# Euroopa Liidu L 130/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 130 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide20. mai 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 130

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide20. mai 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2008, 19. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 431/2008, 19. mai 2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 02062991 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2008, 19. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 431/2008, 19. mai 2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 02062991 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/376/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta | 7 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/377/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. mai 2008, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1765 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2008/378/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. mai 2008, millega muudetakse komisjoni otsust 2006/133/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike võtma ajutiselt haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks lisameetmeid Portugali muude alade suhtes kui need, kus kõnealust haigustekitajat teadaolevalt ei esine
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1892 all) | 22 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/376/EÜ

*

Nõukogu otsus, 29. aprill 2008, söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

7

Komisjon

2008/377/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. mai 2008, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1765 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1765 all)

1

18

2008/378/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. mai 2008, millega muudetakse komisjoni otsust 2006/133/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike võtma ajutiselt haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks lisameetmeid Portugali muude alade suhtes kui need, kus kõnealust haigustekitajat teadaolevalt ei esine
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1892 all)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1892 all)

22

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/379/ÜVJP, 19. mai 2008, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EUBAM Rafah) | 24 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/379/ÜVJP, 19. mai 2008, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EUBAM Rafah)

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 430/2008,

19. mai 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. mail 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 54,0 |
| TN | 105,3 |
| TR | 90,6 |
| ZZ | 83,3 |
| 0707 00 05 | EG | 167,2 |
| JO | 196,3 |
| MK | 40,9 |
| TR | 127,2 |
| ZZ | 132,9 |
| 0709 90 70 | TR | 122,5 |
| ZZ | 122,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 71,2 |
| MA | 56,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 54,8 |
| US | 56,4 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 50 10 | AR | 144,4 |
| BR | 156,0 |
| MK | 58,7 |
| TR | 155,1 |
| US | 135,5 |
| ZA | 134,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,1 |
| BR | 83,7 |
| CA | 75,2 |
| CL | 92,2 |
| CN | 84,8 |
| MK | 64,0 |
| NZ | 114,9 |
| US | 122,8 |
| UY | 77,7 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 89,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

54,0

TN

105,3

TR

90,6

ZZ

83,3

0707 00 05

EG

167,2

JO

196,3

MK

40,9

TR

127,2

ZZ

132,9

0709 90 70

TR

122,5

ZZ

122,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

71,2

MA

56,7

TN

52,0

TR

54,8

US

56,4

ZZ

55,5

0805 50 10

AR

144,4

BR

156,0

MK

58,7

TR

155,1

US

135,5

ZA

134,8

ZZ

130,8

0808 10 80

AR

94,1

BR

83,7

CA

75,2

CL

92,2

CN

84,8

MK

64,0

NZ

114,9

US

122,8

UY

77,7

ZA

80,5

ZZ

89,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 431/2008,

19. mai 2008,

millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni CXL loendile on ühendus kohustatud avama 53 000 tonni suuruse aastase imporditariifkvoodi CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete importimiseks (järjekorranumber 09.4003). On vaja sätestada nende imporditariifikvootide iga-aastase avamise ja haldamise rakenduseeskirjad ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni CXL loendile on ühendus kohustatud avama 53 000 tonni suuruse aastase imporditariifkvoodi CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete importimiseks (järjekorranumber 09.4003). On vaja sätestada nende imporditariifikvootide iga-aastase avamise ja haldamise rakenduseeskirjad ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb ühendusse importimist hallata impordilitsentside abil. Kõnealuse kvoodi haldamiseks on siiski asjakohane anda kõigepealt impordiõigused ja seejärel välja anda impordilitsentsid vastavalt komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 6 lõikele 3. Sel juhul saaksid käitajad, kes on saanud impordiõigused, oma tegelikke kaubavoogusid arvesse võttes kvoodi kehtivusperioodil ise otsustada, millal nad soovivad taotleda impordilitsentse. Kõnealuse määruse kohaselt lõpeb litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimasel päeval. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb ühendusse importimist hallata impordilitsentside abil. Kõnealuse kvoodi haldamiseks on siiski asjakohane anda kõigepealt impordiõigused ja seejärel välja anda impordilitsentsid vastavalt komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 6 lõikele 3. Sel juhul saaksid käitajad, kes on saanud impordiõigused, oma tegelikke kaubavoogusid arvesse võttes kvoodi kehtivusperioodil ise otsustada, millal nad soovivad taotleda impordilitsentse. Kõnealuse määruse kohaselt lõpeb litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimasel päeval.

| (3) | Käesoleva määruse alusel välja antud impordilitsentside suhtes tuleks kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (3) ning komisjoni 21. aprill 2008 aasta määrust (EÜ) nr 382/2008 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta, (4) välja arvatud asjakohaste erandite puhul. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse alusel välja antud impordilitsentside suhtes tuleks kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (3) ning komisjoni 21. aprill 2008 aasta määrust (EÜ) nr 382/2008 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta, (4) välja arvatud asjakohaste erandite puhul.

| (4) | 2007/2008. aasta kvoodi kasutamist reguleeriti komisjoni 11. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 529/2007 (millega avatakse ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete imporditariifikvoot ning nähakse ette selle kasutamise haldamine) (5) sätetega. Kõnealuse määrusega kehtestati tegeliku impordi kriteeriumil põhinev haldusmeetod, millega tagatakse kvoodi eraldamine kutselistele käitajatele, kes on võimelised veiseliha importima ilma põhjendamatu spekuleerimiseta. |
| --- | --- |

(4)

2007/2008. aasta kvoodi kasutamist reguleeriti komisjoni 11. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 529/2007 (millega avatakse ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete imporditariifikvoot ning nähakse ette selle kasutamise haldamine) (5) sätetega. Kõnealuse määrusega kehtestati tegeliku impordi kriteeriumil põhinev haldusmeetod, millega tagatakse kvoodi eraldamine kutselistele käitajatele, kes on võimelised veiseliha importima ilma põhjendamatu spekuleerimiseta.

| (5) | Kõnealuse meetodi kohaldamisel saadud kogemused näitavad positiivseid tulemusi ja seega on asjakohane jätkata sama haldusmeetodi kohaldamist alates 1. juulist 2008 algava kvoodi kehtivusperioodi puhul. Seepärast on asjakohane määrata kvoodile vastavate imporditehingute jaoks võrdlusperiood, mis on piisavalt pikk tüüpiliste andmete saamiseks ning piisavalt hiljutine, et kajastada kaubanduse viimaseid arengusuundi. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse meetodi kohaldamisel saadud kogemused näitavad positiivseid tulemusi ja seega on asjakohane jätkata sama haldusmeetodi kohaldamist alates 1. juulist 2008 algava kvoodi kehtivusperioodi puhul. Seepärast on asjakohane määrata kvoodile vastavate imporditehingute jaoks võrdlusperiood, mis on piisavalt pikk tüüpiliste andmete saamiseks ning piisavalt hiljutine, et kajastada kaubanduse viimaseid arengusuundi.

| (6) | Määrusega (EÜ) nr 1301/2006 on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordiõiguste taotluste, taotlejate staatuse ja impordilitsentside väljaandmise kohta. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EÜ) nr 1301/2006 on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordiõiguste taotluste, taotlejate staatuse ja impordilitsentside väljaandmise kohta. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist.

| (7) | Spekuleerimise vältimiseks tuleks määrata kvoodi alusel igale taotlejale tagatis. |
| --- | --- |

(7)

Spekuleerimise vältimiseks tuleks määrata kvoodi alusel igale taotlejale tagatis.

| (8) | Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõigi eraldatud impordiõiguste suhtes, tuleks sätestada, et kõnealune kohustus on põhinõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõigi eraldatud impordiõiguste suhtes, tuleks sätestada, et kõnealune kohustus on põhinõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) tähenduses.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „imporditariifikvoodi kehtivusperiood”) avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot kogumahuga 53 000 tonni, väljendatuna kondita liha massina.

Tariifikvoodi järjekorranumber on 09.4003.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoodi puhul kohaldatava ühise tollitariifistiku väärtuseliseks maksumääraks kehtestatakse 20 %.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud imporditariifikvooti hallatakse kõigepealt impordiõiguste andmise ja seejärel impordilitsentside väljastamise kaudu.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määruseid (EÜ) nr 1291/2000, (EÜ) nr 1301/2006 ja (EÜ) nr 382/2008.

Artikkel 3

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | 100 kilogrammi kondiga liha vastab 77 kilogrammile kondita lihale; |
| --- | --- |

a)

100 kilogrammi kondiga liha vastab 77 kilogrammile kondita lihale;

| b) | „külmutatud liha” – liha, mis on külmutatud ja mille sisetemperatuur ühenduse tolliterritooriumile sisenemisel on –12 °C või madalam. |
| --- | --- |

b)

„külmutatud liha” – liha, mis on külmutatud ja mille sisetemperatuur ühenduse tolliterritooriumile sisenemisel on –12 °C või madalam.

Artikkel 4

1.   Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 5 kohaldamisel tõendavad impordiõiguste taotlejad, et CN-koodide 0201, 0202, 0206 10 95 või 0206 29 91 alla kuuluv lihakogus on imporditud nende poolt või nimel asjakohaste tollinõuete kohaselt ajavahemikus 1. maist 2007 kuni 30. aprillini 2008 (edaspidi „individuaalne kvoot”).

2.   Äriühing, mis on moodustatud selliste äriühingute liitumisel, millest igaühel olid individuaalsed impordikvoodid, võib neid kvoote kasutada alusena taotluse esitamisel.

Artikkel 5

1.   Impordiõiguste taotlusi saab esitada kuni aastasele imporditariifikvoodi kehtivusperioodile eelneva 1. juuni kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

Imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks esitatud impordiõiguste taotluste üldkogus ei või ületada asjaomase importija individuaalseid kvoote. Pädevad asutused lükkavad tagasi taotlused, mis ei vasta sellele nõudele.

2.   Koos impordiõiguste taotlusega esitatakse tagatis suurusega 6 eurot 100 kg kondita lihaga samaväärse massi kohta.

3.   Hiljemalt kell 13.00 Brüsseli aja järgi kolmandal reedel pärast lõikes 1 osutatud taotluste esitamise perioodi lõppu teatavad liikmesriigid komisjonile taotletavad üldkogused.

Artikkel 6

1.   Impordiõigused antakse välja alates 7. ja hiljemalt 16. tööpäeval pärast artikli 5 lõikes 3 osutatud teatamisperioodi lõppu.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 osutatud jaotuskoefitsiendi kohaldamise tulemusel antakse taotletavast väiksemad impordiõigused, siis vähendatakse viivitamata proportsionaalselt käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 kohast tagatist.

Artikkel 7

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud kvoodi alusel eraldatud koguste vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada impordilitsents.

