# Uradni list L 311/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 311 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5731. oktober 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 311

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5731. oktober 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1159/2014 z dne 30. oktobra 2014 o izvajanju člena 8a(1) Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1160/2014 z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 glede seznama držav in ozemelj (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1161/2014 z dne 30. oktobra 2014 o prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (
  1
  ) | 19 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1162/2014 z dne 30. oktobra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 21 |
| | * | Uredba (EU) št. 1163/2014 evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2014 o nadomestilih za nadzor (ECB/2014/41) | 23 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2014/101/EU z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (
  1
  ) | 32 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/749/EU |
| | * | Sklep Evropskega Sveta z dne 23. oktobra 2014 o imenovanju Evropske komisije | 36 |
| | * | Sklep Sveta 2014/750/SZVP z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Sklepa Sveta 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji | 39 |
| | * | Sklep Sveta 2014/751/SZVP z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije | 54 |
| | | 2014/752/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov | 55 |
| | | 2014/753/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Singapurja za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov | 58 |
| | | 2014/754/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Hongkonga za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov | 62 |
| | | 2014/755/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Avstralije za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov | 66 |
| | | 2014/756/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o omejitvah dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo IPBC in propikonazol ter ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7909)

   (
  1
  ) | 69 |
| | | 2014/757/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o omejitvah dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje IPBC in ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7914)

   (
  1
  ) | 72 |
| | | 2014/758/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o zavrnitvi predloga za zavrnitev izdaje dovoljenja za biocidni pripravek, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7915)

   (
  1
  ) | 75 |
| | | 2014/759/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o spremembi Priloge III k Odločbi 2007/777/ES glede zahtev za zdravje živali v zvezi s trihinelo v vzorcu veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo nekaterih mesnih izdelkov, pridobljenih iz domačih prašičev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7921)

   (
  1
  ) | 78 |
| | | 2014/760/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o ukrepu, ki ga je sprejela Nemčija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS za umik s trga in prepoved dajanja na trg zaščitne obleke Hitzeschutzanzung FW Typ 3
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7977) | 80 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/761/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 29. oktobra 2014 o uporabi pravil notranjega trga z energijo med državami članicami EU in pogodbenicami Energetske skupnosti | 82 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začasni uporabi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1159/2014 z dne 30. oktobra 2014 o izvajanju člena 8a(1) Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 1160/2014 z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 glede seznama držav in ozemelj (
  1
  )

1

17

*

Uredba Komisije (EU) št. 1161/2014 z dne 30. oktobra 2014 o prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (
  1
  )

1

19

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1162/2014 z dne 30. oktobra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

21

*

Uredba (EU) št. 1163/2014 evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2014 o nadomestilih za nadzor (ECB/2014/41)

(ECB/2014/41)

23

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2014/101/EU z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (
  1
  )

1

32

SKLEPI

2014/749/EU

*

Sklep Evropskega Sveta z dne 23. oktobra 2014 o imenovanju Evropske komisije

36

*

Sklep Sveta 2014/750/SZVP z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Sklepa Sveta 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji

39

*

Sklep Sveta 2014/751/SZVP z dne 30. oktobra 2014 o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije

54

2014/752/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

55

2014/753/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Singapurja za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

58

2014/754/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Hongkonga za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

62

2014/755/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. oktobra 2014 o enakovrednosti regulativnega okvira Avstralije za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

66

2014/756/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o omejitvah dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo IPBC in propikonazol ter ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7909)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7909)

1

69

2014/757/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o omejitvah dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje IPBC in ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7914)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7914)

1

72

2014/758/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o zavrnitvi predloga za zavrnitev izdaje dovoljenja za biocidni pripravek, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7915)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7915)

1

75

2014/759/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o spremembi Priloge III k Odločbi 2007/777/ES glede zahtev za zdravje živali v zvezi s trihinelo v vzorcu veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo nekaterih mesnih izdelkov, pridobljenih iz domačih prašičev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7921)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7921)

1

78

2014/760/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. oktobra 2014 o ukrepu, ki ga je sprejela Nemčija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS za umik s trga in prepoved dajanja na trg zaščitne obleke Hitzeschutzanzung FW Typ 3
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7977)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7977)

80

PRIPOROČILA

2014/761/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 29. oktobra 2014 o uporabi pravil notranjega trga z energijo med državami članicami EU in pogodbenicami Energetske skupnosti

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/1

---

Obvestilo o začasni uporabi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

Naslednji deli Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, podpisanega 21. marca 2014 in 27. junija 2014 v Bruslju, se bodo na podlagi člena 4 sklepa Sveta o podpisu Sporazuma oziroma sklepa Sveta o začasni uporabi (1), kot je bil spremenjen (2), začeli začasno uporabljati od 1. novembra 2014, kolikor se nanašajo na zadeve, ki so v pristojnosti Unije:

| | naslov I; |
| --- | --- |

naslov I;

| | členi 4, 5 in 6 naslova II; |
| --- | --- |

členi 4, 5 in 6 naslova II;

| | naslov III: člena 14 in 19; |
| --- | --- |

naslov III: člena 14 in 19;

| | naslov V: poglavje 1 (razen člena 338(k) ter členov 339 in 342), poglavje 6 (razen člena 361, člena 362(1)(c), člena 364 ter točk (a) in (c) člena 365), poglavje 7 (razen člena 368(3) ter točk (a) in (d) člena 369 (3)), poglavji 12 in 17 (razen člena 404(h)), poglavje 18 (razen člena 410(b) in člena 411), poglavja 20, 26 in 28 ter člena 353 in 428; |
| --- | --- |

naslov V: poglavje 1 (razen člena 338(k) ter členov 339 in 342), poglavje 6 (razen člena 361, člena 362(1)(c), člena 364 ter točk (a) in (c) člena 365), poglavje 7 (razen člena 368(3) ter točk (a) in (d) člena 369 (3)), poglavji 12 in 17 (razen člena 404(h)), poglavje 18 (razen člena 410(b) in člena 411), poglavja 20, 26 in 28 ter člena 353 in 428;

| | naslov VI; |
| --- | --- |

naslov VI;

| | naslov VII (razen člena 479(1)), kolikor so določbe tega naslova omejene na namen zagotavljanja začasne uporabe tega sporazuma; |
| --- | --- |

naslov VII (razen člena 479(1)), kolikor so določbe tega naslova omejene na namen zagotavljanja začasne uporabe tega sporazuma;

| | prilogi XXVI in XXVII (razen jedrskih vprašanj) ter priloge XXVIII do XXXVI (razen točke 3 Priloge XXXII), |
| --- | --- |

prilogi XXVI in XXVII (razen jedrskih vprašanj) ter priloge XXVIII do XXXVI (razen točke 3 Priloge XXXII),

| | priloge XXXVIII do XLI, prilogi XLIII in XLIV ter protokol III. |
| --- | --- |

priloge XXXVIII do XLI, prilogi XLIII in XLIV ter protokol III.

