālkodeksa pantiem: 159. panta 3. daļa (Uzbekistānas Republikas konstitucionālās iekārtas apdraudēšana) un 248. pants (Ieroču, munīcijas, sprāgstvielu vai spridzekļu nelegāla glabāšana); f) ir izdots orderis viņa arestam.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov
  . Uzvārds oriģinālā rakstībā:
  Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adrese: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijan Region, Uzbekistan. Dzimšanas datums: 1972. Dzimšanas vieta: Andižānas reģions, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) viens no Islamic Jihad Group līderiem; b) īpaši apmācīts rīkoties ar mīnām un sprāgstvielām Al-Qaida nometnēs; c) piedalījies Taliban militārajās operācijās Afganistānā un Pakistānā; d) viens no 1999. un 2004. gada teroristu uzbrukumu organizētājiem Uzbekistānā; e) 1999. gada martā pret viņu ir ierosināta krimināllieta saskaņā ar šādiem Uzbekistānas Republikas Kriminālkodeksa pantiem: 154. pants (Algotņu darbība), 155. pants (Terorisms), 156. pants (Etniska, rasu vai reliģiska naida kurināšana), 159. pants (Uzbekistānas Republikas konstitucionālās iekārtas apdraudēšana), 242. pants (Noziedzīgas struktūras organizēšana) un 244. pants (Neziņošana par noziegumu vai tā slēpšana); f) ir izdots orderis viņa arestam.” |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov
  . Uzvārds oriģinālā rakstībā:
  Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adrese: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijan Region, Uzbekistan. Dzimšanas datums: 1972. Dzimšanas vieta: Andižānas reģions, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) viens no Islamic Jihad Group līderiem; b) īpaši apmācīts rīkoties ar mīnām un sprāgstvielām Al-Qaida nometnēs; c) piedalījies Taliban militārajās operācijās Afganistānā un Pakistānā; d) viens no 1999. un 2004. gada teroristu uzbrukumu organizētājiem Uzbekistānā; e) 1999. gada martā pret viņu ir ierosināta krimināllieta saskaņā ar šādiem Uzbekistānas Republikas Kriminālkodeksa pantiem: 154. pants (Algotņu darbība), 155. pants (Terorisms), 156. pants (Etniska, rasu vai reliģiska naida kurināšana), 159. pants (Uzbekistānas Republikas konstitucionālās iekārtas apdraudēšana), 242. pants (Noziedzīgas struktūras organizēšana) un 244. pants (Neziņošana par noziegumu vai tā slēpšana); f) ir izdots orderis viņa arestam.”

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 11. decembris)

par valsts atbalstu C 47/06 (ex N 648/05) – Nodokļa atlaide videospēļu veidošanai

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6070)

(Autentisks ir vienīgi teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/354/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas izteikt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem (1), kā arī ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Francijas iestādes 2005. gada 20. decembrī paziņoja par šo atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(1)

Francijas iestādes 2005. gada 20. decembrī paziņoja par šo atbalsta pasākumu.

| (2) | Komisija 2006. gada 25. janvāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2006. gada 15. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 25. janvāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2006. gada 15. februāra vēstulē.

| (3) | Komisijas un Francijas iestāžu kopīga sanāksme notika 2006. gada 3. maijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes veica izmaiņas šajā pasākumā, par ko 2006. gada 12. jūnija vēstulē tās informēja Komisiju. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas un Francijas iestāžu kopīga sanāksme notika 2006. gada 3. maijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes veica izmaiņas šajā pasākumā, par ko 2006. gada 12. jūnija vēstulē tās informēja Komisiju.

| (4) | Pamatojoties uz šīm izmaiņām, Komisija 2006. gada 1. augusta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko Francijas iestādes pēc tam, kad bija lūgušas termiņa pagarinājumu, sniedza 2006. gada 18. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz šīm izmaiņām, Komisija 2006. gada 1. augusta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko Francijas iestādes pēc tam, kad bija lūgušas termiņa pagarinājumu, sniedza 2006. gada 18. septembra vēstulē.

| (5) | Komisija 2006. gada 22. novembra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļa atlaidi videospēļu veidošanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2006. gada 22. novembra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļa atlaidi videospēļu veidošanai.

| (6) | Francija savus iebildumus izteica 2006. gada 22. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 3. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Francija savus iebildumus izteica 2006. gada 22. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 3. janvārī.

| (7) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu.

| (8) | Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:






  — | TIGA, 2006. gada 21. decembra vēstulē, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:

—

TIGA, 2006. gada 21. decembra vēstulē,

| — | EGDF, 2006. gada 22. decembra vēstulē, |
| --- | --- |

—

EGDF, 2006. gada 22. decembra vēstulē,

| — | GAME, 2007. gada 3. janvāra vēstulē, |
| --- | --- |

—

GAME, 2007. gada 3. janvāra vēstulē,

| — | ADESE, 2007. gada 3. janvāra vēstulē, |
| --- | --- |

—

ADESE, 2007. gada 3. janvāra vēstulē,

| — | APOM, 2007. gada 5. janvāra vēstulē, |
| --- | --- |

—

APOM, 2007. gada 5. janvāra vēstulē,

| — | ISFE, 2007. gada 5. janvāra vēstulē, |
| --- | --- |

—

ISFE, 2007. gada 5. janvāra vēstulē,

| — | Ubisoft, 2007. gada 8. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, 2007. gada 8. janvāra vēstulē.

| (9) | Komisija papildu komentārus saņēma ilgāku laiku pēc tam, kad bija beidzies viena mēneša termiņš pēc lēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī, kurus šā iemesla dēļ tā neņēma vērā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija papildu komentārus saņēma ilgāku laiku pēc tam, kad bija beidzies viena mēneša termiņš pēc lēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī, kurus šā iemesla dēļ tā neņēma vērā.

| (10) | Termiņā iesniegtie iebildumi dalībvalstij tika nosūtīti 2007. gada 12. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Termiņā iesniegtie iebildumi dalībvalstij tika nosūtīti 2007. gada 12. februāra vēstulē.

| (11) | Francijas iestādes 2007. gada 23. janvāra vēstulē, kā arī gatavojot sanāksmi ar Komisiju, kas notika 2007. gada 29. janvārī, informēja Komisiju par izmaiņām attiecībā uz paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(11)

Francijas iestādes 2007. gada 23. janvāra vēstulē, kā arī gatavojot sanāksmi ar Komisiju, kas notika 2007. gada 29. janvārī, informēja Komisiju par izmaiņām attiecībā uz paziņoto pasākumu.

| (12) | Komisija 2007. gada 21. februārī nosūtīja papildu jautājumus. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2007. gada 21. februārī nosūtīja papildu jautājumus.

| (13) | Francijas iestādes 2007. gada 22. marta vēstulē nosūtīja savus iebildumus par ieinteresēto personu piezīmēm un atbildes uz 2007. gada 12. februārī nosūtītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Francijas iestādes 2007. gada 22. marta vēstulē nosūtīja savus iebildumus par ieinteresēto personu piezīmēm un atbildes uz 2007. gada 12. februārī nosūtītajiem jautājumiem.

| (14) | EGDF un ISFE pārstāvji tika pieņemti attiecīgi 2007. gada 13. un 14. februārī. |
| --- | --- |

(14)

EGDF un ISFE pārstāvji tika pieņemti attiecīgi 2007. gada 13. un 14. februārī.

| (15) | Francijas iestāžu un Komisijas sanāksme notika 2007. gada 31. jūlijā, pēc kuras Francijas iestādes nosūtīja trīs vēstules 2007. gada 5. oktobrī, 17. oktobrī un 7. novembrī, informējot Komisiju par izmaiņām paziņotajā pasākumā. |
| --- | --- |

(15)

Francijas iestāžu un Komisijas sanāksme notika 2007. gada 31. jūlijā, pēc kuras Francijas iestādes nosūtīja trīs vēstules 2007. gada 5. oktobrī, 17. oktobrī un 7. novembrī, informējot Komisiju par izmaiņām paziņotajā pasākumā.

2.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS, UZSĀKOT PROCEDŪRU

| (16) | Pasākums ir atbalsts nodokļa atlaides veidā tādu videospēļu veidošanai, kurām ir kultūras vērība. Dienā, kad Komisija sāka izmeklēšanas procedūru, šā pasākuma noteikumi bija šādi. |
| --- | --- |

(16)

Pasākums ir atbalsts nodokļa atlaides veidā tādu videospēļu veidošanai, kurām ir kultūras vērība. Dienā, kad Komisija sāka izmeklēšanas procedūru, šā pasākuma noteikumi bija šādi.

a)   Uzņēmumi un videospēles, kuriem ir tiesības saņemt atbalstu

| (17) | Uzņēmumi, kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, ir uzņēmumi, kas ražo videospēles, proti, studijas, kas veido videospēles, neatkarīgās studijas vai izdevēju filiāles. |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmumi, kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, ir uzņēmumi, kas ražo videospēles, proti, studijas, kas veido videospēles, neatkarīgās studijas vai izdevēju filiāles.

| (18) | Spēles, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, tiek definētas kā izklaides programmatūra, kas nodota publikas rīcībā uz datu nesēja vai tiešsaistē, kurā iekļauti mākslinieciskās vai tehnoloģiskās jaunrades elementi. Šī programmatūra attiecas ne vien uz videospēlēm, kas domātas personālajiem datoriem vai konsolēm, bet arī uz tiešsaistes spēlēm, neatkarīgi no tā, vai tās domātas vairākiem spēlētājiem vai ne, uz izglītojošu vai izklaidējoši izglītojošu programmatūru, kā arī ar kultūru saistītu lasāmatmiņas kompaktdisku, ja tas ir pietiekami interaktīvs un radošs. Minimālā izveides izmaksu summa EUR 150 000 apmērā ir noteikta, lai izslēgtu spēles, kuras nav paredzētas lielā apjomā laist tirgū. Turklāt, lai varētu saņemt nodokļa atlaidi, videospēlēm jāatbilst vairākiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(18)

Spēles, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, tiek definētas kā izklaides programmatūra, kas nodota publikas rīcībā uz datu nesēja vai tiešsaistē, kurā iekļauti mākslinieciskās vai tehnoloģiskās jaunrades elementi. Šī programmatūra attiecas ne vien uz videospēlēm, kas domātas personālajiem datoriem vai konsolēm, bet arī uz tiešsaistes spēlēm, neatkarīgi no tā, vai tās domātas vairākiem spēlētājiem vai ne, uz izglītojošu vai izklaidējoši izglītojošu programmatūru, kā arī ar kultūru saistītu lasāmatmiņas kompaktdisku, ja tas ir pietiekami interaktīvs un radošs. Minimālā izveides izmaksu summa EUR 150 000 apmērā ir noteikta, lai izslēgtu spēles, kuras nav paredzētas lielā apjomā laist tirgū. Turklāt, lai varētu saņemt nodokļa atlaidi, videospēlēm jāatbilst vairākiem kritērijiem.

| (19) | Pirmais kritērijs ir negatīvs – nodokļa atlaidi nevar saņemt par tādām videospēlēm, kurās ir pornogrāfiska rakstura vai smagu vardarbību atspoguļojoši fragmenti. |
| --- | --- |

(19)

Pirmais kritērijs ir negatīvs – nodokļa atlaidi nevar saņemt par tādām videospēlēm, kurās ir pornogrāfiska rakstura vai smagu vardarbību atspoguļojoši fragmenti.

| (20) | Videospēlēs, par kurām ir tiesības saņemt nodokļa atlaidi, turklāt jābūt iekļautam kultūras aspektam. Šai nolūkā videospēlēm jāatbilst vienam no šādiem diviem kritērijiem:






  a) | tajās adaptēts jau esošs Eiropas kultūras mantojuma darbs pēc franču valodā rakstīta scenārija; |
| --- | --- | --- |

(20)

Videospēlēs, par kurām ir tiesības saņemt nodokļa atlaidi, turklāt jābūt iekļautam kultūras aspektam. Šai nolūkā videospēlēm jāatbilst vienam no šādiem diviem kritērijiem:

a)

tajās adaptēts jau esošs Eiropas kultūras mantojuma darbs pēc franču valodā rakstīta scenārija;

| b) | tās atbilst “kvalitātes un koncepcijas oriģinalitātes kritērijam, kā arī kultūras daudzveidības izpausmes un Eiropas jaunrades kritērijam videospēļu jomā”. Kritērija novērtēšanā iekļauta “satura, scenārija kvalitātes un oriģinalitātes novērtēšana, spēles vadāmības, navigācijas, interaktivitātes, vizuālo, skaņas un grafisko komponentu novērtēšana”. |
| --- | --- |

b)

tās atbilst “kvalitātes un koncepcijas oriģinalitātes kritērijam, kā arī kultūras daudzveidības izpausmes un Eiropas jaunrades kritērijam videospēļu jomā”. Kritērija novērtēšanā iekļauta “satura, scenārija kvalitātes un oriģinalitātes novērtēšana, spēles vadāmības, navigācijas, interaktivitātes, vizuālo, skaņas un grafisko komponentu novērtēšana”.

| (21) | Visbeidzot, kritērijs, kas saistīts ar Eiropas kultūru attiecībā uz radošo līdzstrādnieku pilsonību – pa kategorijām sadalītu to punktu skala, ko piešķir katrai sadaļai, atkarībā no Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņa statusa, noteiks videospēļu eiropeisko raksturu, tātad to atbilstību nodokļa atlaides saņemšanai. Attiecībā uz skalu tiek ņemti vērā ne tikai videospēļu producentu tieši iesaistīti darbinieki, bet arī tie, kuri saistīti ar iespējamajiem apakšuzņēmējiem. |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot, kritērijs, kas saistīts ar Eiropas kultūru attiecībā uz radošo līdzstrādnieku pilsonību – pa kategorijām sadalītu to punktu skala, ko piešķir katrai sadaļai, atkarībā no Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņa statusa, noteiks videospēļu eiropeisko raksturu, tātad to atbilstību nodokļa atlaides saņemšanai. Attiecībā uz skalu tiek ņemti vērā ne tikai videospēļu producentu tieši iesaistīti darbinieki, bet arī tie, kuri saistīti ar iespējamajiem apakšuzņēmējiem.

b)   Attaisnotie izdevumi

| (22) | Attaisnotie izdevumi tiek noteikti tā, lai tie atbilstu izdevumiem, kas saistīti ar koncepciju un jaunradi. Šajos izdevumos neietilpst izdevumi, kas saistīti ar atkļūdošanu un turpmākām pārbaudēm. Tajos toties iekļautas:






  a) | attiecīgās personāla izmaksas (darba samaksa un sociālās izmaksas):






  1) | režisoram, režisora palīgam, mākslinieciskajam vadītājam, tehniskajam direktoram; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Attaisnotie izdevumi tiek noteikti tā, lai tie atbilstu izdevumiem, kas saistīti ar koncepciju un jaunradi. Šajos izdevumos neietilpst izdevumi, kas saistīti ar atkļūdošanu un turpmākām pārbaudēm. Tajos toties iekļautas:

a)

attiecīgās personāla izmaksas (darba samaksa un sociālās izmaksas):

1)

režisoram, režisora palīgam, mākslinieciskajam vadītājam, tehniskajam direktoram;

| 2) | personām, kas atbild par scenāriju un dialogiem, dizainu un spēles līmeņu koncepciju; |
| --- | --- |

2)

personām, kas atbild par scenāriju un dialogiem, dizainu un spēles līmeņu koncepciju;

| 3) | personām, kas atbild par programmēšanu; |
| --- | --- |

3)

personām, kas atbild par programmēšanu;

| 4) | personām, kas atbild par grafisko izpildījumu un animāciju; |
| --- | --- |

4)

personām, kas atbild par grafisko izpildījumu un animāciju;

| 5) | personām, kas atbild par skaņu vidi; |
| --- | --- |

5)

personām, kas atbild par skaņu vidi;

| b) | dotācijas to pamatlīdzekļu amortizācijai, kas nav nekustamais īpašums, kuras tieši piešķirtas atzīto videospēļu veidošanai; |
| --- | --- |

b)

dotācijas to pamatlīdzekļu amortizācijai, kas nav nekustamais īpašums, kuras tieši piešķirtas atzīto videospēļu veidošanai;

| c) | citi ar darbību saistīti izdevumi, kas noteikti kā fiksēta summa 75 % apjomā no personāla izmaksām. |
| --- | --- |

c)

citi ar darbību saistīti izdevumi, kas noteikti kā fiksēta summa 75 % apjomā no personāla izmaksām.

| (23) | Valsts subsīdijas, ko saņem uzņēmumi atkarībā no tiem izdevumiem, kuri dod tiesības saņemt nodokļa atlaidi, tiks aprēķinātas, samazinot nodokļa atlaides aprēķina bāzi. |
| --- | --- |

(23)

Valsts subsīdijas, ko saņem uzņēmumi atkarībā no tiem izdevumiem, kuri dod tiesības saņemt nodokļa atlaidi, tiks aprēķinātas, samazinot nodokļa atlaides aprēķina bāzi.