2.   Impordilitsentsi taotlused hõlmavad eraldatud üldkogust. See kohustus on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 8

1.   Litsentsitaotlusi võib esitada ainult selles liikmesriigis, kus taotleja on esitanud taotluse ja saanud artikli 1 lõikes 1 osutatud kvoodi kohased impordiõigused.

Iga impordilitsentsi väljaandmisega vähenevad saadud impordiõigused vastavalt ning artikli 5 lõike 2 kohaselt makstud tagatist vähendatakse viivitamata proportsionaalselt.

2.   Impordilitsents antakse välja impordiõigused saanud ettevõtja taotlusel ja tema nimele.

3.   Litsentsitaotlustesse ja impordilitsentsidesse kantakse:

| a) | lahtrisse 16 üks järgmistest CN-koodide rühmadest:






  — | 0202 10 00, 0202 20 |
| --- | --- | --- |

a)

lahtrisse 16 üks järgmistest CN-koodide rühmadest:

—

0202 10 00, 0202 20

| — | 0202 30, 0206 29 91; |
| --- | --- |

—

0202 30, 0206 29 91;

| b) | lahtrisse 20 kvoodi järjekorranumber (09.4003) ja üks käesoleva määruse lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 kvoodi järjekorranumber (09.4003) ja üks käesoleva määruse lisas loetletud kannetest.

Artikkel 9

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused (sh koguste puudumise), mille kohta on eelneval kuul välja antud impordilitsentsid; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused (sh koguste puudumise), mille kohta on eelneval kuul välja antud impordilitsentsid;

| b) | hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille jaoks välja antud impordilitsents jäi osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste väljaselgitamiseks arvutatakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid välja anti. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille jaoks välja antud impordilitsents jäi osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste väljaselgitamiseks arvutatakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid välja anti.

2.   Hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks teatavad liikmesriigid komisjonile tootekogused, mis eelneva imporditariifikvoodi kehtivusperioodi jooksul tegelikult vabasse ringlusse lubati.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teatiste puhul esitatakse kogused tootekaalu kilogrammides ning määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooriate kaupa.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 98/2008 (ELT L 29, 2.2.2008, lk 5).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1423/2007 (ELT L 317, 5.12.2007, lk 36).

3

(4)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.

4

(5)  ELT L 123, 12.5.2007, lk 26.

5

(6)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

6

---

LISA

Artikli 8 lõike 3 punktis b osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Замразено говеждо или телешко месо (Регламент (ЕО) No 431/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 431/2008] |
| — | : | tšehhi keeles | : | Zmrazené maso hovězího skotu (nařízení (ES) č. 431/2008) |
| — | : | taani keeles | : | Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 431/2008) |
| — | : | saksa keeles | : | Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 431/2008) |
| — | : | eesti keeles | : | Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 431/2008) |
| — | : | kreeka keeles | : | Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 431/2008] |
| — | : | inglise keeles | : | Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 431/2008) |
| — | : | prantsuse keeles | : | Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 431/2008] |
| — | : | itaalia keeles | : | Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 431/2008] |
| — | : | läti keeles | : | Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 431/2008) |
| — | : | leedu keeles | : | Sušaldyta galvijų mėsa (Reglamentas (EB) Nr. 431/2008) |
| — | : | ungari keeles | : | Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva (431/2008/EK rendelet) |
| — | : | malta keeles | : | Laħam iffriżat ta’ annimali bovini (Regolament (KE) Nru 431/2008) |
| — | : | hollandi keeles | : | Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 431/2008) |
| — | : | poola keeles | : | Mięso wołowe mrożone (Rozporządzenie (WE) nr 431/2008) |
| — | : | portugali keeles | : | Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 431/2008] |
| — | : | rumeenia keeles | : | Carne de vită congelată [Regulamentul (CE) nr. 431/2008] |
| — | : | slovaki keeles | : | Mrazené mäso z hovädzieho dobytka [Nariadenie (ES) č. 431/2008] |
| — | : | sloveeni keeles | : | Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 431/2008) |
| — | : | soome keeles | : | Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 431/2008) |
| — | : | rootsi keeles | : | Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 431/2008) |

—

:

bulgaaria keeles

:

Замразено говеждо или телешко месо (Регламент (ЕО) No 431/2008)

—

:

hispaania keeles

:

Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 431/2008]

—

:

tšehhi keeles

:

Zmrazené maso hovězího skotu (nařízení (ES) č. 431/2008)

—

:

taani keeles

:

Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 431/2008)

—

:

saksa keeles

:

Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 431/2008)

—

:

eesti keeles

:

Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 431/2008)

—

:

kreeka keeles

:

Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 431/2008]

—

:

inglise keeles

:

Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 431/2008)

—

:

prantsuse keeles

:

Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 431/2008]

—

:

itaalia keeles

:

Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 431/2008]

—

:

läti keeles

:

Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 431/2008)

—

:

leedu keeles

:

Sušaldyta galvijų mėsa (Reglamentas (EB) Nr. 431/2008)

—

:

ungari keeles

:

Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva (431/2008/EK rendelet)

—

:

malta keeles

:

Laħam iffriżat ta’ annimali bovini (Regolament (KE) Nru 431/2008)

—

:

hollandi keeles

:

Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 431/2008)

—

:

poola keeles

:

Mięso wołowe mrożone (Rozporządzenie (WE) nr 431/2008)

—

:

portugali keeles

:

Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 431/2008]

—

:

rumeenia keeles

:

Carne de vită congelată [Regulamentul (CE) nr. 431/2008]

—

:

slovaki keeles

:

Mrazené mäso z hovädzieho dobytka [Nariadenie (ES) č. 431/2008]

—

:

sloveeni keeles

:

Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 431/2008)

—

:

soome keeles

:

Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 431/2008)

—

:

rootsi keeles

:

Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 431/2008)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. aprill 2008,

söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

(2008/376/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta,

võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Likvideerimisel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varade omakapitali investeerimisest ning likvideerimise lõpuleviimisel söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud tulud assigneeritakse söe ja terase teadusfondi ning on mõeldud ainult ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi väliste uurimisprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades. |
| --- | --- |

(1)

Likvideerimisel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varade omakapitali investeerimisest ning likvideerimise lõpuleviimisel söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud tulud assigneeritakse söe ja terase teadusfondi ning on mõeldud ainult ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi väliste uurimisprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades.

| (2) | Komisjon haldab söe ja terase teadusfondi samasuguste põhimõtete alusel, kui hallati endiseid ESTÜ söe ja terase tehnilisi uurimisprogramme, ja mitmeaastaste tehniliste suuniste alusel, mis peaksid moodustama ESTÜ programmide tehniliste suuniste jätku, tagades teadustegevuse kõrge kontsentreerituse ning kindlustades, et need täiendaksid ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon haldab söe ja terase teadusfondi samasuguste põhimõtete alusel, kui hallati endiseid ESTÜ söe ja terase tehnilisi uurimisprogramme, ja mitmeaastaste tehniliste suuniste alusel, mis peaksid moodustama ESTÜ programmide tehniliste suuniste jätku, tagades teadustegevuse kõrge kontsentreerituse ning kindlustades, et need täiendaksid ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 1982/2006/EÜ, (3) mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on ette nähtud võimalus läbi vaadata nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/78/EÜ, millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised, (4) tagamaks, et söe ja terase teadusfondi tööga täiendatakse seitsmendat raamprogrammi söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 1982/2006/EÜ, (3) mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on ette nähtud võimalus läbi vaadata nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/78/EÜ, millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised, (4) tagamaks, et söe ja terase teadusfondi tööga täiendatakse seitsmendat raamprogrammi söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades.

| (4) | Teadusuuringutel ja tehnoloogiaarendusel on ühenduse energeetikaeesmärkide toetamisel väga tähtis osa seoses ühenduse söe tarnimise ning selle konkurentsivõimelise ja keskkonnahoidliku töötlemise ja kasutamisega. Lisaks sellele tähendavad söeturu kasvav rahvusvaheline mõõde ja selle ees seisvate probleemide ülemaailmne ulatus seda, et ühendusel peab olema ajakohaste meetodite, kaevandusohutuse ja ülemaailmse keskkonnakaitsega seotud probleemide lahendamisel juhtiv roll, tagades sellise oskusteabe siirde, mida on vaja edasisteks tehnoloogilisteks edusammudeks, paremateks töötingimusteks (tervishoid ja ohutus) ja tõhustatud keskkonnakaitseks. |
| --- | --- |

(4)

Teadusuuringutel ja tehnoloogiaarendusel on ühenduse energeetikaeesmärkide toetamisel väga tähtis osa seoses ühenduse söe tarnimise ning selle konkurentsivõimelise ja keskkonnahoidliku töötlemise ja kasutamisega. Lisaks sellele tähendavad söeturu kasvav rahvusvaheline mõõde ja selle ees seisvate probleemide ülemaailmne ulatus seda, et ühendusel peab olema ajakohaste meetodite, kaevandusohutuse ja ülemaailmse keskkonnakaitsega seotud probleemide lahendamisel juhtiv roll, tagades sellise oskusteabe siirde, mida on vaja edasisteks tehnoloogilisteks edusammudeks, paremateks töötingimusteks (tervishoid ja ohutus) ja tõhustatud keskkonnakaitseks.

| (5) | Seoses üldeesmärgiga suurendada konkurentsivõimet ja aidata kaasa säästlikule arengule on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse põhirõhk uue või täiustatud tehnoloogia arendamisel, et tagada majanduslik, puhas ja ohutu terase ja terasetoodete tootmine, mida iseloomustab püsivalt kasvav tulemuslikkus, kasutussobivus, tarbija rahulolu, pikem kasutusiga, lihtne taaskasutamine ja ringlussevõtt. |
| --- | --- |

(5)

Seoses üldeesmärgiga suurendada konkurentsivõimet ja aidata kaasa säästlikule arengule on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse põhirõhk uue või täiustatud tehnoloogia arendamisel, et tagada majanduslik, puhas ja ohutu terase ja terasetoodete tootmine, mida iseloomustab püsivalt kasvav tulemuslikkus, kasutussobivus, tarbija rahulolu, pikem kasutusiga, lihtne taaskasutamine ja ringlussevõtt.

| (6) | Käesolevas otsuses esitatud söe ja terase valdkonna teadusuuringute eesmärkide järjekord ei peaks tähendama kõnealuste eesmärkide omavahelist tähtsusjärjekorda. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses esitatud söe ja terase valdkonna teadusuuringute eesmärkide järjekord ei peaks tähendama kõnealuste eesmärkide omavahelist tähtsusjärjekorda.

| (7) | Söe ja terase teadusfondi haldustegevuse raames peaks komisjoni abistama nõuande- ja tehnikatöörühmad, mis esindavad tööstuse ja teiste sidusrühmade mitmesuguseid huve. |
| --- | --- |

(7)

Söe ja terase teadusfondi haldustegevuse raames peaks komisjoni abistama nõuande- ja tehnikatöörühmad, mis esindavad tööstuse ja teiste sidusrühmade mitmesuguseid huve.