---

(1)  UL L 161, 29.5.2014, str. 1.

UL L 278, 20.9.2014, str. 1.

(2)  UL L 289, 3.10.2014, str. 1.

(3)  Sklic v točki (c) člena 369 na „razvoj strategij financiranja, katerih glavni poudarek je na vzdrževanju, omejitvah zmogljivosti in manjkajoči povezovalni infrastrukturi“ ne vzpostavlja nobenih obveznosti financiranja za države članice.

---

UREDBE

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/2

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1159/2014

z dne 30. oktobra 2014

o izvajanju člena 8a(1) Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo (1) in zlasti člena 8a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. maja 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 765/2006. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. maja 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 765/2006.

| (2) | Svet meni, da za nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006, ni več razlogov, da bi bili še naprej na tem seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Svet meni, da za nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006, ni več razlogov, da bi bili še naprej na tem seznamu.

| (3) | Poleg tega bi bilo treba posodobiti informacije, ki se nanašajo na nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega bi bilo treba posodobiti informacije, ki se nanašajo na nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 765/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 765/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

1

---

PRILOGA

| I. | S seznama iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se črtajo naslednje osebe in subjekti:
  A.   Osebe







  Št. 2 | Akulich, Sviatlana Rastsislavauna; |
| --- | --- | --- |
| Št. 3 | Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich; |
| Št. 34 | Chasnouski, Mechyslau Edvardavich; |
| Št. 45 | Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich; |
| Št. 46 | Guseu, Aliaksei Viktaravich; |
| Št. 70 | Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich; |
| Št. 76 | Kastsian, Siarhei Ivanavich; |
| Št. 82 | Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich; |
| Št. 90 | Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna; |
| Št. 99 | Krot, Ihar Uladzimiravich; |
| Št. 100 | Krukouski, Viachaslau Iafimavich; |
| Št. 102 | Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich; |
| Št. 132 | Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich; |
| Št. 141 | Orda, Mikhail Siarheevich; |
| Št. 143 | Padaliak, Eduard Vasilievich; |
| Št. 147 | Peftsieu, Uladzimir Paulavich; |
| Št. 159 | Reliava, Aksana Anatolyeuna; |
| Št. 172 | Sheiko, Ina Valerieuna; |
| Št. 189 | Stosh, Mikalai Mikalaevich; |
| Št. 197 | Taranda, Aliaksandr Mikhailavich; |
| Št. 198 | Tarapetskaia, Halina Mikhailauna; |
| Št. 199 | Ternavsky, Anatoly Andreevich; |
| Št. 205 | Tsitsiankova, Alena Viktarauna; |
| Št. 220 | Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich. |

I.

S seznama iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se črtajo naslednje osebe in subjekti:

A.   Osebe

Št. 2

Akulich, Sviatlana Rastsislavauna;

Št. 3

Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich;

Št. 34

Chasnouski, Mechyslau Edvardavich;

Št. 45

Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich;

Št. 46

Guseu, Aliaksei Viktaravich;

Št. 70

Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich;

Št. 76

Kastsian, Siarhei Ivanavich;

Št. 82

Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich;

Št. 90

Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna;

Št. 99

Krot, Ihar Uladzimiravich;

Št. 100

Krukouski, Viachaslau Iafimavich;

Št. 102

Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich;

Št. 132

Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich;

Št. 141

Orda, Mikhail Siarheevich;

Št. 143

Padaliak, Eduard Vasilievich;

Št. 147

Peftsieu, Uladzimir Paulavich;

Št. 159

Reliava, Aksana Anatolyeuna;

Št. 172

Sheiko, Ina Valerieuna;

Št. 189

Stosh, Mikalai Mikalaevich;

Št. 197

Taranda, Aliaksandr Mikhailavich;

Št. 198

Tarapetskaia, Halina Mikhailauna;

Št. 199

Ternavsky, Anatoly Andreevich;

Št. 205

Tsitsiankova, Alena Viktarauna;

Št. 220

Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich.

B.   Subjekti

| Št. 2 | Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications; |
| --- | --- |
| Št. 6 | JLLC Neftekhimtrading; |
| Št. 21 | JLLC Triplepharm; |
| Št. 22 | LLC Triple-Veles; |
| Št. 23 | Univest-M; |
| Št. 24 | FLLC Unis Oil; |
| Št. 25 | JLLC UnivestStroyInvest. |

Št. 2

Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications;

Št. 6

JLLC Neftekhimtrading;

Št. 21

JLLC Triplepharm;

Št. 22

LLC Triple-Veles;

Št. 23

Univest-M;

Št. 24

FLLC Unis Oil;

Št. 25

JLLC UnivestStroyInvest.

| II. | Vnosi za naslednje osebe in subjekte iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se nadomestijo z naslednjim:
  A.   Osebe | Ime
  (angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa) | Ime
  (belorusko črkovanje) | Ime
  (rusko črkovanje) | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Bakhmatau, Ihar Andreevich
  Bakhmatov, Igor Andreevich | | БАХМАТОВ, Игорь Андреевич | Naslov: БФСО „Динамо“ |
| 220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. 2 |

II.

Vnosi za naslednje osebe in subjekte iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 765/2006 se nadomestijo z naslednjim:

A.   Osebe

Ime

(angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa)

Ime

(belorusko črkovanje)

Ime

(rusko črkovanje)

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

12.

Bakhmatau, Ihar Andreevich

Bakhmatov, Igor Andreevich

Image

БАХМАТОВ, Игорь Андреевич

Naslov: БФСО „Динамо“

220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. 2

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji namestnik vodje KGB, pristojen za osebje in razporejanje njihovih nalog, je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Maja 2012 je bil prerazporejen v rezervne enote.

Tudi član glavnega sveta CJSC Dinamo-Minsk, ki je na seznam uvrščen pod točko 20 dela B.

33.

Charnyshou, Aleh Anatolievich

Chernyshev, Oleg Anatolievich

Image

Image

Naslov: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17

Od aprila 2014 namestnik vodje KGB, pristojen za tuje obveščevalne podatke. Polkovnik, vodja protiteroristične enote KGB „Alfa“. Osebno je sodeloval pri nečloveškem in ponižujočem ravnanju z opozicijskimi aktivisti v zaporu KGB v Minsku po zatiranju protestnih demonstracij po volitvah v Minsku 19. decembra 2010. Njegova dejanja pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

35.

Chatviartkova, Natallia Alexeeuna

Chetvertkova, Natalia Alexeevna (Chetvertkova, Natalya Alexeevna)

ЧАТВЯРТКОВА, Наталля Алексееўнa

ЧЕТВЕРТКОВА, Наталья Алексеевнa

Nekdanja namestnica predsednika in sodnica na sodišču okrožja Partizanski v Minsku (do 18.6.2012).