c)   Nodokļa atlaides piemērošanas mehānisms

| (24) | Nodokļa atlaides likme tiek piemērota šādi noteiktajiem izdevumiem. Nodokļa atlaides likme ir 20 % no attaisnoto izdevumu summas. |
| --- | --- |

(24)

Nodokļa atlaides likme tiek piemērota šādi noteiktajiem izdevumiem. Nodokļa atlaides likme ir 20 % no attaisnoto izdevumu summas.

| (25) | Turklāt Francijas iestādes izsaka gatavību ieviest maksimālo summu katram uzņēmumam, lai varētu kontrolēt pasākuma fiskālās izmaksas. Projekta pašreizējā stadijā Francijas iestādes izsaka gatavību noteikt maksimālo summu 3 miljonu euro apjomā. Šim punktam paredzētais gada budžets tiek lēsts aptuveni 30 miljonu euro apjomā. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt Francijas iestādes izsaka gatavību ieviest maksimālo summu katram uzņēmumam, lai varētu kontrolēt pasākuma fiskālās izmaksas. Projekta pašreizējā stadijā Francijas iestādes izsaka gatavību noteikt maksimālo summu 3 miljonu euro apjomā. Šim punktam paredzētais gada budžets tiek lēsts aptuveni 30 miljonu euro apjomā.

| (26) | Turklāt tiek ieviests apstiprinājuma mehānisms, lai pārbaudītu, ka tiek izpildīti videospēļu atlases kritēriji. Šajā mehānismā iekļauts tās ekspertu komisijas novērtējums, kuras sastāvā iekļauti Francijas valsts pārvaldes iestāžu pārstāvji un kvalificētas personas, kurām obligāti nav jābūt videospēļu nozares pārstāvjiem, bet kuras pārstāvēs citas kultūras jomas. Šī ekspertu grupa pārbaudīs uzņēmuma un spēles tiesības saņemt atbalstu, izdevumu raksturu un to, kā tiek ņemti vērā 19., 20. un 21. apsvērumā norādītie ar kultūru saistītie kritēriji. Šī grupa izteiks atzinumu, ko Kultūras un komunikāciju ministrija izmantos par pamatu savai piekrišanai. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt tiek ieviests apstiprinājuma mehānisms, lai pārbaudītu, ka tiek izpildīti videospēļu atlases kritēriji. Šajā mehānismā iekļauts tās ekspertu komisijas novērtējums, kuras sastāvā iekļauti Francijas valsts pārvaldes iestāžu pārstāvji un kvalificētas personas, kurām obligāti nav jābūt videospēļu nozares pārstāvjiem, bet kuras pārstāvēs citas kultūras jomas. Šī ekspertu grupa pārbaudīs uzņēmuma un spēles tiesības saņemt atbalstu, izdevumu raksturu un to, kā tiek ņemti vērā 19., 20. un 21. apsvērumā norādītie ar kultūru saistītie kritēriji. Šī grupa izteiks atzinumu, ko Kultūras un komunikāciju ministrija izmantos par pamatu savai piekrišanai.

| (27) | Samaksas kārtība ir šāda: nodokļa atlaidi piemēro uzņēmuma nodoklim, kas jāmaksā atbilstīgi pirmajam noslēgtajam finanšu gadam, sākot no pagaidu atļaujas sākt projektu, pēc tam – uzņēmuma nodoklim, kas jāmaksā par katru finanšu gadu, kuru laikā uzsākti attaisnotie izdevumi. Galīgo atļauju izsniedz, kad produkcija tiek piegādāta izdevējam. Ja galīgā atļauja nav izsniegta 24 mēnešu laikā, sākot no pagaidu atļaujas izsniegšanas dienas, uzņēmumam jāatmaksā izmatotā nodokļa atlaides summa. Visbeidzot, ja nodokļa samazinājuma summa vienā finanšu gadā pārsniedz maksājamā nodokļa summu, pārpalikums tiek atdots uzņēmumam. |
| --- | --- |

(27)

Samaksas kārtība ir šāda: nodokļa atlaidi piemēro uzņēmuma nodoklim, kas jāmaksā atbilstīgi pirmajam noslēgtajam finanšu gadam, sākot no pagaidu atļaujas sākt projektu, pēc tam – uzņēmuma nodoklim, kas jāmaksā par katru finanšu gadu, kuru laikā uzsākti attaisnotie izdevumi. Galīgo atļauju izsniedz, kad produkcija tiek piegādāta izdevējam. Ja galīgā atļauja nav izsniegta 24 mēnešu laikā, sākot no pagaidu atļaujas izsniegšanas dienas, uzņēmumam jāatmaksā izmatotā nodokļa atlaides summa. Visbeidzot, ja nodokļa samazinājuma summa vienā finanšu gadā pārsniedz maksājamā nodokļa summu, pārpalikums tiek atdots uzņēmumam.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI UN SATURS

| (28) | Pirmkārt, atbilstīgi spriedumam lietā Matra pret Komisiju (3), tai jāpārliecinās, ka pasākumā nav iekļautas klauzulas, kas būtu pretrunā EK līguma noteikumiem attiecībā uz nozarēm, kas nav valsts atbalsts. Komisija konkrēti Francijas iestādēm uzdeva jautājumu par to, vai Eiropas uzņēmumu filiāles, kas darbojas Francijā var izmantot nodokļu atlaides, neatkarīgi no to juridiskās formas. Komisija arī vēlējās noskaidrot, vai apakšuzņēmēju izmaksu izslēgšana nevar tikt uzskatīta par diskrimināciju izdevumu lokalizācijas dēļ. |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, atbilstīgi spriedumam lietā Matra pret Komisiju (3), tai jāpārliecinās, ka pasākumā nav iekļautas klauzulas, kas būtu pretrunā EK līguma noteikumiem attiecībā uz nozarēm, kas nav valsts atbalsts. Komisija konkrēti Francijas iestādēm uzdeva jautājumu par to, vai Eiropas uzņēmumu filiāles, kas darbojas Francijā var izmantot nodokļu atlaides, neatkarīgi no to juridiskās formas. Komisija arī vēlējās noskaidrot, vai apakšuzņēmēju izmaksu izslēgšana nevar tikt uzskatīta par diskrimināciju izdevumu lokalizācijas dēļ.

| (29) | Komisija turklāt apšaubīja pasākuma saderību ar EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu. Tā vispirms apšaubīja to, ka konkrētā pasākuma mērķis nepārprotami saistīts ar kultūru. Atzīstot, ka dažas videospēles var uzskatīt par kultūras produktu, Komisija izteica šaubas par to, ka izmantotie atlases kritēriji nodokļa atlaides saņemšanai ļauj atlasīt tikai tādas videospēles, kuras var uzskatīt par kultūras produktu EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Komisija turklāt apšaubīja pasākuma saderību ar EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu. Tā vispirms apšaubīja to, ka konkrētā pasākuma mērķis nepārprotami saistīts ar kultūru. Atzīstot, ka dažas videospēles var uzskatīt par kultūras produktu, Komisija izteica šaubas par to, ka izmantotie atlases kritēriji nodokļa atlaides saņemšanai ļauj atlasīt tikai tādas videospēles, kuras var uzskatīt par kultūras produktu EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| (30) | Pirmais ar kultūru saistītais kritērijs, ko piedāvā Francijas iestādes, izvēloties videospēles, kuras saņem nodokļa atlaidi, ir tas, ka šīs spēles ir jau esoša Eiropas kultūras mantojuma darba adaptācija, izmantojot franču valodā rakstītu scenāriju. Taču daži videospēļu paraugi, ko iesniedza Francijas iestādes un kuriem vajadzētu atbilst šai kategorijai, parāda, ka šo kritēriju var interpretēt ļoti plaši un ka tas nesniedz visas nepieciešamās garantijas, lai nodrošinātu, ka izvēlētās videospēles patiešām ir jau esoša Eiropas kultūras mantojuma darba adaptācija. |
| --- | --- |

(30)

Pirmais ar kultūru saistītais kritērijs, ko piedāvā Francijas iestādes, izvēloties videospēles, kuras saņem nodokļa atlaidi, ir tas, ka šīs spēles ir jau esoša Eiropas kultūras mantojuma darba adaptācija, izmantojot franču valodā rakstītu scenāriju. Taču daži videospēļu paraugi, ko iesniedza Francijas iestādes un kuriem vajadzētu atbilst šai kategorijai, parāda, ka šo kritēriju var interpretēt ļoti plaši un ka tas nesniedz visas nepieciešamās garantijas, lai nodrošinātu, ka izvēlētās videospēles patiešām ir jau esoša Eiropas kultūras mantojuma darba adaptācija.

| (31) | Nodokļa atlaidi var saņemt pat tām videospēlēm, kuras atbilst “koncepcijas kvalitātes un oriģinalitātes kritērijam, kā arī kultūras daudzveidības izpausmes veicināšanas un Eiropas jaunrades kritērijam videospēļu jomā”. Arī šī kritērija interpretācija var būt plaša, un tā ļautu uzskatīt jo īpaši sporta un/vai simulācijas spēles, kurās skaidri neparādās ar kultūru saistītais saturs, par tādām, kurām ir tiesības saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Nodokļa atlaidi var saņemt pat tām videospēlēm, kuras atbilst “koncepcijas kvalitātes un oriģinalitātes kritērijam, kā arī kultūras daudzveidības izpausmes veicināšanas un Eiropas jaunrades kritērijam videospēļu jomā”. Arī šī kritērija interpretācija var būt plaša, un tā ļautu uzskatīt jo īpaši sporta un/vai simulācijas spēles, kurās skaidri neparādās ar kultūru saistītais saturs, par tādām, kurām ir tiesības saņemt atbalstu.

| (32) | Komisija lūdza Francijas iestādēm arī skaidrāk izteikt kritēriju, lai nodokļa atlaidi nevarētu saņemt par “ļoti vardarbīgām” spēlēm. |
| --- | --- |

(32)

Komisija lūdza Francijas iestādēm arī skaidrāk izteikt kritēriju, lai nodokļa atlaidi nevarētu saņemt par “ļoti vardarbīgām” spēlēm.

| (33) | Lai novērtētu atlases līmeni, ko pieļauj atbilstības pārbaude, Komisija pieprasīja, lai, pamatojoties uz pēdējo gadu produkciju, tiktu veikta simulācija. |
| --- | --- |

(33)

Lai novērtētu atlases līmeni, ko pieļauj atbilstības pārbaude, Komisija pieprasīja, lai, pamatojoties uz pēdējo gadu produkciju, tiktu veikta simulācija.

| (34) | Komisija arī izteica šaubas par jautājumu, vai pasākums tika izstrādāts tā, lai sasniegtu noteiktu ar kultūru saistītu mērķi, jo īpaši par jautājumu, vai tam ir pietiekams pamudinošais efekts, kā arī par to, vai nav citu piemērotāku pasākumu un vai šis pasākums ir proporcionāls. Attiecībā uz pēdējo punktu Komisija atzīmēja, ka proporcionāla atbalsta pasākuma pamatā jābūt attaisnoto izdevumu atbilstošai definīcijai. Taču “citi darbības izdevumi” (izņemot personāla izmaksas un dotācijas pamatlīdzekļu amortizācijai) ir noteikti fiksētas summas veidā – 75 % apmērā no personāla izmaksām. Komisija pauda šaubas par to, ka “citu darbības izdevumu” aprēķins ļautu noteikt videospēļu radīšanas patiesās izmaksas atbilstošajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(34)

Komisija arī izteica šaubas par jautājumu, vai pasākums tika izstrādāts tā, lai sasniegtu noteiktu ar kultūru saistītu mērķi, jo īpaši par jautājumu, vai tam ir pietiekams pamudinošais efekts, kā arī par to, vai nav citu piemērotāku pasākumu un vai šis pasākums ir proporcionāls. Attiecībā uz pēdējo punktu Komisija atzīmēja, ka proporcionāla atbalsta pasākuma pamatā jābūt attaisnoto izdevumu atbilstošai definīcijai. Taču “citi darbības izdevumi” (izņemot personāla izmaksas un dotācijas pamatlīdzekļu amortizācijai) ir noteikti fiksētas summas veidā – 75 % apmērā no personāla izmaksām. Komisija pauda šaubas par to, ka “citu darbības izdevumu” aprēķins ļautu noteikt videospēļu radīšanas patiesās izmaksas atbilstošajos uzņēmumos.

| (35) | Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka, samazinot ražošanas izmaksas, šīs nozares uzņēmumiem, kas dibināti Francijā, nodokļa atlaide var stiprināt to pozīciju attiecībā uz to konkurentu pozīciju Eiropā. Tai radās šaubas par to, vai konkurences izkropļojumi un iespaids uz tirdzniecību ir pietiekami mazināti tā, lai atbalsta kopējā bilance būtu pozitīva. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka, samazinot ražošanas izmaksas, šīs nozares uzņēmumiem, kas dibināti Francijā, nodokļa atlaide var stiprināt to pozīciju attiecībā uz to konkurentu pozīciju Eiropā. Tai radās šaubas par to, vai konkurences izkropļojumi un iespaids uz tirdzniecību ir pietiekami mazināti tā, lai atbalsta kopējā bilance būtu pozitīva.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (36) | Ubisoft, TIGA
   (4), GAME
   (5), APOM
   (6) un EGDF
   (7) uzsver, ka videospēles, pēc viņu domām, ir ar kultūras jomu saistīts produkts. Viņi uzsver, ka spēle vispār ir viena no senākajām cilvēces kultūras tradīcijām, kā arī spēles mijiedarbību ar citām kultūras jomām, piemēram, kino, mūziku un tēlotājmākslu. Viņi videospēles definē kā audiovizuālus produktus, kas var iedarboties uz iztēli, domāšanas veidu, valodu un spēlētāju kultūras orientieriem, jo īpaši vecuma grupā no 15 līdz 25 gadiem. Atbilstīgi šo trešo personu uzskatiem videospēles ar valodas lietojumu un humoru, mūziku, vidi (jo īpaši arhitektūra, ainavas), personāžiem (apģērbs, izcelsme), scenāriju, aplūkotajām tēmām vai notikumiem, kā arī spēles vadāmību, atspoguļo to kultūras vidi, kurā tās veidotas. Piemēram, GAME uzsver, ka vācu videospēles bieži vien tiek spēlētas Vācijā vai Eiropā un to pamatā ir tipiski vietējie notikumi (piemēram, Siedler, kas ir stratēģiska spēle, kuras darbība notiek ap 1500. gadu). Turpretī amerikāņu producēto spēļu darbība bieži notiek ASV un tām tiek piemērota Holivudas estētika. Japāņu spēles bieži balstās uz nacionāliem mītiem un japāņu komiksu stilu. |
| --- | --- |

(36)

Ubisoft, TIGA
   (4), GAME
   (5), APOM
   (6) un EGDF
   (7) uzsver, ka videospēles, pēc viņu domām, ir ar kultūras jomu saistīts produkts. Viņi uzsver, ka spēle vispār ir viena no senākajām cilvēces kultūras tradīcijām, kā arī spēles mijiedarbību ar citām kultūras jomām, piemēram, kino, mūziku un tēlotājmākslu. Viņi videospēles definē kā audiovizuālus produktus, kas var iedarboties uz iztēli, domāšanas veidu, valodu un spēlētāju kultūras orientieriem, jo īpaši vecuma grupā no 15 līdz 25 gadiem. Atbilstīgi šo trešo personu uzskatiem videospēles ar valodas lietojumu un humoru, mūziku, vidi (jo īpaši arhitektūra, ainavas), personāžiem (apģērbs, izcelsme), scenāriju, aplūkotajām tēmām vai notikumiem, kā arī spēles vadāmību, atspoguļo to kultūras vidi, kurā tās veidotas. Piemēram, GAME uzsver, ka vācu videospēles bieži vien tiek spēlētas Vācijā vai Eiropā un to pamatā ir tipiski vietējie notikumi (piemēram, Siedler, kas ir stratēģiska spēle, kuras darbība notiek ap 1500. gadu). Turpretī amerikāņu producēto spēļu darbība bieži notiek ASV un tām tiek piemērota Holivudas estētika. Japāņu spēles bieži balstās uz nacionāliem mītiem un japāņu komiksu stilu.

| (37) | Šīs pašas trešās personas uzskata, ka pasākuma ietekme uz tirdzniecību un konkurenci tiks ierobežots un ka tas neapdraud viņu valstu rūpniecību, jo īpaši Vācijā un Lielbritānijā. EGDF jo īpaši uzsver, ka pasākums, par kuru ir paziņots, kas ļauj līdz 20 % apjomā finansēt no 15 līdz 30 projektiem divu gadu laikā, radīs tikai nelielu ierobežojumu, ņemot vērā, ka katrā dalībvalstī katru gadu tirgū tiek laistas 1 500 videospēles. TIGA turklāt atzīmē, ka galvenos konkurences izkropļojumus rada trešās valstis, īpaši Kanāda, kur valsts iestādes īsteno daudz aktīvāku videospēļu atbalsta politiku. Dažas trešās personas uzsver arī, kā šā pasākuma rezultāts varētu būt videospēļu veidošanas veicināšana visā Eiropas Kopienā. GAME atbalsta šo viedokli, tomēr ar nosacījumu, ka attaisnotajās izmaksās tiek ņemtas vērā apakšuzņēmēju izmaksas, pretējā gadījumā uzņēmumi, kas saņem atbalstu, tiks mudināti internalizēt izmaksas, nevis izmantot apakšuzņēmējus. |
| --- | --- |