| (8) | Uute liikmesriikide liitumise tõttu on vaja muuta otsusega 2003/78/EÜ kehtestatud tehnilisi suuniseid, eelkõige nõuandetöörühmade koosseisu ja söe mõiste suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Uute liikmesriikide liitumise tõttu on vaja muuta otsusega 2003/78/EÜ kehtestatud tehnilisi suuniseid, eelkõige nõuandetöörühmade koosseisu ja söe mõiste suhtes.

| (9) | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/234/ESTÜ (5) avalduse nr 4 kohaselt on komisjon läbi vaadanud terase mõiste ja jõudnud järeldusele, et kõnealust mõistet ei ole vaja muuta. Terasevalandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted on juba seitsmenda raamprogrammiga hõlmatud. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/234/ESTÜ (5) avalduse nr 4 kohaselt on komisjon läbi vaadanud terase mõiste ja jõudnud järeldusele, et kõnealust mõistet ei ole vaja muuta. Terasevalandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted on juba seitsmenda raamprogrammiga hõlmatud.

| (10) | Otsuse 2003/78/EÜ läbivaatamise üldpõhimõte peaks olema abistavate töörühmade poolt tõhusaks hinnatud menetlusi mitte muuta, aga teha vähesed, kuid olulised muudatused ja haldusalased lihtsustused, et tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammiga. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2003/78/EÜ läbivaatamise üldpõhimõte peaks olema abistavate töörühmade poolt tõhusaks hinnatud menetlusi mitte muuta, aga teha vähesed, kuid olulised muudatused ja haldusalased lihtsustused, et tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammiga.

| (11) | Kõnealused muutmised hõlmavad mõnede täiendavate meetmete tühistamist, kuna need on juba kavandatud seitsmendas raamprogrammis. Samuti on söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi läbivaatamise ja selle programmiga seotud ekspertide ametisse nimetamise perioodilisus vaja viia vastavusse seitsmendas raamprogrammis kasutatud perioodilisusega. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealused muutmised hõlmavad mõnede täiendavate meetmete tühistamist, kuna need on juba kavandatud seitsmendas raamprogrammis. Samuti on söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi läbivaatamise ja selle programmiga seotud ekspertide ametisse nimetamise perioodilisus vaja viia vastavusse seitsmendas raamprogrammis kasutatud perioodilisusega.

| (12) | Nõuandetöörühmade moodustamise eeskirjad tuleks läbi vaadata, eelkõige seoses huvitatud liikmesriikide esindatusega ning soolise tasakaaluga vastavalt komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsusele 2000/407/EÜ, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja ekspertrühmades. (6) |
| --- | --- |

(12)

Nõuandetöörühmade moodustamise eeskirjad tuleks läbi vaadata, eelkõige seoses huvitatud liikmesriikide esindatusega ning soolise tasakaaluga vastavalt komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsusele 2000/407/EÜ, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja ekspertrühmades. (6)

| (13) | Komisjonile peaks jääma võimalus esitada temaatilisi konkursikutseid käesolevas otsuses määratletud teadusuuringute eesmärkide raamprogrammis. |
| --- | --- |

(13)

Komisjonile peaks jääma võimalus esitada temaatilisi konkursikutseid käesolevas otsuses määratletud teadusuuringute eesmärkide raamprogrammis.

| (14) | Söe ja terase teadusfondi katse- ja näidisprojektideks antavat suurimat rahalist toetust tuleks suurendada kuni 50 protsendini toetuskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(14)

Söe ja terase teadusfondi katse- ja näidisprojektideks antavat suurimat rahalist toetust tuleks suurendada kuni 50 protsendini toetuskõlblikest kuludest.

| (15) | Toetuskõlblike kulude senine põhimõte tuleks säilitada, kuid täpsemalt tuleks määratleda kululiigid ja läbi vaadata üldkulude arvutamisel kasutatav protsendimäär. |
| --- | --- |

(15)

Toetuskõlblike kulude senine põhimõte tuleks säilitada, kuid täpsemalt tuleks määratleda kululiigid ja läbi vaadata üldkulude arvutamisel kasutatav protsendimäär.

| (16) | Komisjon on uuesti hinnanud otsuses 2003/78/EÜ sätestatud mitmeaastaseid tehnilisi suuniseid ja leidnud, et vajalike muudatuste jaoks on asjakohane kõnealune otsus asendada. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on uuesti hinnanud otsuses 2003/78/EÜ sätestatud mitmeaastaseid tehnilisi suuniseid ja leidnud, et vajalike muudatuste jaoks on asjakohane kõnealune otsus asendada.

| (17) | Otsuse 2003/78/EÜ suhtes vajaliku järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 16. septembrist 2007. Taotlejatel, kes esitavad taotlused 16. septembri 2007. aasta ja käesoleva otsuse jõustumiskuupäeva vahelisel ajal, palutakse oma taotlused kooskõlas käesoleva otsusega uuesti esitada, et neil oleks võimalik kasu saada käesoleva otsusega ette nähtud soodamatest tingimustest, eelkõige sellistest, mis on seotud katse- ja näidisprojektideks antava rahalise toetusega. |
| --- | --- |

(17)

Otsuse 2003/78/EÜ suhtes vajaliku järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 16. septembrist 2007. Taotlejatel, kes esitavad taotlused 16. septembri 2007. aasta ja käesoleva otsuse jõustumiskuupäeva vahelisel ajal, palutakse oma taotlused kooskõlas käesoleva otsusega uuesti esitada, et neil oleks võimalik kasu saada käesoleva otsusega ette nähtud soodamatest tingimustest, eelkõige sellistest, mis on seotud katse- ja näidisprojektideks antava rahalise toetusega.

| (18) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (7) |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (7)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega nähakse ette söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmine ning sätestatakse kõnealuse programmi rakendamise mitmeaastased tehnilised suunised.

II   PEATÜKK

SÖE JA TERASE TEADUSFONDI TEADUSPROGRAMM

1.   JAGU

Teadusprogrammi vastuvõtmine

Artikkel 2

Vastuvõtmine

Käesolevaga võetakse vastu söe ja terase teadusfondi teadusprogramm (edaspidi „teadusprogramm”).

Teadusprogrammi eesmärk on toetada ühenduse söe- ja terasetööstusega seotud sektorite konkurentsivõimet. Teadusprogramm on kooskõlas ühenduse teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides olemasolevate ühenduse teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm”) raames.

Soodustatakse kooskõlastamist, vastastikust täiendatavust ja sünergiat nende programmide vahel, samuti teabevahetust käesoleva programmi alusel ja teadusuuringute raamprogrammi alusel rahastatavate projektide vahel.

Teadusprogrammiga toetatakse teadusuuringute eesmärke, mis on määratletud söe suhtes 3. jaos ja terase suhtes 4. jaos.

2.   JAGU

Söe ja terase mõisted

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „süsi” tähendab järgmist:






  a) | kivisüsi, mis hõlmab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelises söe kodifitseerimise süsteemis määratletud kõrge ja keskmise kvaliteediga A-sütt (subbituminoossed söed); |
| --- | --- | --- |

1.

„süsi” tähendab järgmist:

a)

kivisüsi, mis hõlmab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelises söe kodifitseerimise süsteemis määratletud kõrge ja keskmise kvaliteediga A-sütt (subbituminoossed söed);

| b) | kivisöebrikett; |
| --- | --- |

b)

kivisöebrikett;

| c) | koks ja poolkoks kivisöest; |
| --- | --- |

c)

koks ja poolkoks kivisöest;

| d) | pruunsüsi, mis hõlmab eespool nimetatud kodifitseerimissüsteemis määratletud madala kvaliteediga C-sütt (või ortoligniiti) ja madala reitinguga B-sütt (või metaligniiti); |
| --- | --- |

d)

pruunsüsi, mis hõlmab eespool nimetatud kodifitseerimissüsteemis määratletud madala kvaliteediga C-sütt (või ortoligniiti) ja madala reitinguga B-sütt (või metaligniiti);

| e) | pruunsöebriketid; |
| --- | --- |

e)

pruunsöebriketid;

| f) | koks ja poolkoks pruunsöest; |
| --- | --- |

f)

koks ja poolkoks pruunsöest;

| g) | põlevkivi. |
| --- | --- |

g)

põlevkivi.

| 2. | „teras” tähendab järgmist:






  a) | raua ja terase tootmise toormaterjalid, näiteks rauamaak, rauakäsn ja rauajäätmed; |
| --- | --- | --- |

2.

„teras” tähendab järgmist:

a)

raua ja terase tootmise toormaterjalid, näiteks rauamaak, rauakäsn ja rauajäätmed;

| b) | malm (sealhulgas kuum metall) ja ferrosulamid; |
| --- | --- |

b)

malm (sealhulgas kuum metall) ja ferrosulamid;

| c) | toorraud ja rauast pooltooted, tavaline või eriteras (sealhulgas taaskasutatavad tooted või tooted edasiseks valtsimiseks), näiteks vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, ja sellised pooltooted nagu valuplokid, kangid, latid, plaadid ja ribad; |
| --- | --- |

c)

toorraud ja rauast pooltooted, tavaline või eriteras (sealhulgas taaskasutatavad tooted või tooted edasiseks valtsimiseks), näiteks vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, ja sellised pooltooted nagu valuplokid, kangid, latid, plaadid ja ribad;

| d) | rauast kuumtooted, tavaline või eriteras (kaetud või katmata tooted, välja arvatud terasest valandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted), näiteks rööpad, sulundkonstruktsioonid, profiilvaltsmetall, latid, valtstraat, plaadid ja universaalplaadid, lindid ja lehed ning ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras; |
| --- | --- |

d)

rauast kuumtooted, tavaline või eriteras (kaetud või katmata tooted, välja arvatud terasest valandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted), näiteks rööpad, sulundkonstruktsioonid, profiilvaltsmetall, latid, valtstraat, plaadid ja universaalplaadid, lindid ja lehed ning ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras;

| e) | rauast, tavalisest või eriterasest (kaetud või katmata) lõpptooted, näiteks külmvaltsitud ribad ja lehed ning elektrotehniline lehtteras; |
| --- | --- |

e)

rauast, tavalisest või eriterasest (kaetud või katmata) lõpptooted, näiteks külmvaltsitud ribad ja lehed ning elektrotehniline lehtteras;

| f) | tooted terase esimesest töötlusetapist, mis võivad parandada eespool nimetatud raua- ja terasetoodete konkurentsiolukorda, näiteks torutooted, tõmmatud ja poleeritud tooted, külmvaltsitud ja külmvormitud tooted. |
| --- | --- |

f)

tooted terase esimesest töötlusetapist, mis võivad parandada eespool nimetatud raua- ja terasetoodete konkurentsiolukorda, näiteks torutooted, tõmmatud ja poleeritud tooted, külmvaltsitud ja külmvormitud tooted.