Zadolžena je bila za sojenje nekdanjemu predsedniškemu kandidatu Andreju Sannikovu ter aktivistom civilne družbe Ilji Vasiljeviču, Fedorju Mirzojanovu, Olegu Gnedčiku in Vladimirju Jerjomenoku. Način, kako je vodila sojenje, je pomenil očitno kršitev zakona o kazenskem postopku. Dopustila je uporabo dokazov in pričevanj, ki se niso nanašali na obtožene.

40.

Dysko, Henadz Iosifavich

Dysko, Gennadi Iosifovich

Image

Image

Datum rojstva: 1964

Kraj rojstva: Ošmjani, regija Grodno

Naslov: 210601 г.Витебск, ул. Жесткова, 14а (ul. Zhestkova, 14a Vitebsk)

Do 2.8.2011 je bil tožilec v regiji Vitebsk. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010. Tudi odgovoren za zadeve zoper Sjargeja Kavalenko in Andreja Hajdukova.

41.

Dzemiantsei, Vasil Ivanavich (Dzemyantsey, Vasil Ivanovich)

Dementei, Vasili Ivanovich (Dementey, Vasili Ivanovich)

ДЗЕМЯНЦЕЙ, Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ, Василий Иванович

Datum rojstva: 20.9.1954

Kraj rojstva: okrožje Čašniki, regija Vitebsk

Osebna izkaznica: 3200954E045PB4

| Naslov: Гродненская региональная таможня |
| --- |
| 230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 |

Naslov: Гродненская региональная таможня

230003, г. Гродно, ул. Карского, 53

Vodja regionalnega carinskega odbora v regiji Grodno, nekdanji prvi namestnik predsednika KGB (2005–2007) in nekdanji namestnik vodje državnega carinskega odbora.

Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo, zlasti v letih 2006 in 2007.

42.

Dziadkou, Leanid Mikalaevich

Dedkov, Leonid Nikolaevich

ДЗЯДКОЎ, Леанiд Мiкалаевiч

ДЕДКОВ, Леонид Николаевич

Datum rojstva: oktober 1964

Osebna izkaznica: 3271064M000PB3

Naslov: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17

Nekdanji namestnik vodje KGB (od julija 2013), pristojen za tuje obveščevalne podatke. Soodgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in politično opozicijo.

55.

Hureeu Siarhei Viktaravich (Hureyeu Siarhey Viktaravich)

Gureev Sergei Viktorovich, (Gureyev Sergey Viktorovich)

Image

ГУРЕЕВ, Сергей Викторович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji namestnik ministra za notranje zadeve in vodja predkazenskega postopka je bil odgovoren za nasilno zatiranje protestov in kršitve človekovih pravic v preiskovalnih postopkih v zvezi z volitvami decembra 2010. Februarja 2012 se je pridružil rezervnim silam. Trenutno je general rezervnih sil.

62.

Iauseev, Ihar Uladzimiravich (Yauseev, Ihar Uladzimiravich; Yauseyev, Ihar Uladzimiravich)

Evseev, Igor Vladimirovich (Yevseev, Igor Vladimirovich; Yevseyev, Igor Vladimirovich)

ЯЎСЕЕЎ, Irap Уладзiмiравiч

ЕВСЕЕВ, Игорь Владимирович

Datum rojstva: 1968

Naslov: г.Витебск, пр-т Фрунзе, д.41а

Vodja regionalne policije v Vitebsku (od junija 2012), general policije (od leta 2013). Nekdanji namestnik vodje policije v Minsku in vodja protiizgredne operativne skupine v Minsku. Poveljeval je enotam, ki so zatrle mirne demonstracije 19. decembra 2010, in osebno sodeloval pri nasilju, za kar je februarja 2011 prejel nagrado in pisno priznanje predsednika Lukašenka. Leta 2011 je poveljeval tudi enotam, ki so zatrle več drugih protestov političnih aktivistov in miroljubnih prebivalcev v Minsku.

68.

Kakunin, Aliaksandr Aliaksandravich (Kakunin, Aliaxandr Aliaxandravich)

Kakunin, Aleksandr Aleksandravich (Kakunin, Alexandr Alexandrovich)

Kakunin, Alexander Aleksandrovich

Alexander Aleksandrovich Kakunin (Александр Александрович Какунин, Аляксандр, Аляксандровіч Какунін)

КАКУНИН, Александр Александрович

Image

Vodja kazenske kolonije IK-2 v Bobrujsku.

Odgovoren za nečloveško ravnanje s političnima zapornikoma A. Sannikovom in A. Bjaljackim v kazenski koloniji IK-2 v Bobrujsku. V kazenski koloniji so pod njegovim nadzorom mučili opozicijske aktiviste, jim onemogočali dostop do odvetnika in jih zapirali v samico. Kakunin je izvajal pritisk nad A. Bjaljackim in A. Sannikovom, da bi ju prisilil v podpis prošnje za pomilostitev.

73.

Kanapliou, Uladzimir Mikalaevich

Konoplev, Vladimir Nikolaevich

КАНАПЛЕЎ, Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ, Владимир Николаевич

Datum rojstva: 3.1.1954

Kraj rojstva: Akulinci, regija Mogilev

Osebna izkaznica: 3030154A124PB9

| Naslov: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь |
| --- |
| 220020 г. Минск ул. Радужная, 27 |

Naslov: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь

220020 г. Минск ул. Радужная, 27

Tesno je povezan s predsednikom Lukašenkom, s katerim je tesno sodeloval v osemdesetih in zlasti devetdesetih letih prejšnjega stoletja. Namestnik predsednika nacionalnega olimpijskega komiteja (njegov predsednik je Aleksander Lukašenko) in predsednik rokometne zveze. Nekdanji predsednik spodnjega doma parlamenta, kamor ga je imenoval predsednik. Bil je eden glavnih akterjev v potvorjenih predsedniških volitvah leta 2006.

Predsednikova administracija mu je zagotovila stanovanje v okrožju nomenklature Drozdi v Minsku.

78.

Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich

Kovalev, Aleksandr Mikhailovich

КАВАЛЕЎ, Аляксандр Мiхайлавiч

КОВАЛЕВ, Александр Михайлович

Nekdanji direktor zapora v Gorkiju. Odgovoren je bil za nečloveško ravnanje s priporniki, zlasti za pregon in mučenje civilnodružbenega aktivista Dmitrija Daškeviča, ki je bil zaprt v zvezi z volitvami 19. decembra 2010, ter za zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije.

85.

Khmaruk, Siargei Konstantinovich

Khmaruk, Sergei Konstantinovich (Khmaruk, Sergey Konstantinovich)

ХМАРУК, Сяргей Канстанцiнавiч

ХМАРУК, Сергей Константинович

Naslov: Прокуратура г. Минска ул. Раковская 38

Tožilec v Minsku. Nekdanji tožilec v regiji Brest. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

Napredoval je februarja 2011.

93.

Konan, Viktar Aliaksandravich

Konon, Viktor Aleksandrovich

КОНАН, Вiктар Аляксандравiч

КОНОН, Виктoр Александрович

Dejavno je spodkopaval demokracijo v Belorusiji. Do leta 2012 je bil namestnik vrhovnega tožilca in je vodil ter bil neposredno vpleten v vse obveščevalne dejavnosti vrhovnega tožilstva zoper neodvisne in opozicijske subjekte, tudi leta 2010.