(37)

Šīs pašas trešās personas uzskata, ka pasākuma ietekme uz tirdzniecību un konkurenci tiks ierobežots un ka tas neapdraud viņu valstu rūpniecību, jo īpaši Vācijā un Lielbritānijā. EGDF jo īpaši uzsver, ka pasākums, par kuru ir paziņots, kas ļauj līdz 20 % apjomā finansēt no 15 līdz 30 projektiem divu gadu laikā, radīs tikai nelielu ierobežojumu, ņemot vērā, ka katrā dalībvalstī katru gadu tirgū tiek laistas 1 500 videospēles. TIGA turklāt atzīmē, ka galvenos konkurences izkropļojumus rada trešās valstis, īpaši Kanāda, kur valsts iestādes īsteno daudz aktīvāku videospēļu atbalsta politiku. Dažas trešās personas uzsver arī, kā šā pasākuma rezultāts varētu būt videospēļu veidošanas veicināšana visā Eiropas Kopienā. GAME atbalsta šo viedokli, tomēr ar nosacījumu, ka attaisnotajās izmaksās tiek ņemtas vērā apakšuzņēmēju izmaksas, pretējā gadījumā uzņēmumi, kas saņem atbalstu, tiks mudināti internalizēt izmaksas, nevis izmantot apakšuzņēmējus.

| (38) | ISFE
   (8), kas pārstāv videospēļu izdevējus (piemēram, Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi...), uzskata gluži otrādi, ka videospēles nevar uzskatīt par kultūras produktu, bet gan tikai par interaktīviem izklaides produktiem. Ja filmas skatītājs vēro darbu klusumā, spēlētāja galvenā darbība ir personalizēta un interaktīva darbošanās ar spēli, kurā izklāstītajam notikumam nav patiesas nozīmes. Atšķirībā no filmām videospēļu mērķis nav rosināt idejas vai sniegt ar kultūru saistītus vēstījumus. Gluži otrādi, to galvenā vērtība ir spēles vadāmība un mijiedarbība ar spēlētāju vai spēlētājiem. IFSE uzsver, ka videospēles jāuzskata par programmatūru, nevis par audiovizuālu produktu. ISFE apstrīd arī to, ka tā saucamās mākslinieciskās izmaksas var veidot vairāk nekā 50 % no visām ar videospēles koncepciju saistītajām izmaksām. Atbilstīgi ISFE viedoklim tieši programmatūras izmaksas, kas nepārprotami saistītas ar spēles vadāmību, ir arī apjomīgākās izmaksas un veido līdz 70 % no ražošanas izmaksām. Atbilstīgi ISFE viedoklim šī nodokļa atlaide parādītu to, ka Francijas iestādēm nav zināšanu par patieso videospēļu dabu. |
| --- | --- |

(38)

ISFE
   (8), kas pārstāv videospēļu izdevējus (piemēram, Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi...), uzskata gluži otrādi, ka videospēles nevar uzskatīt par kultūras produktu, bet gan tikai par interaktīviem izklaides produktiem. Ja filmas skatītājs vēro darbu klusumā, spēlētāja galvenā darbība ir personalizēta un interaktīva darbošanās ar spēli, kurā izklāstītajam notikumam nav patiesas nozīmes. Atšķirībā no filmām videospēļu mērķis nav rosināt idejas vai sniegt ar kultūru saistītus vēstījumus. Gluži otrādi, to galvenā vērtība ir spēles vadāmība un mijiedarbība ar spēlētāju vai spēlētājiem. IFSE uzsver, ka videospēles jāuzskata par programmatūru, nevis par audiovizuālu produktu. ISFE apstrīd arī to, ka tā saucamās mākslinieciskās izmaksas var veidot vairāk nekā 50 % no visām ar videospēles koncepciju saistītajām izmaksām. Atbilstīgi ISFE viedoklim tieši programmatūras izmaksas, kas nepārprotami saistītas ar spēles vadāmību, ir arī apjomīgākās izmaksas un veido līdz 70 % no ražošanas izmaksām. Atbilstīgi ISFE viedoklim šī nodokļa atlaide parādītu to, ka Francijas iestādēm nav zināšanu par patieso videospēļu dabu.

| (39) | ISFE neizslēdz arī, ka pasākums var negatīvi ietekmēt konkurenci, samazinot ražošanas izmaksas vienai videospēļu ražotāju grupai Francijā un veicinot ieguldījumu pārvietošanu no citām dalībvalstīm uz Franciju. ISFE uzskata arī, ka šī nodokļa atlaide sekmēs tādu videospēļu ražošanu, kas neatbilst tirgus pieprasījumam un rada šķērssubsīdiju risku, kuras ar kultūru saistītajām spēlēm saņemto atbalstu ražotājiem ļauj izmantot, lai ražotu tīri komerciālas spēles. Tomēr ISFE piekrīt videospēļu atbalsta principam Francijā, taču uzsver, ka šādam atbalstam piemērotāks juridiskais pamats būtu Kopienas regulējums attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem (9). |
| --- | --- |

(39)

ISFE neizslēdz arī, ka pasākums var negatīvi ietekmēt konkurenci, samazinot ražošanas izmaksas vienai videospēļu ražotāju grupai Francijā un veicinot ieguldījumu pārvietošanu no citām dalībvalstīm uz Franciju. ISFE uzskata arī, ka šī nodokļa atlaide sekmēs tādu videospēļu ražošanu, kas neatbilst tirgus pieprasījumam un rada šķērssubsīdiju risku, kuras ar kultūru saistītajām spēlēm saņemto atbalstu ražotājiem ļauj izmantot, lai ražotu tīri komerciālas spēles. Tomēr ISFE piekrīt videospēļu atbalsta principam Francijā, taču uzsver, ka šādam atbalstam piemērotāks juridiskais pamats būtu Kopienas regulējums attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem (9).

| (40) | ADESE
   (10) piezīmes ir līdzīgas. ADESE uzskata, ka videospēles jāuzskata galvenokārt par datorprogrammām, nevis audiovizuāliem produktiem, ka videospēļu ražošanas izmaksas galvenokārt ir tehnoloģiska, nevis mākslinieciska rakstura un ka tāpēc piemērotāks būtu atbalsts pētniecībai un attīstībai. ADESE uzskata arī, ka pasākums varētu negatīvi ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo īpaši uz ražošanu Spānijā. Visbeidzot, ADESE uzsver risku, ka ekspertu komisijas, kuras uzdevums ir piemērot atlases kritērijus, novērtējums var būt subjektīvs un radīt diskrimināciju. |
| --- | --- |

(40)

ADESE
   (10) piezīmes ir līdzīgas. ADESE uzskata, ka videospēles jāuzskata galvenokārt par datorprogrammām, nevis audiovizuāliem produktiem, ka videospēļu ražošanas izmaksas galvenokārt ir tehnoloģiska, nevis mākslinieciska rakstura un ka tāpēc piemērotāks būtu atbalsts pētniecībai un attīstībai. ADESE uzskata arī, ka pasākums varētu negatīvi ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo īpaši uz ražošanu Spānijā. Visbeidzot, ADESE uzsver risku, ka ekspertu komisijas, kuras uzdevums ir piemērot atlases kritērijus, novērtējums var būt subjektīvs un radīt diskrimināciju.

5.   FRANCIJAS IESTĀŽU VEIKTIE PRECIZĒJUMI UN IZMAIŅAS PĒC PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS

| (41) | Pēc procedūras uzsākšanas un kontaktiem ar Komisiju Francijas iestādes sniedza vairākus precizējumus un veica izmaiņas nodokļa atlaides projektā. |
| --- | --- |

(41)

Pēc procedūras uzsākšanas un kontaktiem ar Komisiju Francijas iestādes sniedza vairākus precizējumus un veica izmaiņas nodokļa atlaides projektā.

| (42) | Tās apstiprināja, ka Francijā nodibinātas Eiropas uzņēmumu stabilas filiāles neatkarīgi no to juridiskās formas arī varētu saņemt nodokļa atlaidi. |
| --- | --- |

(42)

Tās apstiprināja, ka Francijā nodibinātas Eiropas uzņēmumu stabilas filiāles neatkarīgi no to juridiskās formas arī varētu saņemt nodokļa atlaidi.

| (43) | Attiecībā uz kritēriju, kura mērķis ir nepiešķirt nodokļa atlaidi ļoti vardarbīgām spēlēm, Francijas iestādes paskaidroja arī, ka ekspertu komisija, kas atbild par to spēļu atlasi, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstīsies tikai uz pašreizējo Eiropas klasifikācijas sistēmu PEGI (11), kurā detalizēti precizētas vardarbības, proti smagas vardarbības situācijas (videospēles, kas klasificētas “18+”). Visas spēles, kas atbilstoši PEGI sistēmai klasificētas “18+” kategorijā, tiks izslēgtas no nodokļa atlaides saņemšanas. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz kritēriju, kura mērķis ir nepiešķirt nodokļa atlaidi ļoti vardarbīgām spēlēm, Francijas iestādes paskaidroja arī, ka ekspertu komisija, kas atbild par to spēļu atlasi, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstīsies tikai uz pašreizējo Eiropas klasifikācijas sistēmu PEGI (11), kurā detalizēti precizētas vardarbības, proti smagas vardarbības situācijas (videospēles, kas klasificētas “18+”). Visas spēles, kas atbilstoši PEGI sistēmai klasificētas “18+” kategorijā, tiks izslēgtas no nodokļa atlaides saņemšanas.

| (44) | Turklāt Francijas iestādes būtiski grozīja atlases testu. Ja nodokļa atlaides saņemšanai joprojām spēles izveides izmaksām jāpārsniedz 150 000euro un tajā nedrīkst būt iekļauti pornogrāfiski vai ļoti vardarbīgi fragmenti, tika ieviesti papildu būtiski grozījumi. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt Francijas iestādes būtiski grozīja atlases testu. Ja nodokļa atlaides saņemšanai joprojām spēles izveides izmaksām jāpārsniedz 150 000euro un tajā nedrīkst būt iekļauti pornogrāfiski vai ļoti vardarbīgi fragmenti, tika ieviesti papildu būtiski grozījumi.

| (45) | Turpmāk spēle jāveido galvenokārt ar Eiropas autoru un radošo darbinieku līdzdalību. |
| --- | --- |

(45)

Turpmāk spēle jāveido galvenokārt ar Eiropas autoru un radošo darbinieku līdzdalību.

| (46) | Vienai spēlei turpmāk jāsavāc ne mazāk kā 14 punkti (no 22), pamatojoties uz kritērijiem, kas norādīti turpmāk minētajā tabulā:






  Kritērijs | Punktu skaits |
| --- | --- | --- |
| 1. | Mantojums |

(46)

Vienai spēlei turpmāk jāsavāc ne mazāk kā 14 punkti (no 22), pamatojoties uz kritērijiem, kas norādīti turpmāk minētajā tabulā:

Kritērijs

Punktu skaits

1.

Mantojums

Maks. 4 punkti

Spēle ir atzīta Eiropas vēsturiskā, mākslas un zinātnes mantojuma darba adaptācija

VAI

4 punkti

Spēles veidošanas iedvesmas avots ir Eiropas filma, audiovizuāls darbs, literārs vai mākslas darbs, vai komikss

2 punkti

| 2. | Oriģināls darbs |
| --- | --- |

2.

Oriģināls darbs

Maks. 2 punkti

Spēle ir oriģināls (scenārija oriģinalitāte/jaunrade attiecībā uz grafisko un skaņas izpildījumu) darbs

No 0 līdz 2 punktiem

| 3. | Ar kultūru saistītais saturs |
| --- | --- |

3.

Ar kultūru saistītais saturs

Maks. 8 punkti

Spēles pamatā ir stāsts

3 punkti

Mākslinieciskās izmaksas (12) veido vairāk nekā 50 % no ražošanas budžeta

2 punkti

Spēles apraksta oriģinālā versija ir franču valodā

1 punkts

Spēle ir izdota tās oriģinālajā versijā vismaz trīs oficiālajās Eiropas Savienības valodās

1 punkts

Spēle ir par Eiropas Savienības pilsoņiem svarīgām politiskām, sociālām vai kultūras problēmām un/vai atspoguļo Eiropas sabiedrības īpašās vērtības

1 punkts

| 4. | Izdevumu veikšana Eiropā un radošo darbinieku pilsonība |
| --- | --- |

4.

Izdevumu veikšana Eiropā un radošo darbinieku pilsonība

Maks. 5 punkti

Vismaz 80 % jaunrades izdevumu īstenoti Eiropas Savienībā

1 punkts

Spēles veidošanā tiek iesaistīti Eiropas radošie darbinieki

No 0 līdz 4 punktiem

| 5. | Izdevēja vai tehnoloģiski jauninājumi |
| --- | --- |

5.

Izdevēja vai tehnoloģiski jauninājumi

Maks. 3 punkti

Spēlē ieviesti no viena līdz trīs jauninājumiem kādā no sešām minētajām jomām: cilvēka/mašīnas saskarne, lietotāju radītais saturs, mākslīgais intelekts, attēlojums, interaktivitāte, vairākiem spēlētājiem domātas funkcijas, stāstījuma uzbūve

No 0 līdz 3 punktiem

Maksimālais iespējamo punktu skaits

22 punkti

| (47) | Kā tika prasīts lēmumā par procedūras sākšanu, Francijas iestādes veica simulāciju, izmantojot 2005.–2006. gadā Francijā ražotās videospēles. Pamatojoties uz kritērijiem, kas aprakstīti lēmumā par procedūras sākšanu, simulācija parādīja, ka par 49 % spēļu būtu tiesības saņemt atbalstu. Pamatojoties uz jaunajiem 46. apsvērumā aprakstītajiem kritērijiem, par 31 % videospēļu būtu tiesības saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(47)

Kā tika prasīts lēmumā par procedūras sākšanu, Francijas iestādes veica simulāciju, izmantojot 2005.–2006. gadā Francijā ražotās videospēles. Pamatojoties uz kritērijiem, kas aprakstīti lēmumā par procedūras sākšanu, simulācija parādīja, ka par 49 % spēļu būtu tiesības saņemt atbalstu. Pamatojoties uz jaunajiem 46. apsvērumā aprakstītajiem kritērijiem, par 31 % videospēļu būtu tiesības saņemt atbalstu.

| (48) | Saistībā ar jautājumu par attaisnoto izdevumu definīciju, Francijas iestādes no vienas puses nodokļu atlaides padarīja pieejamas apakšuzņēmējiem, precizējot, ka apakšuzņēmēju izmaksas iekļaujamas attaisnotajos izdevumos viena miljona euro robežās. No otras puses, tās piekrita vairāk nenoteikt citas ar darbību saistītas izmaksas (t. i. kas neattiecas uz personāla un amortizācijas izmaksām) fiksētas summas veidā 75 % apmērā no personāla izmaksām, bet gan ņemt vērā tikai tās darbības izmaksas, kas patiešām attiecināmas uz to videospēļu veidošanu, par kurām ir tiesības saņemt nodokļu atlaides. |
| --- | --- |

(48)

Saistībā ar jautājumu par attaisnoto izdevumu definīciju, Francijas iestādes no vienas puses nodokļu atlaides padarīja pieejamas apakšuzņēmējiem, precizējot, ka apakšuzņēmēju izmaksas iekļaujamas attaisnotajos izdevumos viena miljona euro robežās. No otras puses, tās piekrita vairāk nenoteikt citas ar darbību saistītas izmaksas (t. i. kas neattiecas uz personāla un amortizācijas izmaksām) fiksētas summas veidā 75 % apmērā no personāla izmaksām, bet gan ņemt vērā tikai tās darbības izmaksas, kas patiešām attiecināmas uz to videospēļu veidošanu, par kurām ir tiesības saņemt nodokļu atlaides.

| (49) | Visbeidzot, Francijas iestādes apņēmās no jauna paziņot šo noteikumu ne vēlāk kā 4 gadu laikā, sākot no tā stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, Francijas iestādes apņēmās no jauna paziņot šo noteikumu ne vēlāk kā 4 gadu laikā, sākot no tā stāšanās spēkā.