3.   JAGU

Sütt käsitlevate teadusuuringute eesmärgid

Artikkel 4

Ühenduse söe konkurentsiolukorra parandamine

1.   Teadusprojektide eesmärk on vähendada kaevanduste tootmiskulusid, parandada toodete kvaliteeti ja vähendada söe kasutamise kulusid. Teadusprojektid hõlmavad kogu söetootmisahela järgmiselt:

| a) | tänapäevane maardlate uuringu tehnoloogia; |
| --- | --- |

a)

tänapäevane maardlate uuringu tehnoloogia;

| b) | integreeritud kaevanduseplaneerimine; |
| --- | --- |

b)

integreeritud kaevanduseplaneerimine;

| c) | suure tõhususega ja suures osas automatiseeritud ning Euroopa kivisöemaardlate geoloogilistele omadustele vastavad läbindus- ja koristustehnoloogiad; |
| --- | --- |

c)

suure tõhususega ja suures osas automatiseeritud ning Euroopa kivisöemaardlate geoloogilistele omadustele vastavad läbindus- ja koristustehnoloogiad;

| d) | asjakohane toestustehnoloogia; |
| --- | --- |

d)

asjakohane toestustehnoloogia;

| e) | transpordisüsteemid; |
| --- | --- |

e)

transpordisüsteemid;

| f) | energiavarustusteenused, side- ja info-, edastus-, seire- ja protsessijuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

f)

energiavarustusteenused, side- ja info-, edastus-, seire- ja protsessijuhtimissüsteemid;

| g) | söerikastustehnoloogiad, mis on suunatud tarbijaturgude vajadustele; |
| --- | --- |

g)

söerikastustehnoloogiad, mis on suunatud tarbijaturgude vajadustele;

| h) | söe muundamine; |
| --- | --- |

h)

söe muundamine;

| i) | söe põletamine. |
| --- | --- |

i)

söe põletamine.

2.   Teadusprojektide eesmärgiks peab olema ka teaduslik ja tehnoloogiline progress, et saada paremini aru maardlate toimimisest ja ohjamisest seoses mäesurve, eralduvate gaaside, plahvatusohu, tuulutuse ja kõikide muude kaevandustöid mõjutavate teguritega. Selliste eesmärkidega teadusprojektid loovad eelduse, et saadavad tulemused on lühikese või keskmise tähtajaga rakendatavad ühenduse toodangu olulise osa suhtes.

3.   Eelistatakse projekte, mis edendavad vähemalt ühte järgmistest punktidest:

| a) | üksiktehnikate integreerimine süsteemideks ja meetoditeks ning integreeritud kaevandamismeetodite arendamine; |
| --- | --- |

a)

üksiktehnikate integreerimine süsteemideks ja meetoditeks ning integreeritud kaevandamismeetodite arendamine;

| b) | tootmiskulude oluline vähendamine; |
| --- | --- |

b)

tootmiskulude oluline vähendamine;

| c) | edusammud kaevandusohutuse ja keskkonnaküsimustes. |
| --- | --- |

c)

edusammud kaevandusohutuse ja keskkonnaküsimustes.

Artikkel 5

Tervisekaitse ja ohutus kaevandustes

Artikli 4 lõike 1 punktides a–f nimetatud tegevusi hõlmavate projektide juures on maa-aluste töötingimuste ning töötervishoiu ja tööohutuse parandamiseks ning keskkonnaprobleemide lahendamiseks vaja arvesse võtta ka kaevandamise ohutust, sealhulgas kaevandusgaasi kontrolli, tuulutust ja õhu konditsioneerimist.

Artikkel 6

Tõhus keskkonnakaitse ja söe kui puhta energiaallika kasutamise arendamine

1.   Teadusprojektide abil püütakse vähendada kaevandamistegevuse ja söe kasutamise mõju atmosfäärile, veele ja pinnasele ühenduse piirides, kasutades saastamist vältivat integreeritud juhtimisstrateegiat. Kuna ühenduse söetööstuses toimub pidev restruktureerimine, on teadustöö suunatud ka sulgemisele minevate allmaakaevanduste keskkonnamõju vähendamisele.

2.   Eelistatakse projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

| a) | söe kasutamisega kaasnevate heidete vähendamine, sealhulgas süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine; |
| --- | --- |

a)

söe kasutamisega kaasnevate heidete vähendamine, sealhulgas süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine;

| b) | söemaardlatest lähtuvate kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heite vähendamine; |
| --- | --- |

b)

söemaardlatest lähtuvate kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heite vähendamine;

| c) | kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste tagasiviimine kaevandusse koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste tagasiviimine kaevandusse koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

| d) | jäätmepuistangute korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslik kasutamine; |
| --- | --- |

d)

jäätmepuistangute korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslik kasutamine;

| e) | põhjavee kaitse ja kaevandusvee puhastamine; |
| --- | --- |

e)

põhjavee kaitse ja kaevandusvee puhastamine;

| f) | nende seadmestike keskkonnamõjude vähendamine, mis kasutavad peamiselt ühenduse sütt ja pruunsütt; |
| --- | --- |

f)

nende seadmestike keskkonnamõjude vähendamine, mis kasutavad peamiselt ühenduse sütt ja pruunsütt;

| g) | pealmaarajatiste lühi- ja pikaajaline kaitse maapinna vajumise mõjude eest. |
| --- | --- |

g)

pealmaarajatiste lühi- ja pikaajaline kaitse maapinna vajumise mõjude eest.

Artikkel 7

Energiavarustuse välissõltuvuse haldamine

Teadusprojektid on seotud energiavarustuse pikaajalise perspektiiviga ja on suunatud selliste söemaardlate kasutatavuse parandamisele majanduslikus, energeetilises ja keskkonnaalases mõttes, mille kaevandamine tavapärase kaevandustehnoloogiaga pole majanduslikult otstarbekas. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning uudsete tehnoloogiate katsetamist, mis pakuksid võimalusi ühenduse söeressursside paremaks kasutamiseks.

Eelistatakse projekte, mis integreerivad täiendavaid tehnoloogiaid, näiteks metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ammutamine ja söe maa-alune gaasistamine.

4.   JAGU

Terast käsitlevate teadusuuringute eesmärgid

Artikkel 8

Terase uued ja täiustatud valmistus- ja viimistlustehnoloogiad

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse (TTA) eesmärk peab olema arendada terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise ja keskkonnamõju vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parandamine. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

| a) | uued ja täiustatud rauamaagi taandamismenetlused; |
| --- | --- |

a)

uued ja täiustatud rauamaagi taandamismenetlused;

| b) | malmitootmismenetlused ja -operatsioonid; |
| --- | --- |

b)

malmitootmismenetlused ja -operatsioonid;

| c) | elektrikaarahjumenetlused; |
| --- | --- |

c)

elektrikaarahjumenetlused;

| d) | terasetootmismenetlused; |
| --- | --- |

d)

terasetootmismenetlused;

| e) | teisesed metallurgiatehnoloogiad; |
| --- | --- |

e)

teisesed metallurgiatehnoloogiad;

| f) | pidevvalu ja mõõdulähedasse vormi valamise menetlused otsevaltsimisega või ilma; |
| --- | --- |

f)

pidevvalu ja mõõdulähedasse vormi valamise menetlused otsevaltsimisega või ilma;

| g) | valtsimis-, viimistlus- ja pindamistehnoloogiad; |
| --- | --- |

g)

valtsimis-, viimistlus- ja pindamistehnoloogiad;

| h) | kuum- ja külmvaltsimistehnoloogiad, peitsimis- ja viimistlusmenetlused; |
| --- | --- |

h)

kuum- ja külmvaltsimistehnoloogiad, peitsimis- ja viimistlusmenetlused;

| i) | protsessi mõõte-, juhtimis- ja automatiseerimistehnika; |
| --- | --- |

i)

protsessi mõõte-, juhtimis- ja automatiseerimistehnika;

| j) | tootmisliinide hooldamine ja töökindlus. |
| --- | --- |

j)

tootmisliinide hooldamine ja töökindlus.

Artikkel 9

TTA ja terase kasutamine

TTAd tehakse selleks, et söe kasutamine vastaks terasekasutajate tulevastele nõuetele ja looks uusi turuvõimalusi. Teadusprojektid tegelevad järgmiste valdkondadega:

| a) | uued teraseliigid nõudlike rakenduste tarvis; |
| --- | --- |

a)

uued teraseliigid nõudlike rakenduste tarvis;

| b) | terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus ja sitkus, väsimus, kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus; |
| --- | --- |

b)

terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus ja sitkus, väsimus, kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus;

| c) | kasutusea pikendamine, eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile; |
| --- | --- |

c)

kasutusea pikendamine, eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile;

| d) | terast sisaldavad komposiidid ja kihtstruktuurid; |
| --- | --- |

d)

terast sisaldavad komposiidid ja kihtstruktuurid;

| e) | mikrostruktuuride ja mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid; |
| --- | --- |

e)

mikrostruktuuride ja mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid;

| f) | konstruktsioonide ohutus ja projekteerimismeetodid, eelkõige seoses tulepüsivuse ja maavärinakindlusega; |
| --- | --- |

f)

konstruktsioonide ohutus ja projekteerimismeetodid, eelkõige seoses tulepüsivuse ja maavärinakindlusega;

| g) | terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamise tehnoloogiad; |
| --- | --- |

g)

terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamise tehnoloogiad;

| h) | katse- ja hindamismeetodite standardimine. |
| --- | --- |

h)

katse- ja hindamismeetodite standardimine.

Artikkel 10

Ressursside säästmine ja töötingimuste parandamine

Ressursside säästmine, ökosüsteemi kaitse ning ohutusküsimused peavad olema TTA töö lahutamatuks osaks nii terase tootmise kui ka kasutamise valdkonnas. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

| a) | eri allikatest pärit vanaraua ringlussevõtu ja terasejäätmete sorteerimise tehnoloogiad; |
| --- | --- |

a)

eri allikatest pärit vanaraua ringlussevõtu ja terasejäätmete sorteerimise tehnoloogiad;

| b) | teraseliigid ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid terasejäätmeid lihtsalt ringlusse võtta ja muuta kasutatavaks teraseks; |
| --- | --- |

b)

teraseliigid ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid terasejäätmeid lihtsalt ringlusse võtta ja muuta kasutatavaks teraseks;

| c) | keskkonnakaitse ja -kontroll töökohal ja selle ümbruses; |
| --- | --- |

c)

keskkonnakaitse ja -kontroll töökohal ja selle ümbruses;

| d) | terasetehaste territooriumi saneerimine; |
| --- | --- |

d)

terasetehaste territooriumi saneerimine;

| e) | töötingimuste ja elukvaliteedi parandamine töötamiskohal; |
| --- | --- |

e)

töötingimuste ja elukvaliteedi parandamine töötamiskohal;

| f) | ergonoomilised meetodid; |
| --- | --- |

f)

ergonoomilised meetodid;

| g) | töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

g)

töötervishoid ja tööohutus;

| h) | töökohas heidetega kokkupuute vähendamine. |
| --- | --- |

h)

töökohas heidetega kokkupuute vähendamine.