94.

Kornau, Uladzimir Uladzimiravich

Kornov, Vladimir Vladimirovich

КОРНАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

КОРНОВ, Владимир Владимирович

| Naslov: Суд Советского района г. Минска |
| --- |
| 220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 |
| Tel.: +375 17 280 83 40 |

Naslov: Суд Советского района г. Минска

220113, г. Минск, Логойский тракт, 3

Tel.: +375 17 280 83 40

Predsednik sovjetskega okrožnega sodišča v Minsku, nekdanji sodnik na mestnem sodišču v Minsku, ki je odobril zavrnitev pritožbe Bjaljackega. Bjaljacki je dejavno branil žrtve represije, povezane z volitvami 19. decembra 2010, in žrtve nasilja zoper civilno družbo in demokratično opozicijo ter jim pomagal.

95.

Korzh, Ivan Aliakseevich

Korzh, Ivan Alekseevich

КОРЖ, Iван Аляксеевiч

КОРЖ, Иван Алексеевич

General, vodja KGB v regiji Grodno. Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo v regiji Grodno.

97.

Krasheuski, Viktar

Krashevski, Viktor

Image

КРАШЕВСКИЙ, Виктор

General, nekdanji vodja GRU (obveščevalne službe na ministrstvu za obrambo) in namestnik načelnika štaba beloruskih oboroženih sil (do februarja 2013). Odgovoren je za delo obveščevalnih služb v okviru represije zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

105.

Kuzniatsou, Ihar Nikonavich

Kuznetsov, Igor Nikonovich

КУЗНЯЦОЎ, Irap Нiконaвiч

КУЗНЕЦОВ, Игорь Никонович

Naslov: KGB Training Centre Бядули 2, 220034, Минск

General, vodja centra za usposabljanje KGB, nekdanji vodja KGB v regiji in mestu Minsk.

Kot oseba, zadolžena za pripravo in usposabljanje osebja KGB, je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. V svojih prejšnjih funkcijah je bil odgovoren za enake represivne ukrepe KGB v mestu in regiji Minsk.

114.

Liabedzik, Mikhail Piatrovich

Lebedik, Mikhail Petrovich

ЛЯБЕДЗIК, Мiхаiл Пятровiч

ЛЕБЕДИК, Михаил Петрович

Naslov: Ул. Б. Хмельницкого, 10 а, Минск, 220013

Med predsedniško volilno kampanjo leta 2010 je bil imenovan za vodjo osrednje volilne komisije. Prvi namestnik predsednika nadzornega sveta (ponovno imenovan 21. januarja 2014), odgovoren za spremljanje skladnosti s postopki in predpisi za volilne kampanje v medijih; v tej vlogi je bil dejavno udeležen v režimski propagandi med volilnima kampanjama v letih 2010 in 2012. Predsednik mu je 26. oktobra 2011 podelil nagrado „Red Frančiška Skarine“. Septembra 2012 je zavrnil imenovanje pripadnikov neodvisnih medijev v nadzorni svet. Prvi namestnik urednika časopisa predsednikove administracije in glavnega propagandnega časopisa „Sovjetska Belarus“. Vir provladne politike, ki potvarja dejstva in nepošteno prikazuje aktualne procese v Belorusiji proti demokratični opoziciji in civilni družbi, ki se ju sistematično prikazuje negativno in omalovažujoče, zlasti po predsedniških volitvah leta 2010.

115.

Liaskouski, Ivan Anatolievich

Leskovski, Ivan Anatolievich

ЛЯСКОЎСКI, Iван Анатольевiч

ЛЕСКОВСКИЙ, Иван Анатольевич

Nekdanji vodja KGB za regijo Gomel in nekdanji namestnik vodje KGB za Gomel. Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo v regiji Gomel. Predsednik ga je 2. aprila 2014 razrešil njegovega položaja zaradi neprimernega ravnanja.

117.

Lomats, Zianon Kuzmich

Lomat, Zenon Kuzmich

ЛОМАЦЬ, Зянон Кузьмiч

ЛОМАТЬ, Зенон Кузьмич

Datum rojstva: 27.1.1944

Kraj rojstva: Karabani, regija Minsk

Dejavno je spodkopaval demokracijo v Belorusiji. Kot nekdanji predsednik odbora za državni nadzor (do leta 2010) je bil med glavnimi akterji v primeru Aleša Bjaljackega, enega najuglednejših zagovornikov človekovih pravic, vodje beloruskega centra za človekove pravice „Vjasna“ in podpredsednika Mednarodne zveze za človekove pravice (FIDH). Aleš Bjaljacki je dejavno branil žrtve represije, povezane z volitvami 19. decembra 2010, ter žrtve nasilja zoper civilno družbo in demokratično opozicijo in jim pomagal.

118.

Lopatko, Alexander Alexandrovich

Александр Александрович Лопатко

Аляксандр Аляксандровiч Лапатка

Namestnik vodje kazenske kolonije IK-9 v Maziru

Odgovoren za nečloveško ravnanje z Dmitrijem Daškevičem, vključno z mučenjem in zavračanjem dostopa do pravnega zastopnika. Lopatko je imel ključno vlogo v kazenski koloniji, v kateri je bil Daškevič in kjer so nad političnimi zaporniki, tudi Daškevičem, izvajali psihološki pritisk, med drugim s preprečevanjem spanja in osamitvijo.

120.

Lukashenka, Dzmitry Aliaksandravich

Lukashenko, Dmitri Aleksandrovich

Image

ЛУКАШЕНКО, Дмитрий Александрович

Datum rojstva: 23.3.1980

| Naslov: President's Sports Club |
| --- |
| 220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. |

Naslov: President's Sports Club

220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4.

Poslovnež, dejavno udeležen v finančne transakcije, v katere je vpletena družina Lukašenko.

Predsednik predsednikovega športnega kluba.

126.

Maltsau, Leanid Siamionavich

Maltsev, Leonid Semenovich

МАЛЬЦАЎ, Леанiд Сяменавiч

МАЛЬЦЕВ, Леонид Семенович

Datum rojstva: 29.8.1949

Kraj rojstva: Vetenevka, okrožje Slonim, regija Grodno

(д. Ветеньевка, Слонимского района, Гродненской области)

Osebna izkaznica: 3290849A002PB5

Vodja odbora za državne meje, nekdanji sekretar varnostnega sveta.

137.

Navumau, Uladzimir Uladzimiravich

Naumov, Vladimir Vladimirovich

НАВУМАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

НАУМОВ, Владимир Владимирович

Datum rojstva: 7.2.1956

Kraj rojstva: Smolensk (Rusija)

Ni sprožil preiskave v primeru nepojasnjenih izginotij Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji minister za notranje zadeve in nekdanji vodja varnostne službe predsednika. Kot minister za notranje zadeve je bil do svoje upokojitve iz zdravstvenih razlogov 6. aprila 2009 odgovoren za represijo mirnih demonstracij.