6.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsta esība

| (50) | EK līguma 87. panta 1. punktā noteikts: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(50)

EK līguma 87. panta 1. punktā noteikts: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (51) | Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir nodokļa atlaide, ko atskaita no uzņēmumu nodokļa, kas parasti tās saņēmējam ir jāmaksā. Nav nekādu šaubu par to, ka šo pasākumu finansē valsts. |
| --- | --- |

(51)

Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir nodokļa atlaide, ko atskaita no uzņēmumu nodokļa, kas parasti tās saņēmējam ir jāmaksā. Nav nekādu šaubu par to, ka šo pasākumu finansē valsts.

| (52) | Šā pasākuma mērķis ir samazināt to uzņēmumu ražošanas izmaksas, kuri saņem atbalstu, un tas ir nepārprotama priekšrocība, kas turklāt ir selektīva, ciktāl to piešķir tikai videospēļu ražošanas nozarei. Tāpēc šis pasākums ir selektīva priekšrocība, kas var radīt konkurences izkropļojumus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(52)

Šā pasākuma mērķis ir samazināt to uzņēmumu ražošanas izmaksas, kuri saņem atbalstu, un tas ir nepārprotama priekšrocība, kas turklāt ir selektīva, ciktāl to piešķir tikai videospēļu ražošanas nozarei. Tāpēc šis pasākums ir selektīva priekšrocība, kas var radīt konkurences izkropļojumus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (53) | Turklāt atbilstīgi informācijai, ko Francijas iestādes sniedza par tirgus daļām, kas pieejama tikai videospēļu izdevējiem, trīs lielie videospēļu izdevēji Francijā, proti, Ubisoft, Atari un VUGames veidoja attiecīgi 6,4 %, 3,5 % un 4,4 % no videospēļu izdevēju tirgus daļām 2005. gadā Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Francijā, Spānijā un Itālijā kopā. Francijā izveidotas studijas, kurām pasākums ir paredzēts, veido ierobežotu daļu no šo izdevēju apgrozījuma (25 % – Ubisoft, 10 % – Atari un 2 % – VUGames). Tomēr tā ir vērā ņemama šo izdevēju tirgus daļu proporcija piecās iepriekš minētajās Eiropas valstīs. Ir skaidrs, ka pasākums ietekmē tirdzniecību Kopienā. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt atbilstīgi informācijai, ko Francijas iestādes sniedza par tirgus daļām, kas pieejama tikai videospēļu izdevējiem, trīs lielie videospēļu izdevēji Francijā, proti, Ubisoft, Atari un VUGames veidoja attiecīgi 6,4 %, 3,5 % un 4,4 % no videospēļu izdevēju tirgus daļām 2005. gadā Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Francijā, Spānijā un Itālijā kopā. Francijā izveidotas studijas, kurām pasākums ir paredzēts, veido ierobežotu daļu no šo izdevēju apgrozījuma (25 % – Ubisoft, 10 % – Atari un 2 % – VUGames). Tomēr tā ir vērā ņemama šo izdevēju tirgus daļu proporcija piecās iepriekš minētajās Eiropas valstīs. Ir skaidrs, ka pasākums ietekmē tirdzniecību Kopienā.

| (54) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, jāsecina, ka konkrētais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma nozīmē |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, jāsecina, ka konkrētais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma nozīmē

6.2.   Atbalsta likumība

| (55) | Sakarā ar debatēm par likuma projektu par televīzijas raiddarbības modernizāciju un nākotnes televīziju, Francijas parlaments 2007. gada 31. janvārī pieņēma to likuma pantu, ar ko ievieš nodokļa atlaidi, kas tika paziņota Komisijai un kas bija par pamatu izmeklēšanas procedūras sākšanai. Likuma teksts tika publicēts 2007. gada 7. martaOficiālajā Vēstnesī. Tomēr Francijas iestādes apstiprināja, ka piemērošanas dekrēti netiks pieņemti pirms Komisijas galīgā lēmuma. |
| --- | --- |

(55)

Sakarā ar debatēm par likuma projektu par televīzijas raiddarbības modernizāciju un nākotnes televīziju, Francijas parlaments 2007. gada 31. janvārī pieņēma to likuma pantu, ar ko ievieš nodokļa atlaidi, kas tika paziņota Komisijai un kas bija par pamatu izmeklēšanas procedūras sākšanai. Likuma teksts tika publicēts 2007. gada 7. martaOficiālajā Vēstnesī. Tomēr Francijas iestādes apstiprināja, ka piemērošanas dekrēti netiks pieņemti pirms Komisijas galīgā lēmuma.

| (56) | Tāpēc Komisija var secināt, ka atbalsta pasākums netika īstenots un ka Francijas iestādes ir ievērojušas savas saistības atbilstīgi Līguma 88. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(56)

Tāpēc Komisija var secināt, ka atbalsta pasākums netika īstenots un ka Francijas iestādes ir ievērojušas savas saistības atbilstīgi Līguma 88. panta 3. punktam.

| (57) | Turklāt Francijas iestādes apņēmās grozīt likuma tekstu un piemērošanas dekrētu projektus, lai tajā iekļautu 5. iedaļā minētās izmaiņas. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt Francijas iestādes apņēmās grozīt likuma tekstu un piemērošanas dekrētu projektus, lai tajā iekļautu 5. iedaļā minētās izmaiņas.

6.3.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu

| (58) | Pirmkārt, kā arī piemērojot principu, ko Tiesa noteikusi spriedumā Matra lietā (13), Komisijai jānodrošina, ka piekļuves noteikumos attiecībā uz nodokļa atlaidi nav iekļautas klauzulas, kas būtu pretrunā EK līguma noteikumiem jomās, kas nav valsts atbalsts, jo īpaši tas, ka noteikumos nav paredzēta diskriminācija pilsonības dēļ. |
| --- | --- |

(58)

Pirmkārt, kā arī piemērojot principu, ko Tiesa noteikusi spriedumā Matra lietā (13), Komisijai jānodrošina, ka piekļuves noteikumos attiecībā uz nodokļa atlaidi nav iekļautas klauzulas, kas būtu pretrunā EK līguma noteikumiem jomās, kas nav valsts atbalsts, jo īpaši tas, ka noteikumos nav paredzēta diskriminācija pilsonības dēļ.

| (59) | Šajā jautājumā jāatzīmē, ka pasākumā nav iekļauti nekādi ierobežojumi darbiniekiem pilsonības vai attaisnoto izdevumu lokalizācijas dēļ. Francijas iestādes attaisnotajos izdevumos iekļāva apakšuzņēmēju izdevumus 1 miljona euro robežās, taču apstiprināja, ka apakšuzņēmēju izdevumi ir atbilstīgi, ja šie uzņēmumi ir nodibinājušies Francijā vai citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(59)

Šajā jautājumā jāatzīmē, ka pasākumā nav iekļauti nekādi ierobežojumi darbiniekiem pilsonības vai attaisnoto izdevumu lokalizācijas dēļ. Francijas iestādes attaisnotajos izdevumos iekļāva apakšuzņēmēju izdevumus 1 miljona euro robežās, taču apstiprināja, ka apakšuzņēmēju izdevumi ir atbilstīgi, ja šie uzņēmumi ir nodibinājušies Francijā vai citā dalībvalstī.

| (60) | Kā to pēc procedūras sākšanas lēmuma savos paskaidrojumos apstiprināja Francijas iestādes, pasākums ir pieejams videospēļu ražošanas uzņēmumiem Francijā, tostarp Francijā nodibināto Eiropas uzņēmumu stabilām filiālēm. Komisija uzskata, ka to, ka nodokļa atlaides saņemšana ir ierobežota, attiecinot to uz šādi definētiem uzņēmumiem, ņemot vērā Francijas nodokļu aplikšanas noteikumus, uz kuru attiecas nosacījums par uzņēmuma nodokļa maksāšanas pienākumu Francijā, pamato atbalsta pasākuma fiskālais raksturs. |
| --- | --- |

(60)

Kā to pēc procedūras sākšanas lēmuma savos paskaidrojumos apstiprināja Francijas iestādes, pasākums ir pieejams videospēļu ražošanas uzņēmumiem Francijā, tostarp Francijā nodibināto Eiropas uzņēmumu stabilām filiālēm. Komisija uzskata, ka to, ka nodokļa atlaides saņemšana ir ierobežota, attiecinot to uz šādi definētiem uzņēmumiem, ņemot vērā Francijas nodokļu aplikšanas noteikumus, uz kuru attiecas nosacījums par uzņēmuma nodokļa maksāšanas pienākumu Francijā, pamato atbalsta pasākuma fiskālais raksturs.

| (61) | Komisija var secināt, ka atbalsta pasākums nepārkāpj Līguma noteikumus citās jomās, kas nav valsts atbalsta joma. |
| --- | --- |

(61)

Komisija var secināt, ka atbalsta pasākums nepārkāpj Līguma noteikumus citās jomās, kas nav valsts atbalsta joma.

| (62) | Otrkārt, attiecībā uz pasākuma saderību ar Kopienas valsts atbalsta noteikumiem Komisija atzīmē, ka Francijas iestādes, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, ir paziņojušas par pasākumu. Kā Komisija ir norādījusi lēmumā par procedūras sākšanu, jāizanalizē šī pasākuma saderība, pamatojoties uz šo pantu, attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  1) | Vai pasākuma mērķis patiešām ir kultūras veicināšana? |
| --- | --- | --- |

(62)

Otrkārt, attiecībā uz pasākuma saderību ar Kopienas valsts atbalsta noteikumiem Komisija atzīmē, ka Francijas iestādes, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, ir paziņojušas par pasākumu. Kā Komisija ir norādījusi lēmumā par procedūras sākšanu, jāizanalizē šī pasākuma saderība, pamatojoties uz šo pantu, attiecībā uz šādiem jautājumiem:

1)

Vai pasākuma mērķis patiešām ir kultūras veicināšana?

| 2) | Vai pasākums iecerēts tā, lai sasniegtu ar kultūru saistīto mērķi? It īpaši:






  a) | vai tas ir piemērots instruments vai ir citi piemērotāki instrumenti; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pasākums iecerēts tā, lai sasniegtu ar kultūru saistīto mērķi? It īpaši:

a)

vai tas ir piemērots instruments vai ir citi piemērotāki instrumenti;

| b) | vai tam ir pietiekošs pamudinošs efekts; |
| --- | --- |

b)

vai tam ir pietiekošs pamudinošs efekts;

| c) | vai tas ir proporcionāls, vai līdzvērtīgu rezultātu nav iespējams sasniegt ar mazāku atbalsta summu? |
| --- | --- |

c)

vai tas ir proporcionāls, vai līdzvērtīgu rezultātu nav iespējams sasniegt ar mazāku atbalsta summu?

| 3) | Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežoti tā, lai kopējā atbalsta bilance būtu pozitīva? |
| --- | --- |

3)

Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežoti tā, lai kopējā atbalsta bilance būtu pozitīva?

| (63) | Attiecībā uz vispārējo jautājumu, proti, vai videospēles var tikt uzskatītas par kultūras produktu, Komisija atzīmē, ka UNESCO atzīst, ka videospēles attiecas uz kultūras industriju, kā arī to nozīmi saistībā ar kultūras daudzveidību (14). Komisija pieņem zināšanai argumentus, ko izvirzīja dažas trešās personas un Francijas iestādes, konkrēti par to, ka videospēles var radīt attēlus, vērtības, tēmas, kas atspoguļo to kultūras vidi, kurā tās ir radītas, kā arī to, ka tās var iedarboties uz domāšanas veidu un lietotāju kultūras orientieriem, jo īpaši uz jaunākiem cilvēkiem. Komisija šajā kontekstā atzīmē, ka UNESCO ir pieņēmusi Konvenciju par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidību. (15) Turklāt Komisija atzīmē, ka videospēles aizvien plašāk izplatās dažādās vecuma un sociāli profesionālajās grupās, kā arī starp vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz vispārējo jautājumu, proti, vai videospēles var tikt uzskatītas par kultūras produktu, Komisija atzīmē, ka UNESCO atzīst, ka videospēles attiecas uz kultūras industriju, kā arī to nozīmi saistībā ar kultūras daudzveidību (14). Komisija pieņem zināšanai argumentus, ko izvirzīja dažas trešās personas un Francijas iestādes, konkrēti par to, ka videospēles var radīt attēlus, vērtības, tēmas, kas atspoguļo to kultūras vidi, kurā tās ir radītas, kā arī to, ka tās var iedarboties uz domāšanas veidu un lietotāju kultūras orientieriem, jo īpaši uz jaunākiem cilvēkiem. Komisija šajā kontekstā atzīmē, ka UNESCO ir pieņēmusi Konvenciju par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidību. (15) Turklāt Komisija atzīmē, ka videospēles aizvien plašāk izplatās dažādās vecuma un sociāli profesionālajās grupās, kā arī starp vīriešiem un sievietēm.

| (64) | Acīmredzot, kā uzsver ISFE, videospēļu galvenais mērķis ir sniegt interaktīvu izklaidi. Taču tas neizslēdz to, ka dažās videospēlēs varētu būt iekļauts kultūras aspekts, kā dažos teātra mākslas veidos, kuros līdzdarbojas arī publika. Tāpat tas, ka videospēles var uzskatīt par programmatūru, nevis audiovizuālu produktu, neietekmē to, ka dažas no tām var uzskatīt arī par kultūras produktu EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc ir iespējams secināt, ka dažas videospēles ir kultūras produkti (16). Tas turklāt skaidri atzīts lēmumā par procedūras sākšanu (17). |
| --- | --- |

(64)

Acīmredzot, kā uzsver ISFE, videospēļu galvenais mērķis ir sniegt interaktīvu izklaidi. Taču tas neizslēdz to, ka dažās videospēlēs varētu būt iekļauts kultūras aspekts, kā dažos teātra mākslas veidos, kuros līdzdarbojas arī publika. Tāpat tas, ka videospēles var uzskatīt par programmatūru, nevis audiovizuālu produktu, neietekmē to, ka dažas no tām var uzskatīt arī par kultūras produktu EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc ir iespējams secināt, ka dažas videospēles ir kultūras produkti (16). Tas turklāt skaidri atzīts lēmumā par procedūras sākšanu (17).

| (65) | Komisija atzīmē arī, ka 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā iekļautā atkāpe tāpat kā visas atkāpes no vispārējiem 87. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem jāinterpretē ierobežojoši. Kinematogrāfisku un audiovizuālu darbu producēšanas nozarei Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par dažiem juridiskiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem noteikts, ka “katrai valstij jānodrošina, lai tās produkcijas saturs, kas ir atbalsta objekts, būtu saistīts ar kultūru atbilstīgi pārbaudāmiem nacionālajiem kritērijiem (atbilstīgi subsidiaritātes principam)” (18). |
| --- | --- |

(65)

Komisija atzīmē arī, ka 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā iekļautā atkāpe tāpat kā visas atkāpes no vispārējiem 87. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem jāinterpretē ierobežojoši. Kinematogrāfisku un audiovizuālu darbu producēšanas nozarei Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par dažiem juridiskiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem noteikts, ka “katrai valstij jānodrošina, lai tās produkcijas saturs, kas ir atbalsta objekts, būtu saistīts ar kultūru atbilstīgi pārbaudāmiem nacionālajiem kritērijiem (atbilstīgi subsidiaritātes principam)” (18).

| (66) | Šis princips jāpiemēro šajā gadījumā un tāpēc jāpārbauda, vai Francijas iestādes ir izstrādājušas pārbaudāmus nacionālos kritērijus, kas ļautu nodrošināt, ka to videospēļu saturs, kas var saņemt atbalstu nodokļa atlaides veidā, patiešām saistīts ar kultūru. Tieši tāpēc, ka Komisijai bija šaubas par kritērijiem, ko iesākumā izmantoja Francijas iestādes, tā sāka izmeklēšanas procedūru attiecībā uz šo nodokļa atlaidi. |
| --- | --- |

(66)

Šis princips jāpiemēro šajā gadījumā un tāpēc jāpārbauda, vai Francijas iestādes ir izstrādājušas pārbaudāmus nacionālos kritērijus, kas ļautu nodrošināt, ka to videospēļu saturs, kas var saņemt atbalstu nodokļa atlaides veidā, patiešām saistīts ar kultūru. Tieši tāpēc, ka Komisijai bija šaubas par kritērijiem, ko iesākumā izmantoja Francijas iestādes, tā sāka izmeklēšanas procedūru attiecībā uz šo nodokļa atlaidi.

| (67) | Tāpēc jāanalizē jaunais atlases tests, lai pārbaudītu, vai tas atbilst 65. apsvērumā izklāstītajam principam. |
| --- | --- |

(67)

Tāpēc jāanalizē jaunais atlases tests, lai pārbaudītu, vai tas atbilst 65. apsvērumā izklāstītajam principam.

| (68) | Lai varētu saņemt atbalstu, videospēlei jāiegūst vismaz 14. punkti no 22. Atbilstīgi argumentiem, ko Komisija izmantoja 2006. gada 22. novembra Lēmumā par valsts atbalstu Nr. 461/05 (turpmāk – lēmums “UK Film Tax Incentive”), (19) ir svarīgi starp šiem kritērijiem, kas ietverti atlases testā, noteikt tos, kuri uzskatāmi par atbilstošiem, lai novērtētu videospēļu kultūras saturu un nodrošinātu, ka kritērijiem piešķirtais punktu skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka atbilstošo videospēļu saturu var uzskatīt par kultūras saturu Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(68)