III   PEATÜKK

MITMEAASTASED TEHNILISED SUUNISED

1.   JAGU

Osalemine

Artikkel 11

Liikmesriigid

Teadusprogrammis võivad osaleda ja finantsabi taotleda liikmesriigi territooriumil alalist elukohta või asukohta omavad ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- või kõrgharidusasutused või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud, eeldusel et nad soovivad läbi viia TTA tegevust või suudavad anda olulise panuse sellisesse tegevusse.

Artikkel 12

Kandidaatriigid

Kandidaatriikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- või kõrgharidusasutused või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud, võivad osaleda teadusprogrammist finantsabi saamata, kui see ei ole sätestatud teisiti asjakohastes Euroopa lepingutes või nende lisaprotokollides ning erinevate assotsiatsiooninõukogude otsustes.

Artikkel 13

Kolmandad riigid

Kolmandate riikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- või kõrgharidusasutused või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud, võivad osaleda üksikprojektide alusel teadusprogrammist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides.

2.   JAGU

Toetuskõlblikud tegevused

Artikkel 14

Teadusprojektid

Teadusprojekti eesmärk on katta uurimis- ja eksperimentaaltööd, mille eesmärk on saada uusi teadmisi, et hõlbustada konkreetsete praktiliste eesmärkide saavutamist, näiteks uute toodete, tootmisprotsesside või teenuste väljaarendamine.

Artikkel 15

Katseprojektid

Katseprojekti iseloomustab sobiva suurusega rajatise või selle olulise osa ehitamine, kasutamine ja arendamine, kasutades piisava suurusega komponente, et uurida teoreetiliste või laboratoorsete tulemuste rakendamise võimalust ja/või suurendada tehniliste ja majandusandmete usaldusväärsust, mis on vajalikud edasiliikumiseks näidisetappi ja teatavatel juhtudel tööstus- ja/või kaubandusetappi.

Artikkel 16

Näidisprojektid

Näidisprojekti iseloomustab tööstuslikus mõõtkavas rajatise või selle märkimisväärse osa ehitamine ja/või kasutamine, et viia kokku kõik tehnilised ja majandusandmed eesmärgiga võtta tehnoloogia tööstuslikku ja/või kaubanduslikku kasutusse vähima riskiga.

Artikkel 17

Täiendavad meetmed

Täiendavad meetmed on seotud saadud teadmiste kasutamise edendamisega või projekti või teadusprogrammi põhieesmärkide raames temaatiliste seminaride või konverentside organiseerimisega.

Artikkel 18

Tugi- ja ettevalmistustegevused

Tugi- ja ettevalmistustegevused on tegevused, mis on teadusprogrammi kindla ja tõhusa haldamise seisukohast asjakohased, nagu artiklites 27 ja 28 osutatud ettepanekute hindamine ja valik, artiklis 38 osutatud perioodiline järelevalve ja hindamine, uuringud, teadusprogrammi alusel rahastatavate seotud projektide rühmitamine või võrgustiku loomine.

Kui tundub olevat asjakohane, võib komisjon tugi- ja ettevalmistustegevuste osas abistamiseks nimetada sõltumatu ja kõrge kvalifikatsiooniga eksperdi.

3.   JAGU

Teadusprogrammi haldamine

Artikkel 19

Haldamine

Teadusprogrammi haldab komisjon. Teda abistavad söe- ja terasekomitee, söe ja terase nõuanderühmad ning söe ja terase tehnikarühmad.

Artikkel 20

Söe ja terase nõuanderühmade moodustamine

Söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi „nõuanderühmad”) on sõltumatud tehnikanõuanderühmad.

Artikkel 21

Nõuanderühmade ülesanded

Mõlemad nõuanderühmad annavad komisjonile asjaomast nõu järgmistes söe ja terasega seotud TTA küsimustes:

| a) | teadusprogrammi üldine areng, artikli 25 lõikes 3 osutatud infopakett ja edasised suunised; |
| --- | --- |

a)

teadusprogrammi üldine areng, artikli 25 lõikes 3 osutatud infopakett ja edasised suunised;

| b) | järjepidevus ja võimalik kattumine muude TTA programmidega ühenduse ja riigi tasandil; |
| --- | --- |

b)

järjepidevus ja võimalik kattumine muude TTA programmidega ühenduse ja riigi tasandil;

| c) | suunavate põhimõtete kehtestamine TTA projektide järelevalveks; |
| --- | --- |

c)

suunavate põhimõtete kehtestamine TTA projektide järelevalveks;

| d) | eriprojektide raames tehtav töö; |
| --- | --- |

d)

eriprojektide raames tehtav töö;

| e) | II peatüki 3. ja 4. jaos loetletud teadusprogrammi teadustöö eesmärgid; |
| --- | --- |

e)

II peatüki 3. ja 4. jaos loetletud teadusprogrammi teadustöö eesmärgid;

| f) | infopaketis loetletud iga-aastased esmatähtsad eesmärgid ja vajaduse korral artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatiliste konkursikutsetega seotud esmatähtsad eesmärgid; |
| --- | --- |

f)

infopaketis loetletud iga-aastased esmatähtsad eesmärgid ja vajaduse korral artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatiliste konkursikutsetega seotud esmatähtsad eesmärgid;

| g) | artiklites 27 ja 28 nimetatud TTA tegevuse hindamise ja valiku käsiraamatu koostamine; |
| --- | --- |

g)

artiklites 27 ja 28 nimetatud TTA tegevuse hindamise ja valiku käsiraamatu koostamine;

| h) | TTA tegevuse kohta tehtavate ettepanekute hindamine ja nende ettepanekute seadmine tähtsuse järjekorda, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

h)

TTA tegevuse kohta tehtavate ettepanekute hindamine ja nende ettepanekute seadmine tähtsuse järjekorda, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid;

| i) | artiklis 24 osutatud tehnikarühmade arv, pädevus ja koosseis; |
| --- | --- |

i)

artiklis 24 osutatud tehnikarühmade arv, pädevus ja koosseis;

| j) | artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatiliste konkursikutsete koostamine; |
| --- | --- |

j)

artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatiliste konkursikutsete koostamine;

| k) | muud meetmed, kui komisjon nõuab nende rakendamist. |
| --- | --- |

k)

muud meetmed, kui komisjon nõuab nende rakendamist.

Artikkel 22

Nõuanderühmade koosseis

1.   Mõlema nõuanderühma koosseis on kooskõlas lisas esitatud tabelitega. Komisjon nimetab nõuanderühmade liikmed isiklikult ametisse 42 kuuks. Ametisse nimetamine võidakse tühistada.

2.   Komisjon võtab arvesse ametisse nimetamise ettepanekuid, mis on saadud järgmiselt:

| a) | liikmesriikide ettepanekul; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide ettepanekul;

| b) | lisas esitatud tabelis osutatud üksuste ettepanekul; |
| --- | --- |

b)

lisas esitatud tabelis osutatud üksuste ettepanekul;

| c) | vastusena reservnimekirja kandmiseks esitatud taotluste esitamise kutsele. |
| --- | --- |

c)

vastusena reservnimekirja kandmiseks esitatud taotluste esitamise kutsele.

3.   Komisjon tagab mõlemas nõuanderühmas valdkondlike eriteadmiste tasakaalustatuse ja võimalikult laia geograafilise esindatuse.

4.   Nõuanderühmade liikmed peavad olema tegevad asjaomases valdkonnas ja teadlikud tööstuslikest prioriteetidest. Lisaks püüab komisjon liikmeid ametisse nimetades saavutada naiste ja meeste võrdse esindatuse.

Artikkel 23

Nõuanderühmade koosolekud

Komisjon on nõuanderühmade koosolekute korraldajaks ja eesistujaks ning tagab ka sekretariaaditeenused.

Vajaduse korral võib eesistuja paluda liikmetel hääletada. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele külaliseksperte või vaatlejaid. Külalisekspertidel ja vaatlejatel hääleõigus puudub.

Vajaduse korral, näiteks nõuandmine küsimustes, mis on olulised nii söe- kui ka terasesektoris, peavad kaks nõuanderühma ühisnõupidamisi.

Artikkel 24

Söe ja terase tehnikarühmade moodustamine ja ülesanded

Söe ja terase tehnikarühmad (edaspidi „tehnikarühmad”) annavad komisjonile nõu teadus- ja katse- või näidisprojektide järelevalve küsimustes ja vajaduse korral teadusprogrammi esmatähtsate eesmärkide määratlemisel.

Tehnikarühmade liikmed määrab ametisse komisjon ning need on pärit söe- ja terasetööstusega seotud sektoritest, teadusorganisatsioonidest või töötlevast tööstusest, kus nad vastutavad teadusstrateegia, juhtimise või tootmise eest. Lisaks püüab komisjon liikmeid ametisse nimetades saavutada naiste ja meeste võrdse esindatuse.

Tehnikarühmade koosolekuid korraldatakse võimaluse korral kohtades, kus on võimalik kõige paremini tagada projektide järelevalve ja tulemuste hindamine.

4.   JAGU

Teadusprogrammi rakendamine

Artikkel 25

Konkursikutse

1.   Käesoleva otsusega esitatakse avatud ja pidev konkursikutse. Hindamiseks esitatavate taotluste esitamise tähtaeg on iga aasta 15. september, kui ei ole märgitud teisiti.

2.   Kui komisjon otsustab artikli 41 punktide d ja e kohaselt muuta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtaega või esitada temaatilisi konkursikutseid, avaldab ta kõnealuse teabe Euroopa Liidu Teatajas.

Temaatilises konkursikutses tuleb ära märkida taotluse esitamise kuupäev ja üksikasjad, sealhulgas asjaolu, kas konkurss toimub ühes või kahes etapis, taotluste hindamise prioriteedid, kavandatav rahastamise maht ja vajaduse korral artiklites 14–18 osutatud toetuskõlblike projektide liik.

3.   Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid, projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid.

Komisjon avalikustab infopaketi ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse kaudu (Cordis) või asjaomasel veebisaidil.

Taotlused esitatakse komisjonile vastavalt infopaketis sätestatud eeskirjadele, mille paberkoopia saab taotluse korral komisjonist.

Artikkel 26

Taotluste sisu

Taotlused peavad olema seotud II peatüki 3. ja 4. jaos sätestatud teadustööalaste eesmärkidega ja vajaduse korral artikli 25 lõike 3 kohaste infopaketis loetletud esmatähtsate eesmärkidega või artikli 25 lõikes 2 nimetatud temaatilistes konkursikutsetes määratletud esmatähtsate eesmärkidega.