Predsednikova administracija mu je zagotovila stanovanje v okrožju nomenklature Drozdi v Minsku.

146.

Paulichenka, Dzmitry Valerievich

Pavlichenko, Dmitri Valerievich (Pavlichenko, Dmitriy Valeriyevich)

Image

ПАВЛИЧЕНКО, Дмитрий Валериевич

Datum rojstva: 1966

Kraj rojstva: Vitebsk

| Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“ |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 |

Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“

220028, Минск Маяковского, 111

Imel je ključno vlogo pri nepojasnjenem izginotju Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji vodja posebne odzivne skupine na Ministrstvu za notranje zadeve (SOBR).

Poslovnež, vodja „Honour“, združenja veteranov posebnih enot ministrstva za notranje zadeve pri ministrstvu za notranje zadeve.

148.

Piakarski, Aleh Anatolievich

Pekarski, Oleg Anatolievich

ПЯКАРСКI, Алег Анатольевiч

ПЕКАРСКИЙ, Олег Анатольевич

Osebna izkaznica: 3130564A041PB9

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji prvi namestnik ministra za notranje zadeve (do leta 2012) je bil odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

Polkovnik rezervnih enot.

155.

Pykina, Natallia Mikhailauna (Pykina, Natalia Mikhailauna)

Pikina, Natalia Mikhailovna (Pykina, Natalya Mikhailovna)

Image

Image

Datum rojstva: 20.4.1971

Kraj rojstva: Rakov

| Naslov: Суд Партизанского района г. Минска |
| --- |
| 220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 |

Naslov: Суд Партизанского района г. Минска

220027, г. Минск, ул. Семашко, 33

Odgovorna je za izvajanje politično motiviranih upravnih in kazenskih sankcij proti predstavnikom civilne družbe. Sodnica na sodišču okrožja Partizanski, zadolžena za zadevo Lihovid. Nikito Lihovida, aktivista „Gibanja za svobodo“, je 29. marca 2011 obsodila na tri leta in pol zapora. Imenovana je bila za namestnico predsednika na sodišču okrožja Partizanski v Minsku.

157.

Rakhmanava, Maryna Iurievna

Rakhmanova, Marina Iurievna

РАХМАНАВА, Марына Юр'еуна

РАХМАНОВА, Марина Юрьевна

Datum rojstva: 1970

Kraj rojstva: Grodno

Članica osrednje volilne komisije (CEC) in vodja oddelka za javne zahteve v regionalni upravi Grodno. Kot članica osrednje volilne komisije je bila odgovorna za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in parlamentarnih volitvah septembra 2012.

160.

Rubinau, Anatol Mikalaevich

Rubinov, Anatoli Nikolaevich

PYБIНAЎ, Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ, Анатолий Николаевич

Datum rojstva: 15.4.1939

Mogilev

Predsednik zgornjega doma parlamenta, nekdanji namestnik vodje predsednikove administracije, odgovoren za medije in ideologijo (2006–2008). V tej funkciji je bil eden glavnih virov in glasnikov državne propagande in ideološke podpore režimu. Od marca 2014 je član varnostnega sveta.

161.

Rusak, Viktar Uladzimiravich

Rusak, Viktor Vladimirovich

РУСАК, Вiктар Уладзiмiравiч

РУСАК, Виктор Владимирович

Datum rojstva: 4.5.1955

Kraj rojstva: Minsk

| Naslov: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь |
| --- |
| 220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 |

Naslov: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь

220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11

Član spodnjega doma parlamenta, namestnik predsednika odbora za državno varnost. Nekdanji vodja odbora KGB za ekonomsko varnost.

Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

166.

Sauko, Valery Iosifavich

Savko, Valeri Iosifovich

САЎКО, Валерый Iосiфавiч

САВКО, Валерий Иосифович

Vodja podružnice prorežimskega sindikata v Grodnem. Nekdanji vodja regionalne volilne komisije v regiji Grodno za predsedniške volitve 2010 in lokalne volitve marca 2014. Kot predsednik regionalne volilne komisije je bil odgovoren za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in potvarjanje na lokalnih volitvah marca 2014 v regiji Grodno.

167.

Shaeu, Valiantsin Piatrovich (Shayeu, Valyantsin Piatrovich)

Shaev, Valentin Petrovich (Shayev, Valentin Petrovich)

ШАЕЎ, Валянцiн Пятровiч

ШАЕВ, Валентин Петрович

Član varnostnega sveta, vodja preiskovalnega odbora, nekdanji namestnik vodje preiskovalnega odbora, nekdanji tožilec v regiji Gomel. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

171.

Shchurok, Ivan Antonavich

Shchurok, Ivan Antonovich

ШЧУРОК, Iван Антонавiч

ЩУРОК, Иван Антонович

Član osrednje volilne komisije (CEC) in vodja oddelka za izobraževanje v regionalni upravi Vitebsk. Kot član osrednje volilne komisije je bil odgovoren za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in parlamentarnih volitvah septembra 2012.

184.

Sirenka, Viktar Ivanavich

Sirenko, Viktor Ivanovich

Image

СИРЕНКО, Виктор Иванович

Datum rojstva: 4.3.1962

Osebna izkaznica: 3040362B062PB7

| Naslov: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома |
| --- |
| ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск |

Naslov: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома

ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск

Vodja odbora za zdravstveno varstvo mesta Minsk in nekdanji glavni kirurg na urgenci v Minsku. Ni nasprotoval ugrabitvi predsedniškega kandidata Nekljajeva, ki je bil hudo pretepen 19. decembra 2010 in nato prepeljan v njegovo bolnišnico; ker ni poklical policije, je sodeloval z neznanimi storilci. To neukrepanje je pripomoglo k njegovemu napredovanju.

Kot vodja odbora za zdravstveno varstvo mesta Minsk je odgovoren za nadziranje koriščenja delovno-sanitarnih ustanov pri zatiranju človekovih pravic.

185.

Sivakau, Iury Leanidavich (Sivakau, Yury Leanidavich)

Sivakov, Iury (Yurij, Yuri) Leonidovich

СIВАКАЎ, Юрый Леанідавіч

СИВАКОВ, Юрий Леонидович

Datum rojstva: 5.8.1946

Kraj rojstva: Onori, regija Sahalin

| Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“ |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 |

Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“

220028, Минск Маяковского, 111

Organiziral je nepojasnjena izginotja Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji minister za turizem in šport, nekdanji minister za notranje zadeve in nekdanji namestnik vodje predsednikove administracije.

186.