Lai varētu saņemt atbalstu, videospēlei jāiegūst vismaz 14. punkti no 22. Atbilstīgi argumentiem, ko Komisija izmantoja 2006. gada 22. novembra Lēmumā par valsts atbalstu Nr. 461/05 (turpmāk – lēmums “UK Film Tax Incentive”), (19) ir svarīgi starp šiem kritērijiem, kas ietverti atlases testā, noteikt tos, kuri uzskatāmi par atbilstošiem, lai novērtētu videospēļu kultūras saturu un nodrošinātu, ka kritērijiem piešķirtais punktu skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka atbilstošo videospēļu saturu var uzskatīt par kultūras saturu Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| (69) | Testa pirmajā daļā iekļauti divi kritēriji, kas attiecas uz mantojumu un var tikt uzskatīti par tādiem, kas attiecas uz kultūru. Tas nepārprotami ir gadījums attiecībā uz kritēriju, kam tiek piešķirti 4. punkti, ja spēle ir Eiropas vēsturiskā, mākslas un zinātniskā mantojuma atzīta darba interpretācija. Divus punktus piešķir par atbilstību kritērijam, kas nosaka, ka spēle veidota pēc Eiropas audiovizuāla, literāra, mākslas darba vai komiksa ar ne tik izteiktu satura kultūras aspektu, jo tas ir atkarīgs no tā darba satura kultūras aspekta līmeņa, uz kura pamata veidota videospēle. Taču tas tomēr tiek atspoguļots mazākā iespējamo punktu skaitā attiecībā uz šo kritēriju, kas ir proporcionāls un tāpēc pieņemams. |
| --- | --- |

(69)

Testa pirmajā daļā iekļauti divi kritēriji, kas attiecas uz mantojumu un var tikt uzskatīti par tādiem, kas attiecas uz kultūru. Tas nepārprotami ir gadījums attiecībā uz kritēriju, kam tiek piešķirti 4. punkti, ja spēle ir Eiropas vēsturiskā, mākslas un zinātniskā mantojuma atzīta darba interpretācija. Divus punktus piešķir par atbilstību kritērijam, kas nosaka, ka spēle veidota pēc Eiropas audiovizuāla, literāra, mākslas darba vai komiksa ar ne tik izteiktu satura kultūras aspektu, jo tas ir atkarīgs no tā darba satura kultūras aspekta līmeņa, uz kura pamata veidota videospēle. Taču tas tomēr tiek atspoguļots mazākā iespējamo punktu skaitā attiecībā uz šo kritēriju, kas ir proporcionāls un tāpēc pieņemams.

| (70) | Testa otrajā daļā paredzēta iespēja saņemt līdz 2. punktiem atkarībā no videospēles oriģinalitātes. Tiek ņemta vērā scenārija oriģinalitāte un jauninājumi grafiskajā un skaņas izpildījumā. Ir skaidrs, ka audiovizuālo darbu jauninājumi galvenokārt tiek uzskatīti par svarīgu elementu tiem darbiem, kuriem ir kultūras saturs. Turklāt jauninājumi ir ļoti svarīgs kultūras izpausmju definīcijas elements UNESCO Konvencijā par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidību (20). Turklāt kritērija “oriģināls darbs” izmantošanu iesaka Literārā un mākslinieciskā īpašuma galvenā padome, lai atšķirtu multimediālu darbu no programmatūras (21).Visbeidzot Francijas iestāžu veiktā modelēšana rāda, ka runa ir par patiešām selektīvu kritēriju, jo tikai 13 spēles no 76, kas ražotas Francijā 2005. un 2006. gadā, saņem no viena līdz diviem punktiem. Tas ir šā kritērija efektivitātes rādītājs, lai sasniegtu ar kultūru saistīto mērķi. |
| --- | --- |

(70)

Testa otrajā daļā paredzēta iespēja saņemt līdz 2. punktiem atkarībā no videospēles oriģinalitātes. Tiek ņemta vērā scenārija oriģinalitāte un jauninājumi grafiskajā un skaņas izpildījumā. Ir skaidrs, ka audiovizuālo darbu jauninājumi galvenokārt tiek uzskatīti par svarīgu elementu tiem darbiem, kuriem ir kultūras saturs. Turklāt jauninājumi ir ļoti svarīgs kultūras izpausmju definīcijas elements UNESCO Konvencijā par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidību (20). Turklāt kritērija “oriģināls darbs” izmantošanu iesaka Literārā un mākslinieciskā īpašuma galvenā padome, lai atšķirtu multimediālu darbu no programmatūras (21).Visbeidzot Francijas iestāžu veiktā modelēšana rāda, ka runa ir par patiešām selektīvu kritēriju, jo tikai 13 spēles no 76, kas ražotas Francijā 2005. un 2006. gadā, saņem no viena līdz diviem punktiem. Tas ir šā kritērija efektivitātes rādītājs, lai sasniegtu ar kultūru saistīto mērķi.

| (71) | Trešās testa daļas nosaukums ir “ar kultūru saistīts saturs”. Taču uzskaitītie kritēriji no kultūras viedokļa nav vienādi atbilstīgi. Tests, kurā var piešķirt 3. punktus videospēlei, kuras pamatā ir stāstījums, var tikt uzskatīts par tādu, kas saistīts ar kultūru; tas nosaka, ka videospēles pamatā jābūt scenārijam un notikumam, kas izslēdz tīri simulācijas spēles (piemēram, sporta vai cīņu spēles), kuru satura saistība ar kultūru var tikt apstrīdēta. Tas ļauj vieglāk saņemt atbalstu videospēlēm, kas vairāk atbilst filmām un kuru satura kultūras aspekts ir skaidrāk izteikts, |
| --- | --- |

(71)

Trešās testa daļas nosaukums ir “ar kultūru saistīts saturs”. Taču uzskaitītie kritēriji no kultūras viedokļa nav vienādi atbilstīgi. Tests, kurā var piešķirt 3. punktus videospēlei, kuras pamatā ir stāstījums, var tikt uzskatīts par tādu, kas saistīts ar kultūru; tas nosaka, ka videospēles pamatā jābūt scenārijam un notikumam, kas izslēdz tīri simulācijas spēles (piemēram, sporta vai cīņu spēles), kuru satura saistība ar kultūru var tikt apstrīdēta. Tas ļauj vieglāk saņemt atbalstu videospēlēm, kas vairāk atbilst filmām un kuru satura kultūras aspekts ir skaidrāk izteikts,

| (72) | Kritērijs, par kuru tiek piešķirti divi punkti, attiecībā uz tām videospēlēm, kuru mākslinieciskie izdevumi veido 50 % no ražošanas budžeta, arī var tikt uzskatīts par atbilstošu ar kultūru saistītu kritēriju; tik tiešām, tas norāda uz to, ka videospēles ražošanā īpaša nozīme tiek piešķirta dizainam, scenārijam, dialogiem un mūzikai, kas ir svarīgi elementi, lai secinātu, ka videospēles saturs kopumā saistīts ar kultūru. Šāds kritērijs ļauj piešķirt privilēģijas šīm spēlēm salīdzinājumā ar tām, kuras ir vairāk tehniskas spēles, piemērām, sporta spēles vai tīra simulācija, kuru satura saistība ar kultūru nav tik skaidri izteikta. UNESCO Konvencija par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidības aizsardzību arī atsaucas uz māksliniecisko dimensiju, lai noteiktu satura saistību ar kultūru (22). |
| --- | --- |

(72)

Kritērijs, par kuru tiek piešķirti divi punkti, attiecībā uz tām videospēlēm, kuru mākslinieciskie izdevumi veido 50 % no ražošanas budžeta, arī var tikt uzskatīts par atbilstošu ar kultūru saistītu kritēriju; tik tiešām, tas norāda uz to, ka videospēles ražošanā īpaša nozīme tiek piešķirta dizainam, scenārijam, dialogiem un mūzikai, kas ir svarīgi elementi, lai secinātu, ka videospēles saturs kopumā saistīts ar kultūru. Šāds kritērijs ļauj piešķirt privilēģijas šīm spēlēm salīdzinājumā ar tām, kuras ir vairāk tehniskas spēles, piemērām, sporta spēles vai tīra simulācija, kuru satura saistība ar kultūru nav tik skaidri izteikta. UNESCO Konvencija par kultūras satura un māksliniecisko izpausmju daudzveidības aizsardzību arī atsaucas uz māksliniecisko dimensiju, lai noteiktu satura saistību ar kultūru (22).

| (73) | IFSE apšaubīja to, ka 50 % no spēles ražošanas izdevumiem varētu būt mākslinieciska rakstura, uzsverot, ka izdevumi programmatūrai parasti veido 70 % no ražošanas izmaksām. Šis arguments neapšauba kritērija derīgumu, tas, gluži otrādi, to pastiprina, ciktāl tas apstiprina, ka šis tests ļauj veikt videospēļu stingrāku atlasi. |
| --- | --- |

(73)

IFSE apšaubīja to, ka 50 % no spēles ražošanas izdevumiem varētu būt mākslinieciska rakstura, uzsverot, ka izdevumi programmatūrai parasti veido 70 % no ražošanas izmaksām. Šis arguments neapšauba kritērija derīgumu, tas, gluži otrādi, to pastiprina, ciktāl tas apstiprina, ka šis tests ļauj veikt videospēļu stingrāku atlasi.

| (74) | Komisija jebkurā gadījumā atzīmē, ka atšķirības starp ISFE norādītajiem skaitļiem un Francijas iestāžu apgalvojumu, ka mākslinieciskie izdevumi dažām spēlēm veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, var izskaidrot ar to, ka vērā ņemti dažādi izdevumu veidi. Izdevumi, attiecībā uz kuriem ir tiesības saņemt nodokļa atlaidi, ir tikai ar koncepciju un jaunradi saistītie izdevumi. Tajos netiek ņemti vērā visi ražošanas izdevumi, tiek izslēgti, piemēram, atkļūdošanas un turpmāko testu izdevumi, kas varētu palielināt māksliniecisko izdevumu daļu. |
| --- | --- |

(74)

Komisija jebkurā gadījumā atzīmē, ka atšķirības starp ISFE norādītajiem skaitļiem un Francijas iestāžu apgalvojumu, ka mākslinieciskie izdevumi dažām spēlēm veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, var izskaidrot ar to, ka vērā ņemti dažādi izdevumu veidi. Izdevumi, attiecībā uz kuriem ir tiesības saņemt nodokļa atlaidi, ir tikai ar koncepciju un jaunradi saistītie izdevumi. Tajos netiek ņemti vērā visi ražošanas izdevumi, tiek izslēgti, piemēram, atkļūdošanas un turpmāko testu izdevumi, kas varētu palielināt māksliniecisko izdevumu daļu.

| (75) | Turklāt jānorāda, ka Francijas iestādes iesniedza precīzus videospēļu ražošanas budžetu piemērus, kuri skaidri norāda, ka mākslinieciskie izdevumi tajos var veidot lielāko daļu. To turklāt apstiprināja dažās trešās personas, tostarp APOM, kas uzsver, ka videospēles radošie elementi šodien ir noteicošie un galvenie darbu elementi, ka tehniskie elementi un programmatūra tikai kalpo šiem radošajiem elementiem un vidēji veido tikai ierobežotu pašizmaksas daļu. Komisija visbeidzot atzīmē, ka tā saucamie programmatūras izdevumi bieži vien mainās atkarībā no konsoļu cikla un ka tie tik tiešām var palielināties šā cikla sākumā. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt jānorāda, ka Francijas iestādes iesniedza precīzus videospēļu ražošanas budžetu piemērus, kuri skaidri norāda, ka mākslinieciskie izdevumi tajos var veidot lielāko daļu. To turklāt apstiprināja dažās trešās personas, tostarp APOM, kas uzsver, ka videospēles radošie elementi šodien ir noteicošie un galvenie darbu elementi, ka tehniskie elementi un programmatūra tikai kalpo šiem radošajiem elementiem un vidēji veido tikai ierobežotu pašizmaksas daļu. Komisija visbeidzot atzīmē, ka tā saucamie programmatūras izdevumi bieži vien mainās atkarībā no konsoļu cikla un ka tie tik tiešām var palielināties šā cikla sākumā.

| (76) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ māksliniecisko izdevumu kritērijs šajā konkrētajā gadījumā ir atbilstošs, lai novērtētu videospēles kultūras saturu. |
| --- | --- |

(76)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ māksliniecisko izdevumu kritērijs šajā konkrētajā gadījumā ir atbilstošs, lai novērtētu videospēles kultūras saturu.

| (77) | Kritērijs, atbilstīgi kuram tiek piešķirts 1. punkts, ja spēle ir par Eiropas pilsoņiem svarīgām politikas, sociālajām vai kultūras problēmām un/vai atspoguļo īpašas Eiropas sabiedrības vērtības, arī ir atbilstošs, ciktāl šīs vērtības atspoguļo Eiropas kultūru identitāti. |
| --- | --- |

(77)

Kritērijs, atbilstīgi kuram tiek piešķirts 1. punkts, ja spēle ir par Eiropas pilsoņiem svarīgām politikas, sociālajām vai kultūras problēmām un/vai atspoguļo īpašas Eiropas sabiedrības vērtības, arī ir atbilstošs, ciktāl šīs vērtības atspoguļo Eiropas kultūru identitāti.

| (78) | Attiecībā uz diviem valodas kritērijiem (spēles apraksta oriģinālā versija franču valodā un oriģinālā spēles versija vismaz trīs Eiropas Savienības valodās, no kurām viena ir franču valoda), kuriem tiek kopā piešķirti divi punkti, var izteikt dažas iebildes attiecībā uz to patieso atbilstību, lai novērtētu videospēles satura saistību ar kultūru. Vispirms jāatzīmē, ka šie kritēriji gandrīz vienmēr tiek ievēroti Francijas iestāžu iesniegto simulāciju spēlēs un ka tāpēc tās samērā reti ir diskriminējošas. Otrkārt, dažas iebildes var tikt izteiktas saistībā ar to patieso atbilstību, lai novērtētu videospēles kultūras saturu. Neapstrīdot valodas būtisko lomu saistībā ar kultūru, šķiet, ka tai nav tik svarīga loma videospēles kultūras aspektā salīdzinājumā ar filmu vai grāmatu. Ir iespējams izmainīt videospēles valodu, neizmainot darba veselumu, pretēji tam, kas notiek, dublējot filmu vai tulkojot grāmatu. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz diviem valodas kritērijiem (spēles apraksta oriģinālā versija franču valodā un oriģinālā spēles versija vismaz trīs Eiropas Savienības valodās, no kurām viena ir franču valoda), kuriem tiek kopā piešķirti divi punkti, var izteikt dažas iebildes attiecībā uz to patieso atbilstību, lai novērtētu videospēles satura saistību ar kultūru. Vispirms jāatzīmē, ka šie kritēriji gandrīz vienmēr tiek ievēroti Francijas iestāžu iesniegto simulāciju spēlēs un ka tāpēc tās samērā reti ir diskriminējošas. Otrkārt, dažas iebildes var tikt izteiktas saistībā ar to patieso atbilstību, lai novērtētu videospēles kultūras saturu. Neapstrīdot valodas būtisko lomu saistībā ar kultūru, šķiet, ka tai nav tik svarīga loma videospēles kultūras aspektā salīdzinājumā ar filmu vai grāmatu. Ir iespējams izmainīt videospēles valodu, neizmainot darba veselumu, pretēji tam, kas notiek, dublējot filmu vai tulkojot grāmatu.

| (79) | Ceturtā atlases testa daļa ietver kritērijus, kas saistīti ar izdevumu lokalizāciju un radošo līdzstrādnieku pilsonību. Lai gan Eiropas radošo darbinieku ieguldījums netieši var ietekmēt videospēles Eiropas kultūras saturu, tomēr lokalizācijas un pilsonības kritēriji nav tieši saistīti ar atbilstošo videospēļu kultūras saturu, ņemot vērā videospēļu nozarei raksturīgo. Lēmumā “UK Film Tax Incentive” Komisija nonāca pie tādiem pašiem secinājumiem, attiecībā uz līdzīgiem kritērijiem, ko izmantoja Lielbritānijas iestādes attiecībā uz jautājumu par nodokļa atlaidi. |
| --- | --- |

(79)

Ceturtā atlases testa daļa ietver kritērijus, kas saistīti ar izdevumu lokalizāciju un radošo līdzstrādnieku pilsonību. Lai gan Eiropas radošo darbinieku ieguldījums netieši var ietekmēt videospēles Eiropas kultūras saturu, tomēr lokalizācijas un pilsonības kritēriji nav tieši saistīti ar atbilstošo videospēļu kultūras saturu, ņemot vērā videospēļu nozarei raksturīgo. Lēmumā “UK Film Tax Incentive” Komisija nonāca pie tādiem pašiem secinājumiem, attiecībā uz līdzīgiem kritērijiem, ko izmantoja Lielbritānijas iestādes attiecībā uz jautājumu par nodokļa atlaidi.

| (80) | Piektajā testa daļā iekļauti kritēriji, kas saistīti ar izdevniecību un tehniskiem jauninājumiem. Tie drīzāk attiecināmi uz videospēļu programmu nodrošinājuma aspektu, kurus ISFE raksturo kā ar kultūru nesaistītus. Šo arguments ir paturams, un nav pamatoti šos kritērijus uzskatīt par svarīgiem, lai novērtētu atbilstošo videospēļu kultūras saturu. |
| --- | --- |

(80)

Piektajā testa daļā iekļauti kritēriji, kas saistīti ar izdevniecību un tehniskiem jauninājumiem. Tie drīzāk attiecināmi uz videospēļu programmu nodrošinājuma aspektu, kurus ISFE raksturo kā ar kultūru nesaistītus. Šo arguments ir paturams, un nav pamatoti šos kritērijus uzskatīt par svarīgiem, lai novērtētu atbilstošo videospēļu kultūras saturu.