Iga taotlus sisaldab kavandatava projekti üksikasjalikku kirjeldust ja täielikku teavet eesmärkide, partnerite (sealhulgas iga partneri täpse rolli), haldusstruktuuri, oodatavate tulemuste ja loodetavate rakenduste kohta ning hinnangut oodatavatele tööstuslikele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele hüvedele.

Kavandatav kogumaksumus ja selle jaotumine peab olema realistlik ja tõhus ning eeldatakse, et projektil on soodne kulude ja tulude suhe.

Artikkel 27

Taotluste hindamine

Komisjon tagab taotluste konfidentsiaalse, õiglase ja erapooletu hindamise.

Komisjon koostab ja avaldab käsiraamatu TTA tegevuse hindamiseks ja valikuks.

Artikkel 28

Taotluste valik ja projektide järelevalve

1.   Komisjon registreerib saadud taotlused ja kontrollib nende tingimustele vastavust.

2.   Komisjon annab taotlustele hinnangu sõltumatute ekspertide abil.

3.   Komisjon koostab loetelu taotlustest, mis on pandud paremusjärjekorda. Paremusjärjekorda arutatakse asjakohases nõuanderühmas.

4.   Otsuse projektide valiku ja raha eraldamise kohta teeb komisjon. Kui ühenduse osa teadusprogrammi meetmete rahastamisel on hinnanguliselt 0,6 miljonit eurot või rohkem, kohaldatakse artikli 41 punkti a.

5.   Komisjon, keda abistavad artiklis 24 osutatud tehnikarühmad, teeb projektide ja tegevuse järelevalvet.

Artikkel 29

Toetuslepingud

Toetusleping sõlmitakse selliste projektide kohta, mis põhinevad artiklites 14–18 määratletud valitud taotlustel, meetmetel ja tegevustel. Toetuslepingud põhinevad komisjoni koostatud asjakohastel näidistoetuslepingutel, võttes vajaduse korral arvesse asjaomase tegevuse olemust.

Toetuslepingutes määratletakse teadusprogrammi raames toetuskõlblike kulude alusel tehtav rahaeraldus, samuti eeskirjad, mis käsitlevad kulude aruannet, raamatupidamiskontode sulgemist ja raamatupidamisaruandeid. Lisaks on nendes ette nähtud sätted juurdepääsuõiguste ning teabe levitamise ja kasutamise kohta.

Artikkel 30

Rahaline toetus

1.   Teadusprogramm põhineb jaotatud kuludega TTA toetuslepingutel. Kogu rahaline toetus, sealhulgas mis tahes lisavahendid riigieelarvest, vastab kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele.

2.   Vallas- või kinnisvara soetamiseks või toetus- ja ettevalmistavate meetmete rakendamiseks vajalike tööde tegemiseks ja teenuste saamiseks võib kasutada riigihankelepinguid.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, on suurim rahaline kogutoetus, väljendatuna protsentides artiklites 31–35 määratletud toetuskõlblikest kuludest:

| a) | teadusprojektide puhul kuni 60 %; |
| --- | --- |

a)

teadusprojektide puhul kuni 60 %;

| b) | katse- ja näidisprojektide puhul kuni 50 %; |
| --- | --- |

b)

katse- ja näidisprojektide puhul kuni 50 %;

| c) | täiendavate meetmete ning toetus- ja ettevalmistavate meetmete puhul kuni 100 %. |
| --- | --- |

c)

täiendavate meetmete ning toetus- ja ettevalmistavate meetmete puhul kuni 100 %.

Artikkel 31

Toetuskõlblikud kulud

1.   Toetuskõlblikud on järgmised kulud:

| a) | seadmete kulud; |
| --- | --- |

a)

seadmete kulud;

| b) | tööjõukulud; |
| --- | --- |

b)

tööjõukulud;

| c) | tegevuskulud; |
| --- | --- |

c)

tegevuskulud;

| d) | kaudsed kulud. |
| --- | --- |

d)

kaudsed kulud.

2.   Toetuskõlblikud on ainult tegelikud kulud, mis on toetuslepingu tingimuste kohaselt projekti elluviimisel tehtud. Toetusesaajad, projektiga seotud teised toetusesaajad ja alltöövõtjad ei saa kajastada kuludena eelarvelisi ega kommertshindu.

Artikkel 32

Seadmete kulud

Projekti elluviimisega otseselt seotud seadmete ostmise või rentimise kulud hüvitatakse otsekuludena. Toetuskõlblikud kulud seadmete liisimiseks ei tohi ületada nende toetuskõlblikke ostukulusid.

Artikkel 33

Tööjõukulud

Hüvitatakse ainult selliste töötundide kulud, mida toetusesaaja poolt otse palgatud teadurid, nooremteadurid, tehnilised töötajad ja töölised on projekti juures tegelikult teinud. Mis tahes lisatööjõukulude kohta (näiteks stipendiumid) on vajalik komisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kõik hüvitatavad töötunnid peavad olema dokumenteeritud ja kinnitatud.

Artikkel 34

Tegevuskulud

Projekti elluviimisega seotud otsesed tegevuskulud piirduvad üksnes järgmisega:

| a) | toorained; |
| --- | --- |

a)

toorained;

| b) | tarbekaubad; |
| --- | --- |

b)

tarbekaubad;

| c) | energia; |
| --- | --- |

c)

energia;

| d) | toorainete, tarbekaupade, seadmete, toodete, lähteainete või kütuse transport; |
| --- | --- |

d)

toorainete, tarbekaupade, seadmete, toodete, lähteainete või kütuse transport;

| e) | olemasolevate seadmete hooldus, remont, ümberehitamine või -kujundamine; |
| --- | --- |

e)

olemasolevate seadmete hooldus, remont, ümberehitamine või -kujundamine;

| f) | infotehnoloogia- ja muud eriteenused; |
| --- | --- |

f)

infotehnoloogia- ja muud eriteenused;

| g) | seadmete rentimine; |
| --- | --- |

g)

seadmete rentimine;

| h) | analüüsid ja katsed; |
| --- | --- |

h)

analüüsid ja katsed;

| i) | temaatiliste seminaride korraldamine; |
| --- | --- |

i)

temaatiliste seminaride korraldamine;

| j) | raamatupidamisaruanded ja pangatagatis; |
| --- | --- |

j)

raamatupidamisaruanded ja pangatagatis;

| k) | teadmiste kaitse; |
| --- | --- |

k)

teadmiste kaitse;

| l) | kolmandate poolte abi. |
| --- | --- |

l)

kolmandate poolte abi.

Artikkel 35

Kaudsed kulud

Kõik muud kulud, nagu üldkulud, mis võivad tekkida seoses projektiga ja mis ei ole täpselt nimetatud eelnevates kategooriates, sealhulgas reisi- ja majutuskulud, kaetakse kindla suurusega summast, mis moodustab 35 % artiklis 33 osutatud toetuskõlblikest tööjõukuludest.

5.   JAGU

Teadustegevuse hindamine ja järelevalve

Artikkel 36

Tehnilised aruanded

Artiklites 14, 15 ja 16 osutatud teadus-, katse- ja näidisprojektide kohta koostavad toetusesaajad korrapäraselt aruandeid. Aruandeid kasutatakse tehtud tehniliste edusammude kirjeldamiseks.

Töö lõpetamisel esitavad toetusesaajad lõpparuande, mis sisaldab hinnangut kasutusvõimaluste ja mõju kohta. Komisjon avaldab aruande täielikult või osaliselt sõltuvalt projekti strateegilisest tähtsusest ja pärast seda, kui ta on vajaduse korral konsulteerinud asjaomase nõuandekomiteega.

Komisjon võib nõuda, et toetusesaajad esitaksid lõpparuanded artiklis 17 osutatud täiendavate meetmete ning artiklis 18 osutatud abi- ja ettevalmistavate meetmete kohta, ning võib otsustada need avaldada.

Artikkel 37

Iga-aastane läbivaatamine

Komisjon vaatab igal aastal läbi teadusprogrammi tegevused ja TTA töö edusammud. Läbivaatust sisaldav aruanne edastatakse söe- ja terasekomiteele.

Komisjon võib määrata sõltumatud ja kõrgelt kvalifitseeritud eksperdid, kes teda iga-aastase aruande läbivaatamisel abistavad.

Artikkel 38

Teadusprogrammi järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon teeb teadusprogrammi üle järelevalvet ja annab hinnangu eeldatavale kasule. Selle kohta koostatakse aruanne 2013. aasta lõpuks ja seejärel iga seitsme aasta möödumisel. Infopakett avalikustatakse ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse (Cordis) kaudu või asjaomasel veebisaidil.

2.   Komisjon annab teadusprogrammile hinnangu iga seitsmeaastase perioodi jooksul rahastatud projekti lõpetamisel. Samuti hinnatakse TTA kasu ühiskonnale ja asjaomastele sektoritele. Hindamisaruanne avaldatakse.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud järelevalve tegemisel ja hinnangu andmisel aitavad komisjoni tema poolt ametisse nimetatud kõrgelt kvalifitseeritud ekspertidest koosnevad rühmad.

Artikkel 39

Sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamine

Artiklis 18, artikli 28 lõikes 2 ja artiklis 38 nimetatud sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamisel kohaldatakse analoogia põhjal määruse (EÜ) nr 1906/2006 (8) artikleid 14 ja 17.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 40

Mitmeaastaste tehniliste suuniste läbivaatamine

III peatükis ette nähtud mitmeaastased tehnilised suunised vaadatakse läbi iga seitsme aasta järel; esimene periood lõpeb 31. detsembril 2014. Sel eesmärgil ja hiljemalt iga seitsmeaastase perioodi viimase aasta esimese kuue kuu jooksul annab komisjon mitmeaastaste tehniliste suuniste toimimisele ja tõhususele uue hinnangu ja teeb vajaduse korral ettepanekuid muudatuste tegemiseks.

Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta teha ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes kohaste muudatuste tegemiseks enne seitsmeaastase perioodi lõppemist.

Artikkel 41

Rakendusmeetmed

Komisjon võtab artikli 42 lõikes 2 osutatud korras vastu järgmised rakendusmeetmed:

| a) | rahastamismeetmete kinnitamine, kui asjaomase teadusprogrammi kohane ühenduse hinnanguline toetus on 0,6 miljonit eurot või rohkem; |
| --- | --- |

a)

rahastamismeetmete kinnitamine, kui asjaomase teadusprogrammi kohane ühenduse hinnanguline toetus on 0,6 miljonit eurot või rohkem;

| b) | artiklis 38 osutatud teadusprogrammi järelevalve ja hindamisega seotud volituste koostamine; |
| --- | --- |

b)

artiklis 38 osutatud teadusprogrammi järelevalve ja hindamisega seotud volituste koostamine;

| c) | II peatüki 3. ja 4. jao muutmine; |
| --- | --- |

c)

II peatüki 3. ja 4. jao muutmine;

| d) | artiklis 25 nimetatud tähtaja muutmine; |
| --- | --- |

d)

artiklis 25 nimetatud tähtaja muutmine;

| e) | temaatiliste konkursikutsete koostamine. |
| --- | --- |

e)

temaatiliste konkursikutsete koostamine.