Skurat, Viktar Vatslavavich

Skurat, Viktor Vatslavovich

СКУРАТ, Вiктар Вацлавaвiч

СКУРАТ, Виктор Вацлавович

Nekdanji vodja varnostnega oddelka na ministrstvu za notranje zadeve. V tej funkciji odgovoren za hude kršitve človekovih pravic ter zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije, zlasti po predsedniških volitvah leta 2010. Februarja 2011 je bil za svoje zasluge nagrajen s pisnim priznanjem. Upokojen od februarja 2013. Vodja varnostnega oddelka holdinga „MZOR“, ki je v lasti države in v pristojnosti ministrstva Republike Belorusije za industrijo, kar pomeni, da je neposredno povezan z režimom Lukašenka.

201.

Traulka, Pavel

Traulko, Pavel

ТРАУЛЬКА, Павел

ТРАУЛЬКО, Павел

Podpolkovnik, nekdanji agent vojaške protiobveščevalne službe KGB (trenutno vodja tiskovne službe beloruskega preiskovalnega odbora). Potvoril je dokaze in skušal z grožnjami izsiliti priznanja opozicijskih aktivistov v zaporu KGB v Minsku po zatiranju protestnih demonstracij po volitvah v Minsku 19. decembra 2010. Neposredno je odgovoren za kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ter za odrekanje pravice do poštenega sojenja. Njegova dejanja pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

202.

Trutka, Iury Igorevich (Trutka, Yury Igorevich)

Trutko, Iury (Yurij, Yuri) Igorevich

ТРУТКA, Юрый Iгаравич

ТРУТКО, Юрий Игоревич

Namestnik vodje kazenske kolonije IK-2 v Bobrujsku.

Odgovoren za nečloveško in kruto ravnanje s političnima zapornikoma Alešem Sannikovom in Alešem Bjaljackim v kazenski koloniji IK-2 v Bobrujsku. V kazenski koloniji so pod njegovim nadzorom mučili opozicijske aktiviste, jim onemogočali dostop do odvetnika in jih zapirali v samico. Trutko je izvajal pritisk nad Bjaljackim in Sannikovom, da bi ju prisilil v podpis prošnje za pomilostitev.

217.

Volkau, Siarhei Mikhailavich

Volkov, Sergei Mikhailovich (Volkov, Sergey Mikhailovich)

ВОЛКАЎ, Сяргей Мiхайлавiч

ВОЛКОВ, Сергей Михайлович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji vodja obveščevalnega odbora KGB je bil soodgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

221.

Zaharouski, Anton Uladzimiravich

Zagorovski, Anton Vladimirovich

ЗАГАРОЎСКI, Антон Уладзiмiравiч

ЗАГОРОВСКИЙ, Антон Владимирович

Tožilec v mestu Minsku, nekdanji tožilec v okrožju Frunzenski v Minsku, ki je vodil zadevo protestnika Vasilija Parfenkova februarja 2011 in zadevo zoper Aleša Sannikova julija 2011. Odgovoren je za izvajanje politično motiviranih upravnih in kazenskih sankcij proti predstavnikom civilne družbe.

222.

Zaitsau, Vadzim Iurievich

Zaitsev, Vadim Iurievich

ЗАЙЦАЎ, Вадзiм Юр'евiч

ЗАЙЦЕВ, Вадим Юрьевич

Datum rojstva: 1964

Kraj rojstva: regija Žitomir, Ukrajina (ZSSR)

Od junija 2013 direktor polzasebne družbe Cosmos TV, ki ga je kot predstavnika države imenovala beloruska vlada. Nekdanji vodja KGB (od julija 2008 do novembra 2012).

Odgovoren za preoblikovanje KGB v glavni organ za represijo zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Odgovoren za širjenje lažnih informacij prek medijev o protestnikih, ki so se udeležili demonstracij 19. decembra 2010; v skladu s temi informacijami naj bi protestniki s seboj prinesli predmete, ki so jih uporabili kot orožje. Ženi in otroku nekdanjega predsedniškega kandidata Andreja Sannikova je osebno grozil s smrtjo in fizičnim napadom. Na njegovo pobudo so bili izdani ukazi za nezakonito nadlegovanje demokratične opozicije, mučenje političnih nasprotnikov in slabo ravnanje z zaporniki.

224.

Zakharau, Aliaksei Ivanavich

Zakharov, Aleksei Ivanovich (Zakharov, Alexey Ivanovich)

ЗАХАРАЎ, Аляксей Iванавiч

ЗАХАРОВ, Алексей Иванович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji vodja vojaškega protiobveščevalnega odbora KGB (do leta 2012) je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Pod njegovim nadzorom so uslužbenci KGB sodelovali pri zaslišanju političnih aktivistov po demonstracijah 19. decembra 2010.

226.

Zhadobin, Iury Viktaravich (Zhadobin, Yury Viktaravich)

Zhadobin, Iuri Viktorovich (Zhadobin, Yuri Viktorovich)

ЖАДОБIН, Юрый Biктapaвiч

ЖАДОБИН, Юрий Викторович

Datum rojstva: 14.11.1954

Kraj rojstva: Dnipropetrovsk

Osebna izkaznica: 3141154A021PB0

Od decembra 2009 minister za obrambo.

Kot član varnostnega sveta je tisti, ki odobri odločitve o represivnih ukrepih, dogovorjene na ministrski ravni, vključno z odločitvijo o zatiranju mirnih demonstracij 19. decembra 2010. Po decembru 2010 je v govorih o demokratični opoziciji navajal, da je to primer „popolnega poraza škodljivih sil“.

227.

Zhuk, Alena Siamionauna (Zhuk, Alena Syamionauna)

Zhuk, Elena Semenovna (Zhuk, Yelena Semyonovna)

ЖУК, Алена Сямёнаўна

ЖУК, Елена Семеновна

Sodnica na sodišču okrožja Pervomajski v Vitebsku. Sjargeja Kavalenko, ki je v letih 2012 in 2013 veljal za političnega zapornika, je 24. februarja 2012 obsodila na dve leti in mesec dni zapora zaradi kršitve pogojne kazni. Alena Žuk je bila neposredno odgovorna za kršitve človekovih pravic posameznika, saj je Sjargeju Kavalenki odrekla pravico do poštenega sojenja. Sjargej Kavalenka je bil pred tem obsojen na pogojno zaporno kazen, ker je v Vitebsku izobesil prepovedano zgodovinsko belo-rdeče-belo zastavo, simbol opozicijskega gibanja. Naknadna obsodba, ki jo je izrekla Alena Žuk, je bila nesorazmerno stroga glede na naravo kaznivega dejanja in ni bila v skladu s kazenskim zakonikom Belorusije. Dejanja Alene Žuk pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

228.

Zhuk, Dzmitry Aliaksandravich

Zhuk, Dmitri Aleksandrovich

ЖУК, Дзмiтрый Аляксандравiч

ЖУК, Дмитрий Александрович

Datum rojstva: 7.7.1970

Osebna izkaznica: 3070770A081PB7

| Naslov: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО |
| --- |
| Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 |

Naslov: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО

Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26

Od maja 2003 je generalni direktor državne tiskovne agencije BELTA.