| (81) | Ir skaidrs, ka 14 punkti no maksimāli iespējamajiem 22 punktiem (12, ja netiek ņemti vērā lingvistiskie kritēriji) tiek piešķirti kritērijiem, kas saprātīgi tiek uzskatīti par tādiem, kas veicina kultūru Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta izpratnē. Tas veido vairāk nekā pusi no iespējamajiem punktiem. Komisija turklāt izskatīja arī galējo iespējamo situāciju, proti, ja videospēle iegūst maksimālo punktu skaitu attiecībā uz kritērijiem, kas nav svarīgi saistībā ar kultūru lai pārkāptu nepieciešamo 14 punktu slieksni atbalsta saņemšanai. Turklāt šāda hipotētiska ekstrēma situācija ir reta – no 74 spēlēm, kas bija iekļautas Francijas iestāžu iesniegtajā simulācijā, tikai septiņas atbilda šai situācijai. Sešas no tām ir atbilstošas, taču visas ieguvušas vairāk nekā 4 punktus attiecībā uz tiem kritērijiem, kas ir svarīgi saistībā ar kultūru (un 6 punktus, ņemot vērā lingvistiskos kritērijus). |
| --- | --- |

(81)

Ir skaidrs, ka 14 punkti no maksimāli iespējamajiem 22 punktiem (12, ja netiek ņemti vērā lingvistiskie kritēriji) tiek piešķirti kritērijiem, kas saprātīgi tiek uzskatīti par tādiem, kas veicina kultūru Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta izpratnē. Tas veido vairāk nekā pusi no iespējamajiem punktiem. Komisija turklāt izskatīja arī galējo iespējamo situāciju, proti, ja videospēle iegūst maksimālo punktu skaitu attiecībā uz kritērijiem, kas nav svarīgi saistībā ar kultūru lai pārkāptu nepieciešamo 14 punktu slieksni atbalsta saņemšanai. Turklāt šāda hipotētiska ekstrēma situācija ir reta – no 74 spēlēm, kas bija iekļautas Francijas iestāžu iesniegtajā simulācijā, tikai septiņas atbilda šai situācijai. Sešas no tām ir atbilstošas, taču visas ieguvušas vairāk nekā 4 punktus attiecībā uz tiem kritērijiem, kas ir svarīgi saistībā ar kultūru (un 6 punktus, ņemot vērā lingvistiskos kritērijus).

| (82) | Turklāt Komisija atzīmē, ka šis jaunais atlases tests, kura pamatā ir precīzi kritēriji ļauj samazināt ekspertu komisijas subjektivitāti, novērtējot videospēles. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt Komisija atzīmē, ka šis jaunais atlases tests, kura pamatā ir precīzi kritēriji ļauj samazināt ekspertu komisijas subjektivitāti, novērtējot videospēles.

| (83) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Francijas iestāžu piedāvātais jaunais atlases tests ir ierobežojošāks nekā iepriekš paziņotais tests. Pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu aprakstītajiem kritērijiem, Francijas iestāžu iesniegtās simulācijas parāda, ka 49 % no Francijā ražotājām videospēlēm 2005.–2006. gadā varētu būt atbilstošas salīdzinājumā ar 31 %, pamatojoties uz pašreizējo testu. Kā lēmumā par procedūras sākšanu uzsvēra Komisija, ja “pasākuma rezultātā atbalsts tiks sniegts lielai daļai videospēļu to ražošanas procesā, tad var izrādīties, ka šajā ražošanā netiek ņemts vērā pasludinātais mērķis – veicināt kultūru un ka tad šai ražošanai būs rūpniecisks mērķis” (23). Ņemot vērā videospēļu jomas specifiku tas, ka tika atlasīti gandrīz 30 % spēļu, norāda, ka pasākuma mērķis nav tikai vienkārši atbalstīt kādu īpašu rūpniecības nozari. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Francijas iestāžu piedāvātais jaunais atlases tests ir ierobežojošāks nekā iepriekš paziņotais tests. Pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu aprakstītajiem kritērijiem, Francijas iestāžu iesniegtās simulācijas parāda, ka 49 % no Francijā ražotājām videospēlēm 2005.–2006. gadā varētu būt atbilstošas salīdzinājumā ar 31 %, pamatojoties uz pašreizējo testu. Kā lēmumā par procedūras sākšanu uzsvēra Komisija, ja “pasākuma rezultātā atbalsts tiks sniegts lielai daļai videospēļu to ražošanas procesā, tad var izrādīties, ka šajā ražošanā netiek ņemts vērā pasludinātais mērķis – veicināt kultūru un ka tad šai ražošanai būs rūpniecisks mērķis” (23). Ņemot vērā videospēļu jomas specifiku tas, ka tika atlasīti gandrīz 30 % spēļu, norāda, ka pasākuma mērķis nav tikai vienkārši atbalstīt kādu īpašu rūpniecības nozari.

| (84) | Tāpēc ir pamats secināt, ka Francijas iestādes ir izstrādājušās pārbaudāmus nacionālus kritērijus, kas nodrošina, ka to videospēļu saturs, kam tiesības saņemt nodokļu atlaides, patiesi ir kultūras saturs un ka atbalsta pasākums atbilst mērķim veicināt kultūru. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc ir pamats secināt, ka Francijas iestādes ir izstrādājušās pārbaudāmus nacionālus kritērijus, kas nodrošina, ka to videospēļu saturs, kam tiesības saņemt nodokļu atlaides, patiesi ir kultūras saturs un ka atbalsta pasākums atbilst mērķim veicināt kultūru.

| (85) | Komisijai ir jāpārliecinās, ka pasākums ir piemērots, ka tas ir pietiekami rosinošs un proporcionāls. |
| --- | --- |

(85)

Komisijai ir jāpārliecinās, ka pasākums ir piemērots, ka tas ir pietiekami rosinošs un proporcionāls.

| (86) | Attiecībā uz pirmo punktu, Francijas iestādes paskaidroja, ka nodokļa atlaide pēc to ieskata ir vispiemērotākais instruments, lai sasniegtu nosprausto mērķi. Francijas iestādes izskatīja iespēju par šo pasākumu paziņot, pamatojoties uz Kopienas juridisko pamatu attiecībā uz atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, ko turklāt ieteica ISFE, taču Francijas iestādes to noraidīja, ciktāl šis juridiskais pamats neļāva atbalstu saistīt ar atbilstošo videospēļu kultūras saturu, kā arī nodrošināt videospēļu piedāvājuma dažādību. Šis pamats nebūtu ļāvis sniegt tāda līmeņa atbalstu, kā nodokļa atlaidi. Komisija atzīst, ka šī nodokļa atlaide, kā tās ir iecerētas, ļauj efektīvi pavērst valsts atbalstu to videospēļu virzienā, kuru saturs saistīts ar kultūru, kā arī to, ka šajā sakarā nodokļu atlaides izrādās piemērots instruments, lai sasniegtu izvirzīto ar kultūru saistīto mērķi. Komisija turklāt uzsver, ka, pamatojoties uz iepriekšējiem lēmumiem (24) un atbilstoši Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktam atbalsts nodokļa atlaides veidā ir saderīgs. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz pirmo punktu, Francijas iestādes paskaidroja, ka nodokļa atlaide pēc to ieskata ir vispiemērotākais instruments, lai sasniegtu nosprausto mērķi. Francijas iestādes izskatīja iespēju par šo pasākumu paziņot, pamatojoties uz Kopienas juridisko pamatu attiecībā uz atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, ko turklāt ieteica ISFE, taču Francijas iestādes to noraidīja, ciktāl šis juridiskais pamats neļāva atbalstu saistīt ar atbilstošo videospēļu kultūras saturu, kā arī nodrošināt videospēļu piedāvājuma dažādību. Šis pamats nebūtu ļāvis sniegt tāda līmeņa atbalstu, kā nodokļa atlaidi. Komisija atzīst, ka šī nodokļa atlaide, kā tās ir iecerētas, ļauj efektīvi pavērst valsts atbalstu to videospēļu virzienā, kuru saturs saistīts ar kultūru, kā arī to, ka šajā sakarā nodokļu atlaides izrādās piemērots instruments, lai sasniegtu izvirzīto ar kultūru saistīto mērķi. Komisija turklāt uzsver, ka, pamatojoties uz iepriekšējiem lēmumiem (24) un atbilstoši Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktam atbalsts nodokļa atlaides veidā ir saderīgs.

| (87) | Videospēļu tirgus izpēte rāda to, ko raksturo tendence koncentrēt piedāvājumu, kas kaitē neatkarīgām ražošanas studijām un tāpēc – piedāvājuma dažādībai (25). Videospēļu tirgus lielā mērā ir globāls tirgus, kurā konsolēm domātās spēles veido divas trešdaļas no pārdotajām spēlēm. Šajā tirgū dominē spēļu konsoļu ražotāji, kas uzspiež videospēļu ražotājiem atļauju un licenču sistēmu, kas veido līdz 20 % no spēles galīgās cenas. |
| --- | --- |

(87)

Videospēļu tirgus izpēte rāda to, ko raksturo tendence koncentrēt piedāvājumu, kas kaitē neatkarīgām ražošanas studijām un tāpēc – piedāvājuma dažādībai (25). Videospēļu tirgus lielā mērā ir globāls tirgus, kurā konsolēm domātās spēles veido divas trešdaļas no pārdotajām spēlēm. Šajā tirgū dominē spēļu konsoļu ražotāji, kas uzspiež videospēļu ražotājiem atļauju un licenču sistēmu, kas veido līdz 20 % no spēles galīgās cenas.

| (88) | Turklāt tirgu raksturo tehnisko standartu fragmentācija un tas, ka nav sistēmu sadarbspējas. Pieprasījumu raksturo videospēļu ierīču (konsoļu un personīgo datoru) regulāra atjaunošana un iznīcināšana mājsaimniecībās vidēji ik pēc sešiem gadiem. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt tirgu raksturo tehnisko standartu fragmentācija un tas, ka nav sistēmu sadarbspējas. Pieprasījumu raksturo videospēļu ierīču (konsoļu un personīgo datoru) regulāra atjaunošana un iznīcināšana mājsaimniecībās vidēji ik pēc sešiem gadiem.

| (89) | Tāpēc videospēļu industrija nemitīgi sākas no jauna, jo ražošanas cikli ir ļoti īsi un ieguldījumi – apjomīgi. Turklāt šo ražošanas izmaksu amortizācija galvenokārt var notikt izdevniecību tirgū salīdzinājumā, piemēram, ar filmu ražošanu, kur izmaksas var amortizēt maksa par pārraidi TV vai DVD pārdošana. |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc videospēļu industrija nemitīgi sākas no jauna, jo ražošanas cikli ir ļoti īsi un ieguldījumi – apjomīgi. Turklāt šo ražošanas izmaksu amortizācija galvenokārt var notikt izdevniecību tirgū salīdzinājumā, piemēram, ar filmu ražošanu, kur izmaksas var amortizēt maksa par pārraidi TV vai DVD pārdošana.

| (90) | Šajā kontekstā atbilstoši sniegtajai informācijai Francijas videospēļu industriju galvenokārt raksturo mazas ražošanas studijas (mazāk nekā 200 darbinieku), kuru rīcībā nav pietiekamu finanšu kapacitāšu un tāpēc tās ir atkarīgas no izdevējiem, lai finansētu savus ražojumus. Izdevēji maksā par ražošanas studiju darbu atkarībā no pārdošanas pēc tam, kad ir segtas ražošanas izmaksas, ko maksājuši izdevēji. Francijas iestādes uzsvēra, ka videospēļu skaits, kuru saturs saistīts ar kultūru un kuras varētu atbilst atlases testam nodokļa atlaides saņemšanai, kopš 2000. gada nemitīgi samazinās. Tās arī īpaši kā piemēru norāda to, ka ir aizvien mazāk videospēļu ar vēsturisku kontekstu (Versaļa, Pompeja, Ēģipte), kopš vairs nedarbojas studija Cryo Interactive, kura specializējās šāda satura videospēļu ražošanā. |
| --- | --- |

(90)

Šajā kontekstā atbilstoši sniegtajai informācijai Francijas videospēļu industriju galvenokārt raksturo mazas ražošanas studijas (mazāk nekā 200 darbinieku), kuru rīcībā nav pietiekamu finanšu kapacitāšu un tāpēc tās ir atkarīgas no izdevējiem, lai finansētu savus ražojumus. Izdevēji maksā par ražošanas studiju darbu atkarībā no pārdošanas pēc tam, kad ir segtas ražošanas izmaksas, ko maksājuši izdevēji. Francijas iestādes uzsvēra, ka videospēļu skaits, kuru saturs saistīts ar kultūru un kuras varētu atbilst atlases testam nodokļa atlaides saņemšanai, kopš 2000. gada nemitīgi samazinās. Tās arī īpaši kā piemēru norāda to, ka ir aizvien mazāk videospēļu ar vēsturisku kontekstu (Versaļa, Pompeja, Ēģipte), kopš vairs nedarbojas studija Cryo Interactive, kura specializējās šāda satura videospēļu ražošanā.

| (91) | Nodokļa atlaide, kas balstīta uz šajā lēmumā aprakstītajiem kritērijiem, vajadzētu, samazinot to ražošanas izmaksas, sekmēt tādu videospēļu parādīšanos, kuras varētu raksturot kā tādas, kas saistītas ar kultūru, salīdzinājumā ar tīri izklaidējošām spēlēm. Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākumam attiecībā uz tā mērķi var būt pietiekami rosinošs efekts. |
| --- | --- |

(91)

Nodokļa atlaide, kas balstīta uz šajā lēmumā aprakstītajiem kritērijiem, vajadzētu, samazinot to ražošanas izmaksas, sekmēt tādu videospēļu parādīšanos, kuras varētu raksturot kā tādas, kas saistītas ar kultūru, salīdzinājumā ar tīri izklaidējošām spēlēm. Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākumam attiecībā uz tā mērķi var būt pietiekami rosinošs efekts.

| (92) | Komisija atzīmē, ka atbalsta intensitāte ir tikai 20 %, kas ir salīdzinoši neliela salīdzinājumā ar atbalsta intensitāti, kas vispār tiek atļauta kultūras jomā. Parasti atļautā intensitāte kino vai audiovizuālajā nozarē ir 50 %. |
| --- | --- |

(92)

Komisija atzīmē, ka atbalsta intensitāte ir tikai 20 %, kas ir salīdzinoši neliela salīdzinājumā ar atbalsta intensitāti, kas vispār tiek atļauta kultūras jomā. Parasti atļautā intensitāte kino vai audiovizuālajā nozarē ir 50 %.

| (93) | Turklāt Komisija atzīmē, ka attaisnoto izmaksu kopums turpmāk ir atbilstoši un precīzi noteikts – tiks ņemtas vērā tikai darbības izmaksas, neskaitot personāla izmaksas un dotācijas pamatlīdzekļu amortizācijai, ko atbalsta saņēmējs reāli maksā. Šādi izdevumi vairs nav noteikti kā fiksēta summa 75 % apmērā no personāla izmaksām. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt Komisija atzīmē, ka attaisnoto izmaksu kopums turpmāk ir atbilstoši un precīzi noteikts – tiks ņemtas vērā tikai darbības izmaksas, neskaitot personāla izmaksas un dotācijas pamatlīdzekļu amortizācijai, ko atbalsta saņēmējs reāli maksā. Šādi izdevumi vairs nav noteikti kā fiksēta summa 75 % apmērā no personāla izmaksām.

| (94) | Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākums ir arī proporcionāls. Tā atzīmē arī, ka tas, ka tikai reāli segtās atbilstošo spēļu izmaksas tiek ņemtas vērā, atceļ ISFE bažas par iespējamām šķērssubsīdijām spēlēm, kuru saturs saistīts ar kultūru, un komerciālām spēlēm. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākums ir arī proporcionāls. Tā atzīmē arī, ka tas, ka tikai reāli segtās atbilstošo spēļu izmaksas tiek ņemtas vērā, atceļ ISFE bažas par iespējamām šķērssubsīdijām spēlēm, kuru saturs saistīts ar kultūru, un komerciālām spēlēm.

| (95) | Pamatojoties uz Francijas iestāžu iesniegtajiem skaitļiem, redzams, ka galvenie konkurenti videospēļu tirgū ir Japāna un Ziemeļamerikas ražotāji. Eiropas izdevēju tirgus daļas 2005. gadā galvenajos Eiropas tirgos nepārsniedza 20 % un vidēji bija 18 %, kā parādīts šajā tabulā. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz Francijas iestāžu iesniegtajiem skaitļiem, redzams, ka galvenie konkurenti videospēļu tirgū ir Japāna un Ziemeļamerikas ražotāji. Eiropas izdevēju tirgus daļas 2005. gadā galvenajos Eiropas tirgos nepārsniedza 20 % un vidēji bija 18 %, kā parādīts šajā tabulā.