Artikkel 42

Komitee

1.   Komisjoni abistab söe- ja terasekomitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Nimetatud otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

Artikkel 43

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekumeetmed

Otsus 2003/78/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Otsust 2003/78/EÜ kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2008 nende meetmete rahastamise suhtes, mida käsitlev taotlus on esitatud enne 15. septembrit 2007.

Artikkel 44

Kohaldatavus

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 16. septembrist 2007.

Artikkel 45

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 29. aprill 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  ELT L 29, 5.2.2003, lk 22.

1

(2)  10. aprilli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 29, 5.2.2003, lk 28.

4

(5)  EÜT L 79, 22.3.2002, lk 42.

5

(6)  EÜT L 154, 27.6.2000, lk 34.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

8

---

LISA

Artiklis 22 nimetatud söe nõuanderühma koosseis:

| Liikmed | Maksimaalselt |
| --- | --- |
| a) | söetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad |

Liikmed

Maksimaalselt

a)

söetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad

8

| b) | Euroopa tasandi söetootjate organisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

b)

Euroopa tasandi söetootjate organisatsioonide esindajad

2

| c) | söekasutajate või seotud teaduskeskuste esindajad |
| --- | --- |

c)

söekasutajate või seotud teaduskeskuste esindajad

8

| d) | Euroopa tasandi söekasutajate organisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

d)

Euroopa tasandi söekasutajate organisatsioonide esindajad

2

| e) | töölisorganisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

e)

töölisorganisatsioonide esindajad

2

| f) | seadmete tarnijate organisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

f)

seadmete tarnijate organisatsioonide esindajad

2

24

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud oskused ühes või mitmes järgmises valdkonnas: söe kaevandamine ja kasutamine, keskkonna- ja sotsiaalteemad, sealhulgas ohutusaspektid.

Artiklis 22 nimetatud terase nõuanderühma koosseis:

| Liikmed | Maksimaalselt |
| --- | --- |
| a) | terasetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad |

Liikmed

Maksimaalselt

a)

terasetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad

21

| b) | Euroopa tasandi terasetootjate organisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

b)

Euroopa tasandi terasetootjate organisatsioonide esindajad

2

| c) | töölisorganisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

c)

töölisorganisatsioonide esindajad

2

| d) | töötleva järgtööstuse või terasekasutajate organisatsioonide esindajad |
| --- | --- |

d)

töötleva järgtööstuse või terasekasutajate organisatsioonide esindajad

5

30

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud oskused ühes või mitmes järgmises valdkonnas: toorained; malmitootmine; terasetootmine; pidevvalu; kuum- ja/või külmvaltsimine; terase viimistlemine ja/või pinnatöötlus; teraseliikide ja/või toodete arendamine; terase rakendused ja omadused; keskkonna- ja sotsiaalküsimused, sealhulgas ohutusküsimused.

---

Komisjon

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/18

---

KOMISJONI OTSUS,

8. mai 2008,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1765 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/377/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Slovakkias on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid. |
| --- | --- |

(1)

Slovakkias on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid.

| (2) | Elussigadega ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju. |
| --- | --- |

(2)

Elussigadega ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju.

| (3) | Slovakkia on võtnud meetmeid nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (2) raames. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia on võtnud meetmeid nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (2) raames.

| (4) | Komisjon võttis 14. aprillil 2008. aastal vastu otsuse 2008/303/EÜ (milles käsitletakse ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Slovakkias), (3) et tõhustada Slovakkia meetmeid, mis on võetud kooskõlas direktiiviga 2001/89/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 14. aprillil 2008. aastal vastu otsuse 2008/303/EÜ (milles käsitletakse ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Slovakkias), (3) et tõhustada Slovakkia meetmeid, mis on võetud kooskõlas direktiiviga 2001/89/EÜ.

| (5) | Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (4) võeti vastu asjaomastes liikmesriikides metssigadel esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Neid meetmeid tuleks Slovakkias jätkuvalt kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (4) võeti vastu asjaomastes liikmesriikides metssigadel esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Neid meetmeid tuleks Slovakkias jätkuvalt kohaldada.

| (6) | Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta. (5) |
| --- | --- |

(6)

Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta. (5)

| (7) | Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. (6) |
| --- | --- |

(7)

Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. (6)

| (8) | Loomatervishoiunõuded ja sigade munarakkude ja embrüotega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud komisjoni 9. novembri 1995. aasta otsuses 95/483/EÜ, milles määratakse kindlaks ühendusesisesel sigade munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis. (7) |
| --- | --- |

(8)

Loomatervishoiunõuded ja sigade munarakkude ja embrüotega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud komisjoni 9. novembri 1995. aasta otsuses 95/483/EÜ, milles määratakse kindlaks ühendusesisesel sigade munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis. (7)

| (9) | Komisjoni 1. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/106/EÜ (millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks) (8) on ette nähtud järelevalveprotokollid, mis on kohandatud ohule. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 1. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/106/EÜ (millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks) (8) on ette nähtud järelevalveprotokollid, mis on kohandatud ohule.

| (10) | Slovakkia esitatud teabest ilmneb, et sigade klassikaline katk võis enne haigusepuhangute avastamist juba levida selle liikmesriigi mitmete piirkondade karjadesse. Selle haiguse iseloomu arvestades nõuavad vastavad uuringud uute nakkuste jälgimiseks, kinnitamiseks või kõrvaldamiseks piisavalt aega. Seetõttu on asjakohane vaadata läbi kaitsemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias. Seoses kõnealuste kaitsemeetmetega on haiguste leviku vältimise eesmärgil eelkõige asjakohane ka täpsustada, millistel juhtumitel ja millistel tingimustel võib sigu transportida liikmesriikidesse ja Slovakkia territooriumil. |
| --- | --- |

(10)

Slovakkia esitatud teabest ilmneb, et sigade klassikaline katk võis enne haigusepuhangute avastamist juba levida selle liikmesriigi mitmete piirkondade karjadesse. Selle haiguse iseloomu arvestades nõuavad vastavad uuringud uute nakkuste jälgimiseks, kinnitamiseks või kõrvaldamiseks piisavalt aega. Seetõttu on asjakohane vaadata läbi kaitsemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias. Seoses kõnealuste kaitsemeetmetega on haiguste leviku vältimise eesmärgil eelkõige asjakohane ka täpsustada, millistel juhtumitel ja millistel tingimustel võib sigu transportida liikmesriikidesse ja Slovakkia territooriumil.

| (11) | Otsus 2008/303/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(11)

Otsus 2008/303/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmete kohaldamine ei piira järgmistes õigusaktides sätestatud meetmete kohaldamist:

| a) | direktiiv 2001/89/EÜ, eelkõige selle artiklid 9, 10 ja 11; |
| --- | --- |

a)

direktiiv 2001/89/EÜ, eelkõige selle artiklid 9, 10 ja 11;

| b) | otsus 2006/805/EÜ. |
| --- | --- |

b)

otsus 2006/805/EÜ.

Artikkel 2

Slovakkia tagab, et sigu ei lähetata teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, v.a juhul, kui sead:

| a) | on pärit ettevõttest, mis asub väljaspool lisas loetletud alasid, ja |
| --- | --- |

a)

on pärit ettevõttest, mis asub väljaspool lisas loetletud alasid, ja

| b) | on asunud päritoluettevõttes vähemalt 45 päeva enne pealelaadimist või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva; ja |
| --- | --- |

b)

on asunud päritoluettevõttes vähemalt 45 päeva enne pealelaadimist või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva; ja

| c) | on pärit ettevõttest, kuhu ei ole toodud sigu vahetult kõnealuste sigade lähetamisele eelnenud 45 päeva jooksul. |
| --- | --- |

c)

on pärit ettevõttest, kuhu ei ole toodud sigu vahetult kõnealuste sigade lähetamisele eelnenud 45 päeva jooksul.

Artikkel 3

1.   Slovakkia tagab, et teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse ei lähetata seasperma partiisid, kui sperma ei pärine kultidelt, keda hoitakse direktiivi 90/429/EMÜ artikli 3 punktis a märgitud kogumiskeskuses, mis asub väljaspool lisas loetletud alasid.

2.   Slovakkia tagab, et teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse ei lähetata sigade munarakkude ja embrüote partiisid, kui need munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda hoitakse ettevõttes, mis asub väljaspool lisas loetletud alasid.

Artikkel 4

1.   Slovakkia tagab, et:

| a) | sigu ei transpordita ettevõtetest ega ettevõtetesse, mis asuvad lisas loetletud aladel; |
| --- | --- |

a)

sigu ei transpordita ettevõtetest ega ettevõtetesse, mis asuvad lisas loetletud aladel;

| b) | väljaspool lisas loetletud aladel asuvast ettevõttest pärit sigade transport tapamajadesse, mis asuvad kõnealustel aladel ja sigade transport läbi nende alade on lubatud ainult:






  i) | põhimaanteedel või raudteel ning |
| --- | --- | --- |

b)

väljaspool lisas loetletud aladel asuvast ettevõttest pärit sigade transport tapamajadesse, mis asuvad kõnealustel aladel ja sigade transport läbi nende alade on lubatud ainult:

i)

põhimaanteedel või raudteel ning

| ii) | vastavalt pädeva asutuse üksikasjalikele juhenditele, et transpordil ennetada kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega. |
| --- | --- |

ii)

vastavalt pädeva asutuse üksikasjalikele juhenditele, et transpordil ennetada kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus lubada sigade transporti ettevõttest, mis asub lisas loetletud aladel:

| a) | otse lisas loetletud aladel asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks; |
| --- | --- |

a)

otse lisas loetletud aladel asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks;

| b) | kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:






  i) | kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul ning |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:

i)

kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul ning

| ii) | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

ii)

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega.

3.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus lubada sigade transporti ettevõttest, mis asub lisas loetletud aladel:

| a) | otse tapamajja, mis on pädeva asutuse poolt selleks määratud ning mis asub Slovakkias väljaspool lisas loetletud alasid, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes päritoluettevõttes:






  i) | kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul ning |
| --- | --- | --- |

a)

otse tapamajja, mis on pädeva asutuse poolt selleks määratud ning mis asub Slovakkias väljaspool lisas loetletud alasid, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes päritoluettevõttes:

i)

kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul ning

| ii) | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

ii)

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega.

| b) | Slovakkias asuvasse väljaspool lisas loetletud aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes ettevõttes:






  i) | kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul |
| --- | --- | --- |

b)

Slovakkias asuvasse väljaspool lisas loetletud aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes ettevõttes:

i)

kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade väljaviimisele eelnenud 45 päeva jooksul

| ii) | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega; ning |
| --- | --- |

ii)

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega; ning

| iii) | kus kõnealuse lisa IV peatüki punkti D lõike 4 kohaselt võetud proovid on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

iii)

kus kõnealuse lisa IV peatüki punkti D lõike 4 kohaselt võetud proovid on negatiivsete tulemustega.