Odgovoren je za širjenje državne propagande v medijih, ki je podprla in opravičila represijo nad demokratično opozicijo in civilno družbo 19. decembra 2010, v ta namen pa je uporabila tudi potvorjene informacije.

230.

Zhukouski, Siarhei Kanstantsinavich

Zhukovski, Sergei Konstantinovich

ЖУКОЎСКI, Сяргей Канстанцiнавiч

ЖУКОВСКИЙ, Сергей Константинович

Namestnik državnega tožilca v okrožju Zavodskoj v Minsku, zadolžen za primer vidnih predstavnikov civilne družbe Irine Halip, Sergeja Marceleva in Pavla Severineca. Obtožnica, ki jo je vložil, je bila očitno in neposredno politično motivirana ter je nedvomno kršila zakon o kazenskem postopku. Temeljila je na nepravilni klasifikaciji dogodkov, ki so se zgodili 19. decembra 2010, in ni bila podprta z dokazi ali izjavami prič.

B.   Subjekti

| | Ime
  (angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa) | Ime
  (belorusko črkovanje) | Ime
  (rusko črkovanje) | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | | „

  “ | Republika Belorusija, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B |
| Tel.: (+375 17) 263-63-83, |
| Faks: (+375 17) 263-90-12 |

Ime

(angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa)

Ime

(belorusko črkovanje)

Ime

(rusko črkovanje)

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

1.

Beltechexport

Image

Republika Belorusija, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B

Tel.: (+375 17) 263-63-83,

Faks: (+375 17) 263-90-12

Beltechexport ima koristi od režima kot glavni izvoznik orožja in vojaške opreme v Belorusiji, kar pomeni, da potrebuje dovoljenje beloruskih oblasti.

3.

Beltech Holding

Белтех Холдинг

Beltech Holding ima koristi od režima, zlasti prek podjetja Beltechexport, ki je del družbe Beltech Holding. Beltechexport ima koristi od režima kot glavni izvoznik orožja in vojaške opreme v Belorusiji, kar pomeni, da potrebuje dovoljenje beloruskih oblasti.

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1160/2014

z dne 30. oktobra 2014

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 glede seznama držav in ozemelj

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (1) ter zlasti členov 10 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 998/2003 določa zahteve v zvezi z zdravjem živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravila, ki se uporabljajo za nadzor takih premikov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 998/2003 določa zahteve v zvezi z zdravjem živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravila, ki se uporabljajo za nadzor takih premikov.

| (2) | Seznam iz dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 določa tretje države in ozemlja, kjer ni stekline, ter tretje države in ozemlja, za katere je bilo ugotovljeno, da tveganje za širjenje stekline v Unijo zaradi netrgovskih premikov hišnih živali iz navedenih držav in ozemelj ni večje od tveganja, povezanega s premiki med državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

Seznam iz dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 določa tretje države in ozemlja, kjer ni stekline, ter tretje države in ozemlja, za katere je bilo ugotovljeno, da tveganje za širjenje stekline v Unijo zaradi netrgovskih premikov hišnih živali iz navedenih držav in ozemelj ni večje od tveganja, povezanega s premiki med državami članicami.

| (3) | Za vpis v navedeni seznam mora tretja država predstaviti svoj status v zvezi s steklino in dokazati, da izpolnjuje nekatere zahteve v zvezi s prijavljanjem suma stekline, sistemom spremljanja, sestavo in organizacijo svojih veterinarskih služb, izvajanjem vseh regulativnih ukrepov za preprečevanje in nadzor stekline ter predpisi o trženju cepiv proti steklini. |
| --- | --- |

(3)

Za vpis v navedeni seznam mora tretja država predstaviti svoj status v zvezi s steklino in dokazati, da izpolnjuje nekatere zahteve v zvezi s prijavljanjem suma stekline, sistemom spremljanja, sestavo in organizacijo svojih veterinarskih služb, izvajanjem vseh regulativnih ukrepov za preprečevanje in nadzor stekline ter predpisi o trženju cepiv proti steklini.

| (4) | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je predložila podatke o statusu v zvezi s steklino in podatke o izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (ES) št. 998/2003. Ocena predloženih podatkov kaže, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedene uredbe in bi jo zato bilo treba vključiti v seznam iz dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003. |
| --- | --- |

(4)

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je predložila podatke o statusu v zvezi s steklino in podatke o izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (ES) št. 998/2003. Ocena predloženih podatkov kaže, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedene uredbe in bi jo zato bilo treba vključiti v seznam iz dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003.

| (5) | Uredbo (ES) št. 998/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 998/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 se med vnosa za Sveto Lucijo in Montserrat vstavi naslednji vnos:

„MK ... Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

1

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/19

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1161/2014

z dne 30. oktobra 2014

o prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (1) in zlasti člena 17 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu določa tehnične specifikacije glede konstrukcije, preskušanja, vgradnje in kontrolnih pregledov digitalnih tahografov. |
| --- | --- |

(1)

Priloga IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu določa tehnične specifikacije glede konstrukcije, preskušanja, vgradnje in kontrolnih pregledov digitalnih tahografov.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 68/2009 (2) je kot začasno rešitev do 31. decembra 2013 uvedla pretvornik, da bi bila možna vgradnja tahografov v skladu s Prilogo IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 v vozilih tipa M1 in N1. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 68/2009 (2) je kot začasno rešitev do 31. decembra 2013 uvedla pretvornik, da bi bila možna vgradnja tahografov v skladu s Prilogo IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 v vozilih tipa M1 in N1.

| (3) | Uredba (EGS) št. 3821/85 je bila nadomeščena z Uredbo (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu, za katero je bil zakonodajni postopek zaključen 15. januarja 2014. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EGS) št. 3821/85 je bila nadomeščena z Uredbo (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu, za katero je bil zakonodajni postopek zaključen 15. januarja 2014.

| (4) | Uvodna izjava 5 Uredbe (EU) št. 165/2014 določa, da Komisija preuči podaljšanje obdobja veljavnosti pretvornika za vozila tipa M1 in N1 do leta 2015 in dodatno preuči dolgoročno rešitev za vozila tipa M1 in N1 pred letom 2015. |
| --- | --- |

(4)

Uvodna izjava 5 Uredbe (EU) št. 165/2014 določa, da Komisija preuči podaljšanje obdobja veljavnosti pretvornika za vozila tipa M1 in N1 do leta 2015 in dodatno preuči dolgoročno rešitev za vozila tipa M1 in N1 pred letom 2015.

| (5) | Komisija v sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Digitalni tahograf: Načrt za prihodnje dejavnosti“ (4), ki je bilo priloženo predlogu Uredbe (EU) št. 165/2014, določa obdobje 2 let po sprejetju Uredbe (EU) št. 165/2014 za pripravo in sprejetje prilog in dodatkov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija v sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Digitalni tahograf: Načrt za prihodnje dejavnosti“ (4), ki je bilo priloženo predlogu Uredbe (EU) št. 165/2014, določa obdobje 2 let po sprejetju Uredbe (EU) št. 165/2014 za pripravo in sprejetje prilog in dodatkov.