Image

| (96) | Šos skaitļus apstiprina ISFE iesniegtais 50 visvairāk 2006. gadā Francijā pārdoto videospēļu saraksts – 21 no tām izdevuši Japānas uzņēmumi, 19 – Amerikas uzņēmumi un 10 – Eiropas uzņēmumi. Šos skaitļus apstiprina arī videospēļu uzņēmumu klasifikācija pēc apgrozījuma, ko 2003. gadā izveidoja Eiropas Audiovizuālo jautājumu uzraudzīšanas centrs, kas norāda, ka pirmie četri uzņēmumi ir japāņu un amerikāņu uzņēmumi. |
| --- | --- |

(96)

Šos skaitļus apstiprina ISFE iesniegtais 50 visvairāk 2006. gadā Francijā pārdoto videospēļu saraksts – 21 no tām izdevuši Japānas uzņēmumi, 19 – Amerikas uzņēmumi un 10 – Eiropas uzņēmumi. Šos skaitļus apstiprina arī videospēļu uzņēmumu klasifikācija pēc apgrozījuma, ko 2003. gadā izveidoja Eiropas Audiovizuālo jautājumu uzraudzīšanas centrs, kas norāda, ka pirmie četri uzņēmumi ir japāņu un amerikāņu uzņēmumi.

| (97) | Loģiski, ka to Francijas izdevēju tirgus daļas, kuri netieši saņem nodokļu atlaidi, ciktāl tie izdod videospēles, kas ražotas studijās, kurām ir tiesības saņemt nodokļu atlaides, ir mazākas – 2005. gadā trīs galvenie izdevējiem Francijā Ubisoft, Atari, un VUGames piederēja attiecīgi 6,4 %, 3,5 % un 4,4 % no to piecu dalībvalstu izdevēju tirgus daļām, kas minētas 95. apsvēruma tabulā. Turklāt šo izdevēju studijas, kas darbojas Francijā veido nelielu daļu no šo izdevēju tirgus daļas – 25 % Ubisoft (jeb 1,6 % no dalībvalstu tirgus), 10 % Atari (jeb 0,35 %) un 2 % VUGames (nenozīmīga daļa). |
| --- | --- |

(97)

Loģiski, ka to Francijas izdevēju tirgus daļas, kuri netieši saņem nodokļu atlaidi, ciktāl tie izdod videospēles, kas ražotas studijās, kurām ir tiesības saņemt nodokļu atlaides, ir mazākas – 2005. gadā trīs galvenie izdevējiem Francijā Ubisoft, Atari, un VUGames piederēja attiecīgi 6,4 %, 3,5 % un 4,4 % no to piecu dalībvalstu izdevēju tirgus daļām, kas minētas 95. apsvēruma tabulā. Turklāt šo izdevēju studijas, kas darbojas Francijā veido nelielu daļu no šo izdevēju tirgus daļas – 25 % Ubisoft (jeb 1,6 % no dalībvalstu tirgus), 10 % Atari (jeb 0,35 %) un 2 % VUGames (nenozīmīga daļa).

| (98) | Turklāt jāatzīmē, ka subsīdijas saņems relatīvi neliela Francijā ražoto videospēļu daļa; simulācija, kas attiecas uz Francijā ražotām videospēlēm 2005.–2006. gadā, parāda, ka tikai 30 % no tām varētu saņemt nodokļa atlaidi. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt jāatzīmē, ka subsīdijas saņems relatīvi neliela Francijā ražoto videospēļu daļa; simulācija, kas attiecas uz Francijā ražotām videospēlēm 2005.–2006. gadā, parāda, ka tikai 30 % no tām varētu saņemt nodokļa atlaidi.

| (99) | Lietderīgi atzīmēt, ka videospēļu ražotāju asociācijas, kas pēc procedūras sākšanas iesniedza iebildumus, piemēram, TIGA, GAME, APOM un EGDF, arī uzsvēra pasākuma nelielo ietekmi uz šo valstu rūpniecību. EGDF, kas pārstāv 500 studijas desmit dalībvalstīs, jo īpaši uzsvēra, ka pasākums, par kuru ir paziņots un kas ļauj līdz 20 % finansēt no 15 līdz 30 projektiem divu gadu laikā, radīs tikai nelielu ierobežojumu, ņemot vērā, ka katru gadu tirgū tiek laistas 1 500 videospēles. Šie komentāri ir vēl jo nozīmīgāki tādēļ, ka tie izstrādāti, pamatojoties uz to projektu, kas aprakstīts lēmumā par procedūras sākšanu un kura darbības lauks vēlāk tika samazināts. |
| --- | --- |

(99)

Lietderīgi atzīmēt, ka videospēļu ražotāju asociācijas, kas pēc procedūras sākšanas iesniedza iebildumus, piemēram, TIGA, GAME, APOM un EGDF, arī uzsvēra pasākuma nelielo ietekmi uz šo valstu rūpniecību. EGDF, kas pārstāv 500 studijas desmit dalībvalstīs, jo īpaši uzsvēra, ka pasākums, par kuru ir paziņots un kas ļauj līdz 20 % finansēt no 15 līdz 30 projektiem divu gadu laikā, radīs tikai nelielu ierobežojumu, ņemot vērā, ka katru gadu tirgū tiek laistas 1 500 videospēles. Šie komentāri ir vēl jo nozīmīgāki tādēļ, ka tie izstrādāti, pamatojoties uz to projektu, kas aprakstīts lēmumā par procedūras sākšanu un kura darbības lauks vēlāk tika samazināts.

| (100) | Pasākumam var būt negatīva ietekme uz tirdzniecību, ko noteica GAME, tādā veidā, ka Francijas sākotnējā priekšlikumā apakšuzņēmēju izmaksas attaisnotajās izmaksās netika ņemtas vērā. Tas būtu mudinājis uzņēmējus, kas saņem atbalstu, internalizēt izmaksas, tā vietā, lai izmantotu apakšuzņēmējus, kas šajā nozarē ir bieža prakse. Tas jo īpaši varētu notikt, kaitējot tiem uzņēmumiem, kas nodibināti citās dalībvalstīs un tāpēc kaitēt tirdzniecībai Kopienā. Tomēr šī negatīvā ietekme ir novērsta, ciktāl Francijas iestādes piekrita iekļaut apakšuzņēmēju izmaksas attaisnotajos izdevumos, 1 miljona euro robežās attiecībā uz vienu projektu. |
| --- | --- |

(100)

Pasākumam var būt negatīva ietekme uz tirdzniecību, ko noteica GAME, tādā veidā, ka Francijas sākotnējā priekšlikumā apakšuzņēmēju izmaksas attaisnotajās izmaksās netika ņemtas vērā. Tas būtu mudinājis uzņēmējus, kas saņem atbalstu, internalizēt izmaksas, tā vietā, lai izmantotu apakšuzņēmējus, kas šajā nozarē ir bieža prakse. Tas jo īpaši varētu notikt, kaitējot tiem uzņēmumiem, kas nodibināti citās dalībvalstīs un tāpēc kaitēt tirdzniecībai Kopienā. Tomēr šī negatīvā ietekme ir novērsta, ciktāl Francijas iestādes piekrita iekļaut apakšuzņēmēju izmaksas attaisnotajos izdevumos, 1 miljona euro robežās attiecībā uz vienu projektu.

| (101) | Komisija uzskata, ka šis ierobežojums, ko pamato ar budžetu saistīti iemesli, šajā konkrētajā gadījumā ir pieņemams, ciktāl tas praksē neapdraud lielāko daļu Francijā ražoto videospēļu. Tik tiešām, atbilstīgi Francijas iestāžu sniegtajai informācijai no 74 videospēlēm, kas iekļautas viņu simulācijā, 64 spēļu ražošanas budžets nepārsniedza 2 miljonus euro, astoņu spēļu budžets bija no diviem līdz pieciem miljoniem euro un divu spēļu ražošanas budžets bija lielāks par 5 miljoniem. Ņemot vērā šo vidējo ražošanas budžeta līmeni, maksimālā summa viens miljons euro apakšuzņēmējiem nevar būt nopietns šķērslis apakšuzņēmumu iesaistīšanai. Atkarībā no videospēļu ražošanas budžetu izmaiņām Francijā Komisija saglabā tiesības no jauna pārskatīt šo maksimālo summu tad, kad atbilstīgi Francijas iestāžu saistībām par šo atbalsta pasākumu pēc četriem gadiem pēc tā īstenošanas paziņos atkārtoti. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka šis ierobežojums, ko pamato ar budžetu saistīti iemesli, šajā konkrētajā gadījumā ir pieņemams, ciktāl tas praksē neapdraud lielāko daļu Francijā ražoto videospēļu. Tik tiešām, atbilstīgi Francijas iestāžu sniegtajai informācijai no 74 videospēlēm, kas iekļautas viņu simulācijā, 64 spēļu ražošanas budžets nepārsniedza 2 miljonus euro, astoņu spēļu budžets bija no diviem līdz pieciem miljoniem euro un divu spēļu ražošanas budžets bija lielāks par 5 miljoniem. Ņemot vērā šo vidējo ražošanas budžeta līmeni, maksimālā summa viens miljons euro apakšuzņēmējiem nevar būt nopietns šķērslis apakšuzņēmumu iesaistīšanai. Atkarībā no videospēļu ražošanas budžetu izmaiņām Francijā Komisija saglabā tiesības no jauna pārskatīt šo maksimālo summu tad, kad atbilstīgi Francijas iestāžu saistībām par šo atbalsta pasākumu pēc četriem gadiem pēc tā īstenošanas paziņos atkārtoti.

| (102) | Turklāt Komisija uzskata, ka nodokļa atlaides ietekme uz konkurenci būs ierobežotāka tāpēc, ka videospēļu tirgus ir svarīgs tirgus, ap 21 miljardu ASV dolāru 2003. gadā, kas ilgtermiņā strauji palielinās – ap 13 % gadā un kurā cenas ir samērā fiksētas. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Komisija uzskata, ka nodokļa atlaides ietekme uz konkurenci būs ierobežotāka tāpēc, ka videospēļu tirgus ir svarīgs tirgus, ap 21 miljardu ASV dolāru 2003. gadā, kas ilgtermiņā strauji palielinās – ap 13 % gadā un kurā cenas ir samērā fiksētas.

| (103) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka divas trešās personas no trim ir izvirzījušas priekšplānā iespējamo pasākuma negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. ISFE norādīja, ka pasākums varētu izraisīt ieguldījumu pārvietošanu uz Franciju, bet ADESE uzsvēra pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi uz Spānijas rūpniecību. Šīs trešās personas tomēr nav iesniegušas nekādus skaitļus vai sīku paskaidrojumu, kas ļautu Komisijai novērtēt šo iespējamo risku. Turklāt Komisija atzīmē, ka ISFE un ADESE pārstāv videospēļu izdevējus un izplatītājus. Taču, kā jau tika paskaidrots 37. apsvērumā, ražotāju asociācijas, kas pārstāv tiešos iespējamo atbalsta saņēmēju konkurentus, secināja, ka šādu risku attiecībā uz konkurenci var izslēgt. Komisija turklāt uzskata, ka videospēļu veidošanas studijas, kuras saņem atlaides, nevar, izmantojot tirgu, ietekmēt izdevējus, kā norādīts 90. apsvērumā. Viens no galvenajiem izdevējiem Francijā Ubisoft savos komentāros citstarp uzsvēra, ka atbalsts labvēlīgi ietekmēs arī izdevēju finanšu riska samazināšanos, samazinot videospēļu ražošanas izmaksas, kā arī attīstot Eiropas piedāvājumu. |
| --- | --- |

(103)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka divas trešās personas no trim ir izvirzījušas priekšplānā iespējamo pasākuma negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. ISFE norādīja, ka pasākums varētu izraisīt ieguldījumu pārvietošanu uz Franciju, bet ADESE uzsvēra pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi uz Spānijas rūpniecību. Šīs trešās personas tomēr nav iesniegušas nekādus skaitļus vai sīku paskaidrojumu, kas ļautu Komisijai novērtēt šo iespējamo risku. Turklāt Komisija atzīmē, ka ISFE un ADESE pārstāv videospēļu izdevējus un izplatītājus. Taču, kā jau tika paskaidrots 37. apsvērumā, ražotāju asociācijas, kas pārstāv tiešos iespējamo atbalsta saņēmēju konkurentus, secināja, ka šādu risku attiecībā uz konkurenci var izslēgt. Komisija turklāt uzskata, ka videospēļu veidošanas studijas, kuras saņem atlaides, nevar, izmantojot tirgu, ietekmēt izdevējus, kā norādīts 90. apsvērumā. Viens no galvenajiem izdevējiem Francijā Ubisoft savos komentāros citstarp uzsvēra, ka atbalsts labvēlīgi ietekmēs arī izdevēju finanšu riska samazināšanos, samazinot videospēļu ražošanas izmaksas, kā arī attīstot Eiropas piedāvājumu.

| (104) | Turklāt Komisija uzskata, ka nodokļa atlaides proporcija nav tāda, lai mainītu ražotāju lēmumus par ieguldījumu lokalizāciju, ņemot vērā citus šo lēmumu parametrus, jo īpaši nodarbinātības un darba samaksas parametrus. Attiecībā uz īpašo gadījumu par pasākuma ietekmi uz Spānijas rūpniecību Komisija turklāt atzīmē, pamatojoties uz 95. apsvērumā norādīto tabulu, ka tieši Spānijā Eiropas izdevēju tirgus daļa ir vismazākā. Pretēji tam, ko paziņoja ADESE, kā arī precīzāku datu trūkuma dēļ no viņu puses, Komisijas viedoklis bija, ka šim atbalsta pasākumam Spānijā nevar būt lielāka ietekme kā citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt Komisija uzskata, ka nodokļa atlaides proporcija nav tāda, lai mainītu ražotāju lēmumus par ieguldījumu lokalizāciju, ņemot vērā citus šo lēmumu parametrus, jo īpaši nodarbinātības un darba samaksas parametrus. Attiecībā uz īpašo gadījumu par pasākuma ietekmi uz Spānijas rūpniecību Komisija turklāt atzīmē, pamatojoties uz 95. apsvērumā norādīto tabulu, ka tieši Spānijā Eiropas izdevēju tirgus daļa ir vismazākā. Pretēji tam, ko paziņoja ADESE, kā arī precīzāku datu trūkuma dēļ no viņu puses, Komisijas viedoklis bija, ka šim atbalsta pasākumam Spānijā nevar būt lielāka ietekme kā citās dalībvalstīs.

| (105) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka atbalsta rezultātā netiks pastiprināta to uzņēmumu ietekme tirgū, kuri saņem atbalstu, ne arī kropļos tirgus dalībnieku dinamisko ierosmi, bet gan gluži otrādi palielinās piedāvājuma daudzveidību tirgū. Tāpēc jāsecina, ka konkurences traucējumi un ietekme uz tirgu ir ierobežota tā, ka kopējā atbalsta bilance ir pozitīva Nodokļu atlaides videospēļu veidošanai tāpēc ir saderīgas ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka atbalsta rezultātā netiks pastiprināta to uzņēmumu ietekme tirgū, kuri saņem atbalstu, ne arī kropļos tirgus dalībnieku dinamisko ierosmi, bet gan gluži otrādi palielinās piedāvājuma daudzveidību tirgū. Tāpēc jāsecina, ka konkurences traucējumi un ietekme uz tirgu ir ierobežota tā, ka kopējā atbalsta bilance ir pozitīva Nodokļu atlaides videospēļu veidošanai tāpēc ir saderīgas ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pamatojoties uz EK līguma 87.panta 3. punkta d) apakšpunktu, Francijas paredzētais pasākums, ar kuru ievieš nodokļa atlaidi videospēļu veidošanai, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 297, 7.12.2006., 19. lpp.

1

(2)  Skat. 1. atsauci.

2

(3)  Tiesas spriedums lietā Matra pret Komisiju, (C-225/91, Rec. p. I-3203, 41. punkts).

3

(4)  Trade association representing the business and commercial interests of games developers (Profesionāla apvienība, kas pārstāv videospēļu ražotāju ekonomiskās un komerciālās intereses Apvienotājā Karalistē un Eiropā).

4

Trade association representing the business and commercial interests of games developers

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V. (Videospēļu ražotāju federālā asociācija Vācijā).

5

Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V.

(6)  Multimediālu darbu producentu asociācija.

6

(7)  European Games Developer Federation (Eiropas Spēļu veidotāju federācija).

7

European Games Developer Federation

(8)  Interactive Software Federation of Europe (Eiropas Interaktīvās programmatūras federācija).

8

Interactive Software Federation of Europe

(9)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

9

(10)  Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento. (Spānijas izklaides programmatūru izplatītāju un izdevēju asociācija).

10

Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento.

(11)  PEGI (Pan-European Game Information) ir videospēļu klasifikācijas sistēma Eiropas valstu sistēmu apvienošanai, ko 2003. gadā izlaida ISFE. Tā saņēmusi Eiropas Komisijas atbalstu.