Artikkel 5

Slovakkia tagab, et:

| a) | direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud sigadega, täiendatakse järgmiselt:
  „Loomad vastavad komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”; |
| --- | --- |

a)

direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud sigadega, täiendatakse järgmiselt:

„Loomad vastavad komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”;

| b) | direktiivis 90/429/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud kuldispermaga, täiendatakse järgmiselt:
  „Sperma vastab komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”; |
| --- | --- |

b)

direktiivis 90/429/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud kuldispermaga, täiendatakse järgmiselt:

„Sperma vastab komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”;

| c) | direktiivis 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud sigade munarakkude ja embrüotega, täiendatakse järgmiselt:
  „Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavad komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”. |
| --- | --- |

c)

direktiivis 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Slovakkiast lähetatud sigade munarakkude ja embrüotega, täiendatakse järgmiselt:

„Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavad komisjoni 8. mai 2008 otsusele K(2008) 1765, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Slovakkias.”.

Artikkel 6

Slovakkia tagab, et:

| a) | sõidukid, mida on kasutatud sigade transpordiks lisas loetletud aladel või mida on kasutatud nende sigade transpordiks tapamajja või on viibinud lisas loetletud aladel asuvates ettevõttes, kus peetakse sigu, puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast iga vedu; |
| --- | --- |

a)

sõidukid, mida on kasutatud sigade transpordiks lisas loetletud aladel või mida on kasutatud nende sigade transpordiks tapamajja või on viibinud lisas loetletud aladel asuvates ettevõttes, kus peetakse sigu, puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast iga vedu;

| b) | vedaja esitab pädevale veterinaarasutusele tõendusmaterjali kõnealuse desinfitseerimise kohta. |
| --- | --- |

b)

vedaja esitab pädevale veterinaarasutusele tõendusmaterjali kõnealuse desinfitseerimise kohta.

Artikkel 7

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need vastavusse käesoleva otsusega, ning avalikustavad võetud meetmed kohe. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 8

Otsus 2008/303/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud otsusega 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26).

2

(3)  ELT L 105, 15.4.2008, lk 7.

3

(4)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 67. Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/225/EÜ (ELT L 73, 15.3.2008, lk 32).

4

(5)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud otsusega 2007/729/EÜ.

5

(6)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 275, 18.11.1995, lk 30.

7

(8)  EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/859/EÜ (ELT L 324, 11.12.2003, lk 55).

8

---

LISA

Kogu Slovakkia territoorium.

---

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/22

---

KOMISJONI OTSUS,

15. mai 2008,

millega muudetakse komisjoni otsust 2006/133/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike võtma ajutiselt haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks lisameetmeid Portugali muude alade suhtes kui need, kus kõnealust haigustekitajat teadaolevalt ei esine

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1892 all)

(2008/378/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas komisjoni 13. veebruari 2006. aasta otsusega 2006/133/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike võtma ajutiselt haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks lisameetmeid Portugali muude alade suhtes kui need, kus kõnealust haigustekitajat teadaolevalt ei esine, (2) on Portugal võtnud meetmeid männi nematoodi leviku takistamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas komisjoni 13. veebruari 2006. aasta otsusega 2006/133/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike võtma ajutiselt haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks lisameetmeid Portugali muude alade suhtes kui need, kus kõnealust haigustekitajat teadaolevalt ei esine, (2) on Portugal võtnud meetmeid männi nematoodi leviku takistamiseks.

| (2) | Portugal saatis komisjonile 11. aprillil 2008 aruande selle kohta, et Portugali ametiasutuste poolt lisaks iga-aastastele uuringutele korraldatud erakorralise uurimise käigus on tuvastatud uusi männi nematoodi puhanguid Portugali selles osas, kus siiani ei ole teadaolevalt männi nematoodi esinenud. |
| --- | --- |

(2)

Portugal saatis komisjonile 11. aprillil 2008 aruande selle kohta, et Portugali ametiasutuste poolt lisaks iga-aastastele uuringutele korraldatud erakorralise uurimise käigus on tuvastatud uusi männi nematoodi puhanguid Portugali selles osas, kus siiani ei ole teadaolevalt männi nematoodi esinenud.

| (3) | Eelmiste aastate kohustuslikud iga-aastased uuringud neid uusimaid männi nematoodi puhanguid Portugalis ei näidanud. Neid uusi haiguspuhanguid arvestades peab Portugal viivitamata korraldama täiendava riskipõhise uuringu kogu Portugali territooriumil, toetudes komisjoni poolt heakskiidetud uuringukavale, ning esitama uuringu tulemused komisjonile niipea, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(3)

Eelmiste aastate kohustuslikud iga-aastased uuringud neid uusimaid männi nematoodi puhanguid Portugalis ei näidanud. Neid uusi haiguspuhanguid arvestades peab Portugal viivitamata korraldama täiendava riskipõhise uuringu kogu Portugali territooriumil, toetudes komisjoni poolt heakskiidetud uuringukavale, ning esitama uuringu tulemused komisjonile niipea, kui need on kättesaadavad.

| (4) | Toetudes olemasolevate erakorraliste meetmete rakendamisel saadud kogemustele ja värskele teaduslikule teabele on vaja võtta eriti tõhusaid meetmeid seoses haiguspuhangutega sellistes piirkondades, kus seni ei ole teadaolevalt männi nematoodi esinenud. |
| --- | --- |

(4)

Toetudes olemasolevate erakorraliste meetmete rakendamisel saadud kogemustele ja värskele teaduslikule teabele on vaja võtta eriti tõhusaid meetmeid seoses haiguspuhangutega sellistes piirkondades, kus seni ei ole teadaolevalt männi nematoodi esinenud.

| (5) | Seetõttu tuleks otsust 2006/133/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks otsust 2006/133/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2006/133/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Liikmesriigid teevad ametlikke iga-aastasi uuringuid oma territooriumilt pärit ning männi nematoodile vastuvõtliku puidu ja koore ning vastuvõtlike taimede puhul, et kindlaks teha, kas on tõendeid männi nematoodiga nakatumise kohta.
  Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaldamist, edastatakse kõnealuste uuringute tulemused komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 15. detsembriks.
  2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud uuringutele valmistab Portugal ette kogu Portugali territooriumi hõlmava uuringukava ja esitab selle komisjonile heakskiitmiseks. See kava on riskipõhine ja arvestab vastuvõtlike taimede levikut Portugali territooriumil. Juhul kui kõnealust uuringukava ei esitata 16. maiks 2008, võib komisjon võtta asjakohaseid meetmeid.
  Kava alusel korraldatud uuringute tulemused edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele niipea, kui need on kättesaadavad.”. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Liikmesriigid teevad ametlikke iga-aastasi uuringuid oma territooriumilt pärit ning männi nematoodile vastuvõtliku puidu ja koore ning vastuvõtlike taimede puhul, et kindlaks teha, kas on tõendeid männi nematoodiga nakatumise kohta.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaldamist, edastatakse kõnealuste uuringute tulemused komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 15. detsembriks.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud uuringutele valmistab Portugal ette kogu Portugali territooriumi hõlmava uuringukava ja esitab selle komisjonile heakskiitmiseks. See kava on riskipõhine ja arvestab vastuvõtlike taimede levikut Portugali territooriumil. Juhul kui kõnealust uuringukava ei esitata 16. maiks 2008, võib komisjon võtta asjakohaseid meetmeid.

Kava alusel korraldatud uuringute tulemused edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele niipea, kui need on kättesaadavad.”.

| 2) | Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Nimetatud loetelu ajakohastatakse vastavalt artiklis 4 osutatud uuringutulemustele ning direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel teatatavatele järeldustele.”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Nimetatud loetelu ajakohastatakse vastavalt artiklis 4 osutatud uuringutulemustele ning direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel teatatavatele järeldustele.”.

| 3) | Otsuse 2006/133/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

3)

Otsuse 2006/133/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 51).

1

(2)  ELT L 52, 23.2.2006, lk 34. Otsust on muudetud otsusega 2008/340/EÜ (ELT L 115, 29.4.2008, lk 41).

2

---

LISA

Otsuse 2006/133/EÜ lisa punkti 2 punkti a alapunkti iii kolmandasse taandesse lisatakse järgmine punkt:

„Kui aga tuvastatakse männi nematoodi puhang piirkonnas, kus teadaolevalt ei ole haigust seni esinenud, see ala piiritletakse (uus piiritletud ala) ning ühe aasta jooksul alates haiguse tuvastamise kuupäevast kontrollitakse kõnealuseid taimi alati, kui need asuvad piiritletud ala selles osas, kus männi nematoodi teadaolevalt esineb, ning representatiivsete proovide võtmise teel, kui need asuvad puhvervööndina määratletud osas. Kohaldatakse esimese punkti teist ja kolmandat lauset.”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 20.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 130/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 130/24

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/379/ÜVJP,

19. mai 2008,

millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EUBAM Rafah)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EUBAM Rafah). (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EUBAM Rafah). (1)

| (2) | Nimetatud missiooni volitusi pikendati 24. maini 2008 nõukogu ühismeetmega 2007/359/ÜVJP. (2) |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud missiooni volitusi pikendati 24. maini 2008 nõukogu ühismeetmega 2007/359/ÜVJP. (2)

| (3) | Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks täiendavalt pikendada 24. novembrini 2008. |
| --- | --- |

(3)

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks täiendavalt pikendada 24. novembrini 2008.

| (4) | Ettenähtud lähtesumma missiooniga seotud kulude katmiseks 25. maist 2007 kuni 24. maini 2008 peaks hõlmama ka missiooni järelejäänud perioodil tekkivaid kulusid, |
| --- | --- |

(4)

Ettenähtud lähtesumma missiooniga seotud kulude katmiseks 25. maist 2007 kuni 24. maini 2008 peaks hõlmama ka missiooni järelejäänud perioodil tekkivaid kulusid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 13 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma perioodil 25. maist 2007 kuni 24. novembrini 2008 on 7 000 000 eurot.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 13 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma perioodil 25. maist 2007 kuni 24. novembrini 2008 on 7 000 000 eurot.”;

| 2) | artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolev ühismeede kehtib kuni 24. novembrini 2008.”. |
| --- | --- |

2)

artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolev ühismeede kehtib kuni 24. novembrini 2008.”.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT L 327, 14.12.2005, lk 28. Ühismeedet on viimati muudetud ühismeetmega 2007/807/ÜVJP (ELT L 323, 8.12.2007, lk 53).

1

(2)  ELT L 133, 25.5.2007, lk 51.

2

---