11

PEGI (Pan-European Game Information)

ISFE

(12)  Attaisnotie izdevumi nodokļa atlaides saņemšanai atbilst izdevumiem, kas saistīti ar koncepciju un jaunradi. Mākslinieciskie izdevumi attiecas uz personāla izmaksām (darba samaksa un sociālās izmaksas) saistībā ar režisoru, režisora palīgu, māksliniecisko vadītāju, personām, kuras atbild par scenāriju, animāciju un skaņu vidi. Šajā kategorijā neietilpst personāla izmaksas saistībā ar personām, kuras atbild par programmēšanu, dotācijas to pamatlīdzekļu amortizācijai, kas attiecas tieši uz videospēļu veidošanu, kā arī citi darbības izdevumi.

12

(13)  Spriedums Matra pret Komisiju, kas ir minēts 3. zemsvītras piezīmē.

13

Matra

(14)  Skatīt ESAO vietni, jo īpaši lapas par kultūras industriju un tās nozīmi kultūrā http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

14

(15)  Konvenciju pieņēma 2005. gada 20. oktobra Ģenerālā konference un tā iekļauta Kopienas tiesībās ar Padomes 2006. gada 18. maija Lēmumu, lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (OV L 201, 25.7.2006., 15. lpp.) (kuras teksts aplūkojams, izmantojot šādu saiti: http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  Šāds secinājums nekādā veidā neapstrīd videospēļu klasifikāciju vai atbilstīgi valsts vai starptautiskajiem standartiem veikto kvalifikāciju.

16

(17)  39. apsvērums.

17

(18)  COM(2001) 234, galīgā redakcija (OV C 43, 16.2.2002., 6. lpp.).

18

(19)  OV C 9, 13.1.2007., 1. lpp.

19

(20)  4. panta 3. punkts “Kultūras izpausmes ir indivīdu, grupu un sabiedrību mākslinieciskās izpausmes rezultāts, un to saturs saistīts ar kultūru”.

20

(21)  Literārā un mākslinieciskā īpašuma augstākā padomes 2005. gada 26. maija pētījums (Multimediālu darbu juridisko aspektu komisija): “Juridiskie noteikumi attiecībā uz multimediāliem darbiem: autortiesības un investoru juridiskā drošība”.

21

(22)  Saskaņā ar 4. panta 2. daļu ““Kultūras saturs norāda uz simbolisku nozīmi, kurai ir mākslinieciska dimensija, kā arī uz kultūras vērtībām” kuru pamatā ir vai kuras izsaka kultūras identitāti.”

22

(23)  42. apsvērums.

23

(24)  Skatīt, piemēram, 2006. gada 16. maija lēmumu par lietu N 45/06 – Nodokļu atlaides skaņu ierakstu ražošanai (OV C 293, 2.12.2006., 6. lpp.) un 2006. gada 23. marta lēmumu par lietu NN 84/04 un N 95/05 – Atbalsta sistēmas kino un audiovizuāliem darbiem (OV C 159, 30.6.2005., 24. lpp.).

24

(25)  Avoti: Digital Broadband content – the online computer and video game industry, ESAO, DSTI/ICCP/IE(2004)13/FINAL, publicēts 12.5.2005.; Fries kunga ziņojums Francis Mer kungam (Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs) un Nicole Fontaine kundzei (ministre rūpniecības jautājumos) – Priekšlikumi videospēļu industrijas attīstībai Francijā (2003. gada 22. decembris).

25

Digital Broadband content – the online computer and video game industry

Fries

Francis Mer

Nicole Fontaine

---

IETEIKUMI

Komisija

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/30

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2007. gada 5. decembris)

par EKL 20. panta teksta atveidošanu pasēs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5841)

(2008/355/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 20. pantā (turpmāk – “EKL 20. pants”) noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim trešajā valstī, kurā nav pārstāvniecības tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem. Šīs tiesības ir ietvertas arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 46. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 20. pantā (turpmāk – “EKL 20. pants”) noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim trešajā valstī, kurā nav pārstāvniecības tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem. Šīs tiesības ir ietvertas arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 46. pantā.

| (2) | Eurobarometer aptauja, kas publicēta 2006. gada jūlijā, atklāja, ka lielākā daļa Savienības pilsoņu nezina par EKL 20. panta esību un tā piemērošanu. Tikai 23 % aptaujāto personu apgalvoja, ka tām ir zināmas EKL 20. pantā piedāvātās iespējas. Aptaujā noskaidrojās, ka nākamo triju gadu laikā puse Eiropas Savienības pilsoņu gatavojas ceļot uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Eurobarometer aptauja, kas publicēta 2006. gada jūlijā, atklāja, ka lielākā daļa Savienības pilsoņu nezina par EKL 20. panta esību un tā piemērošanu. Tikai 23 % aptaujāto personu apgalvoja, ka tām ir zināmas EKL 20. pantā piedāvātās iespējas. Aptaujā noskaidrojās, ka nākamo triju gadu laikā puse Eiropas Savienības pilsoņu gatavojas ceļot uz trešām valstīm.

| (3) | Ierosinājums atveidot EKL 20. panta tekstu pasēs, lai informētu pilsoņus par viņu tiesībām, 2006. gada 9. maijā tika izteikts Barnier kunga ziņojumā “Veidojot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus: Eiropas palīdzība”. Padomes prezidējošā valsts 2006. gada 15. jūnijā aicināja dalībvalstis apsvērt iespēju atveidot EKL 20. panta tekstu pasēs, lai garantētu, ka Eiropas Savienības pilsoņi ir labi informēti par savām tiesībām (1). |
| --- | --- |

(3)

Ierosinājums atveidot EKL 20. panta tekstu pasēs, lai informētu pilsoņus par viņu tiesībām, 2006. gada 9. maijā tika izteikts Barnier kunga ziņojumā “Veidojot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus: Eiropas palīdzība”. Padomes prezidējošā valsts 2006. gada 15. jūnijā aicināja dalībvalstis apsvērt iespēju atveidot EKL 20. panta tekstu pasēs, lai garantētu, ka Eiropas Savienības pilsoņi ir labi informēti par savām tiesībām (1).

| (4) | Komisija 2006. gada 28. novembrī pieņēma Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības pilsoņu diplomātisko un konsulāro aizsardzību trešās valstīs (2), kurā ierosināja vairākas iespējamās darbības, lai stiprinātu Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzību. Kā efektīvs līdzeklis, lai atgādinātu pilsoņiem par viņu tiesībām, tika ierosināts ieteikt dalībvalstīm iespiest EKL 20. panta tekstu pasēs. Priekšlikumu plaši atbalstīja dalībvalstis, pilsoniskā sabiedrība, pilsoņi, kā arī citas Eiropas iestādes (3)
   (4). Pilsoņu informēšanai par viņu tiesībām uz diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību saskaņā ar EKL 20. pantu tika ieteikts arī izveidot ES tīmekļa vietni par šīm tiesībām un valstu pasēs iekļaut atsauci uz šo tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2006. gada 28. novembrī pieņēma Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības pilsoņu diplomātisko un konsulāro aizsardzību trešās valstīs (2), kurā ierosināja vairākas iespējamās darbības, lai stiprinātu Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzību. Kā efektīvs līdzeklis, lai atgādinātu pilsoņiem par viņu tiesībām, tika ierosināts ieteikt dalībvalstīm iespiest EKL 20. panta tekstu pasēs. Priekšlikumu plaši atbalstīja dalībvalstis, pilsoniskā sabiedrība, pilsoņi, kā arī citas Eiropas iestādes (3)
   (4). Pilsoņu informēšanai par viņu tiesībām uz diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību saskaņā ar EKL 20. pantu tika ieteikts arī izveidot ES tīmekļa vietni par šīm tiesībām un valstu pasēs iekļaut atsauci uz šo tīmekļa vietni.

| (5) | Pasu izsniegšana ir dalībvalstu kompetence. Saskaņā ar 1981. gada 23. jūnijā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju tika ieviesta vienota pasu forma (5). Turklāt Kopienas līmenī ir pieņemti pasākumi attiecībā uz pasu drošības standartiem. Ar 2000. gada 17. oktobrī Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju tika ieviesti minimālie drošības standarti pasēm, lai apkarotu viltojumus (6). Ar Padomes Regulu, kas pieņemta 2004. gada 13. decembrī, dalībvalstīm uzlikts pienākums, sākot no 2006. gada 28. augusta, pasēs iekļaut biometriskos identifikatorus, bet, sākot no 2007. gada 28. jūnija, glabāt pasēs papildu datus (7). |
| --- | --- |

(5)

Pasu izsniegšana ir dalībvalstu kompetence. Saskaņā ar 1981. gada 23. jūnijā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju tika ieviesta vienota pasu forma (5). Turklāt Kopienas līmenī ir pieņemti pasākumi attiecībā uz pasu drošības standartiem. Ar 2000. gada 17. oktobrī Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju tika ieviesti minimālie drošības standarti pasēm, lai apkarotu viltojumus (6). Ar Padomes Regulu, kas pieņemta 2004. gada 13. decembrī, dalībvalstīm uzlikts pienākums, sākot no 2006. gada 28. augusta, pasēs iekļaut biometriskos identifikatorus, bet, sākot no 2007. gada 28. jūnija, glabāt pasēs papildu datus (7).

| (6) | EKL 20. panta teksts ir jāatveido tās dalībvalsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kas izdod pasi. |
| --- | --- |

(6)

EKL 20. panta teksts ir jāatveido tās dalībvalsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kas izdod pasi.

| (7) | Būtu pietiekami atveidot EKL 20. panta pirmā teikuma tekstu. Otrais teikums attiecas uz dalībvalstu pienākumu iesaistīties starptautiskās sarunās, lai nodrošinātu aizsardzību, un neattiecas tieši uz pilsoņiem. |
| --- | --- |

(7)

Būtu pietiekami atveidot EKL 20. panta pirmā teikuma tekstu. Otrais teikums attiecas uz dalībvalstu pienākumu iesaistīties starptautiskās sarunās, lai nodrošinātu aizsardzību, un neattiecas tieši uz pilsoņiem.

| (8) | Komisija ir nodomājusi izveidot tīmekļa vietni par konsulāro aizsardzību, kurā publicētu praktisku informāciju, piemēram, regulāri atjaunotu kontaktinformāciju par dalībvalstu pārstāvniecībām trešās valstīs. Būtu lietderīgi pasēs kopā ar EKL 20. panta tekstu ievietot atsauci uz šo tīmekļa vietni kā vienīgo kopīgo piekļuves vietu informācijai par šīm tiesībām. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir nodomājusi izveidot tīmekļa vietni par konsulāro aizsardzību, kurā publicētu praktisku informāciju, piemēram, regulāri atjaunotu kontaktinformāciju par dalībvalstu pārstāvniecībām trešās valstīs. Būtu lietderīgi pasēs kopā ar EKL 20. panta tekstu ievietot atsauci uz šo tīmekļa vietni kā vienīgo kopīgo piekļuves vietu informācijai par šīm tiesībām.

| (9) | Dalībvalstu administratīvā sloga samazināšanai būtu lietderīgi ieteikt dalībvalstīm iespiest EKL 20. panta tekstu jaunajās pasēs, kas izdotas pēc 2009. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstu administratīvā sloga samazināšanai būtu lietderīgi ieteikt dalībvalstīm iespiest EKL 20. panta tekstu jaunajās pasēs, kas izdotas pēc 2009. gada 1. jūlija.

| (10) | To pilsoņu informēšanai, kuru pasēs nav atsauces uz EKL 20. pantu, būtu ieteicams uz pases ārējā, aizmugurējā vāka piestiprināt uzlīmi. |
| --- | --- |

(10)

To pilsoņu informēšanai, kuru pasēs nav atsauces uz EKL 20. pantu, būtu ieteicams uz pases ārējā, aizmugurējā vāka piestiprināt uzlīmi.

| (11) | EKL 20. panta teksta atveidošana pasēs ievērojami vairotu pilsoņu zināšanas par savām tiesībām uz diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību, un dalībvalstu izmaksas būtu ierobežotas, |
| --- | --- |

(11)

EKL 20. panta teksta atveidošana pasēs ievērojami vairotu pilsoņu zināšanas par savām tiesībām uz diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību, un dalībvalstu izmaksas būtu ierobežotas,

AR ŠO IESAKA:

| 1) | Dalībvalstīm atveidot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 20. panta pirmo teikumu un atsauci uz ES tīmekļa vietni (http://ec.europa.eu/consularprotection) pasēs, kas izdotas pēc 2009. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstīm atveidot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 20. panta pirmo teikumu un atsauci uz ES tīmekļa vietni (http://ec.europa.eu/consularprotection) pasēs, kas izdotas pēc 2009. gada 1. jūlija.

| 2) | Dalībvalstīm darīt pieejamas uzlīmes ar informāciju, kas minēta pirmajā punktā, tām personām, kuru pases izdotas pirms 2009. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

2)

Dalībvalstīm darīt pieejamas uzlīmes ar informāciju, kas minēta pirmajā punktā, tām personām, kuru pases izdotas pirms 2009. gada 1. jūlija.

| 3) | Dalībvalstīm 18 mēnešus pēc šī ieteikuma publikācijas Oficiālajā Vēstnesī informēt Komisiju par šī ieteikuma sakarā veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

3)

Dalībvalstīm 18 mēnešus pēc šī ieteikuma publikācijas Oficiālajā Vēstnesī informēt Komisiju par šī ieteikuma sakarā veiktajiem pasākumiem.

Briselē, 2007. gada 5. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Franco FRATTINI

---

(1)  “Stiprinot Eiropas Savienības spējas reaģēt uz ārkārtas situācijām un krīzēm”, Padomes 2006. gada 15. jūnija dokuments Nr. 10551/06.

1

(2)  COM(2006) 712, galīgā redakcija.

2

(3)  Eiropas Parlamenta atzinums: A6/0454/2007.

3

(4)  Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums (CESE 425/2007).

4

(5)  OV C 241, 19.9.1981., 1. lpp.

5

(6)  OV C 310, 28.10.2000., 1. lpp.

6

(7)  Padomes 2004. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.).

7

---

NOLĪGUMI

Padome

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/32

---

Informācija par Eiropas Kopienas un Kotdivuāras Republikas partnerattiecību nolīguma stāšanās spēkā datumu

Eiropas Kopiena un Kotdivuāras Republikas valdība ir paziņojušas viena otrai 2008. gada 18. aprīlī, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās procedūras, lai nolīgums stātos spēkā.

Nolīgums attiecīgi stājās spēkā 2008. gada 18. aprīlī saskaņā ar tā 16. pantu.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/33

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EULEX/2/2008

(2008. gada 22. aprīlis)

par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) Ieguldītāju komitejas izveidi

(2008/356/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (1) (EULEX KOSOVO) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 13. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) Ieguldītāju komiteju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 13. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) Ieguldītāju komiteju.

| (2) | Eiropadomes secinājumos 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā noteica galvenos principus un nosacījumus trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko pilnveidoja kārtību trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz Ieguldītāju komitejas izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes secinājumos 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā noteica galvenos principus un nosacījumus trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko pilnveidoja kārtību trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz Ieguldītāju komitejas izveidi.

| (3) | EULEX KOSOVO Ieguldītāju komitejai būs galvenā loma misijas ikdienas vadībā. Tā būs pamatforums visu problēmu apspriešanai, kas saistītas ar misijas ikdienas vadību. Politikas un drošības komitejai, kas īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko virzību, ir jāņem vērā Ieguldītāju komitejas viedokļi, |
| --- | --- |

(3)

EULEX KOSOVO Ieguldītāju komitejai būs galvenā loma misijas ikdienas vadībā. Tā būs pamatforums visu problēmu apspriešanai, kas saistītas ar misijas ikdienas vadību. Politikas un drošības komitejai, kas īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko virzību, ir jāņem vērā Ieguldītāju komitejas viedokļi,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Izveide

Ar šo izveido EULEX KOSOVO Ieguldītāju komiteju (IK).

2. pants

Funkcijas

1.   IK var paust viedokļus, kurus PDK, kas īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko virzību, ņem vērā.

2.   IK kompetence ir izklāstīta dokumentā “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”.

3. pants

Sastāvs

1.   Visas ES dalībvalstis ir tiesīgas piedalīties IK apspriedēs, bet tikai ieguldītājas valstis piedalās EULEX KOSOVO ikdienas vadībā. EULEX KOSOVO iesaistīto trešo valstu pārstāvji var piedalīties IK sanāksmēs. Eiropas Komisijas pārstāvis arī var piedalīties IK sanāksmēs.

2.   IK regulāri saņem informāciju no misijas vadītāja.

4. pants

Priekšsēdētājs

EULEX KOSOVO saskaņā ar dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās” IK vadīs ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja pārstāvis ciešā sadarbībā ar prezidentvalsti.

5. pants

Sanāksmes

1.   IK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja ierosmes vai iesaistītās valsts pārstāvja pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.

2.   Priekšsēdētājs laikus izsūta provizorisku sanāksmes darba kārtību un ar to saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par to, lai informāciju par IK apspriežu iznākumu nosūtītu PDK.

6. pants

Konfidencialitāte

1.   Uz IK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības reglaments. Konkrēti, IK pārstāvjiem ir attiecīga drošības pielaide.

2.   Uz IK apspriedēm attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 22. aprīlī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

M. IPAVIC

---

(1)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

1

---