| (6) | V tehničnih specifikacijah Uredbe (EU) št. 165/2014 bi bilo treba določiti trajne rešitve glede pretvornika. Pri uporabi načela legitimnega pričakovanja bi bilo zato treba podaljšati možnost uporabe pretvornikov za vozila tipa M1 in N1 vsaj do sprejetja navedenih tehničnih prilog in dodatkov. |
| --- | --- |

(6)

V tehničnih specifikacijah Uredbe (EU) št. 165/2014 bi bilo treba določiti trajne rešitve glede pretvornika. Pri uporabi načela legitimnega pričakovanja bi bilo zato treba podaljšati možnost uporabe pretvornikov za vozila tipa M1 in N1 vsaj do sprejetja navedenih tehničnih prilog in dodatkov.

| (7) | Glede na to, da je zahteva 172 potekla 31. decembra 2013, bi moralo podaljšanje rešitve s pretvornikom veljati retroaktivno od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da je zahteva 172 potekla 31. decembra 2013, bi moralo podaljšanje rešitve s pretvornikom veljati retroaktivno od navedenega datuma.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18 Uredbe (EGS) št. 3821/85 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18 Uredbe (EGS) št. 3821/85 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 se spremeni:

| | v delu I Opredelitev izrazov, točka (rr), prva alinea, se datum „31. december 2013“ nadomesti z „31. december 2015“. |
| --- | --- |

v delu I Opredelitev izrazov, točka (rr), prva alinea, se datum „31. december 2013“ nadomesti z „31. december 2015“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 68/2009 z dne 23. januarja 2009 o deveti prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (UL L 21, 24.1.2009, str. 3).

2

(3)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

3

(4)  COM(2011) 454 final.

4

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1162/2014

z dne 30. oktobra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 59,9 |
| MA | 95,7 |
| MK | 50,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 80,7 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 87,3 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 107,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| TR | 90,5 |
| UY | 29,5 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | BR | 272,2 |
| MD | 36,9 |
| PE | 362,4 |
| TR | 139,8 |
| US | 406,3 |
| ZZ | 243,5 |
| 0808 10 80 | BR | 53,2 |
| CL | 87,3 |
| NZ | 141,0 |
| ZA | 214,7 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 84,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

59,9

MA

95,7

MK

50,7

ZZ

68,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

80,7

TR

116,3

ZZ

87,3

0709 93 10

MA

82,8

TR

132,9

ZZ

107,9

0805 50 10

AR

72,8

TR

90,5

UY

29,5

ZZ

64,3

0806 10 10

BR

272,2

MD

36,9

PE

362,4

TR

139,8

US

406,3

ZZ

243,5

0808 10 80

BR

53,2

CL

87,3

NZ

141,0

ZA

214,7

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

68,8

TR

99,6

ZZ

84,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/23

---

UREDBA (EU) št. 1163/2014 EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 22. oktobra 2014

o nadomestilih za nadzor

(ECB/2014/41)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) in zlasti drugega pododstavka člena 4(3), člena 30 in drugega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju javnega posvetovanja in preučitve, ki sta bila opravljena v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1024/2013 vzpostavlja enotni mehanizem nadzora (EMN), ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in pristojni nacionalni organi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1024/2013 vzpostavlja enotni mehanizem nadzora (EMN), ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in pristojni nacionalni organi.

| (2) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013 je ECB odgovorna za učinkovito in skladno delovanje EMN za vse kreditne institucije, finančne holdinge in mešane finančne holdinge v vseh državah članicah euroobmočja in državah članicah zunaj euroobmočja, ki so vzpostavile tesno sodelovanje z ECB. Pravila in postopki, ki urejajo sodelovanje med ECB in pristojnimi nacionalnimi organi znotraj EMN in z imenovanimi nacionalnimi organi, so določeni v Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (2). |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013 je ECB odgovorna za učinkovito in skladno delovanje EMN za vse kreditne institucije, finančne holdinge in mešane finančne holdinge v vseh državah članicah euroobmočja in državah članicah zunaj euroobmočja, ki so vzpostavile tesno sodelovanje z ECB. Pravila in postopki, ki urejajo sodelovanje med ECB in pristojnimi nacionalnimi organi znotraj EMN in z imenovanimi nacionalnimi organi, so določeni v Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (2).

| (3) | Člen 30 Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da ECB kreditnim institucijam s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnicam, ki jih v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, zaračunava letno nadomestilo za nadzor. Nadomestila, ki jih zaračuna ECB, bi morala kriti izdatke ECB v zvezi z nalogami, ki so nanjo prenesene s členi 4 do 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013, vendar pa jih ne bi smela presegati. |
| --- | --- |

(3)

Člen 30 Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da ECB kreditnim institucijam s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnicam, ki jih v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, zaračunava letno nadomestilo za nadzor. Nadomestila, ki jih zaračuna ECB, bi morala kriti izdatke ECB v zvezi z nalogami, ki so nanjo prenesene s členi 4 do 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013, vendar pa jih ne bi smela presegati.

| (4) | Letno nadomestilo za nadzor bi moralo obsegati znesek, ki ga enkrat letno plačajo vse znotraj EMN nadzirane kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Letno nadomestilo za nadzor bi moralo obsegati znesek, ki ga enkrat letno plačajo vse znotraj EMN nadzirane kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici.

| (5) | Znotraj EMN se nadzorne odgovornosti ECB in vsakega pristojnega nacionalnega organa dodelijo na podlagi pomembnosti nadzorovanih subjektov. |
| --- | --- |

(5)

Znotraj EMN se nadzorne odgovornosti ECB in vsakega pristojnega nacionalnega organa dodelijo na podlagi pomembnosti nadzorovanih subjektov.

| (6) | ECB je pristojna za neposredni nadzor v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnicami, ki se nahajajo v sodelujočih državah članicah in so jih ustanovile pomembne kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

ECB je pristojna za neposredni nadzor v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi s sedežem v sodelujočih državah članicah in podružnicami, ki se nahajajo v sodelujočih državah članicah in so jih ustanovile pomembne kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah.

| (7) | ECB tudi nadzira delovanje EMN, kar vključuje vse kreditne institucije, bodisi pomembne bodisi manj pomembne. ECB je v zvezi z vsemi kreditnimi institucijami s sedežem v sodelujočih državah članicah izključno pristojna, da subjektom izda dovoljenje za opravljanje dejavnosti kreditne institucije, da odvzame dovoljenja ter oceni pridobitve in odsvojitve kvalificiranih deležev. |
| --- | --- |

(7)

ECB tudi nadzira delovanje EMN, kar vključuje vse kreditne institucije, bodisi pomembne bodisi manj pomembne. ECB je v zvezi z vsemi kreditnimi institucijami s sedežem v sodelujočih državah članicah izključno pristojna, da subjektom izda dovoljenje za opravljanje dejavnosti kreditne institucije, da odvzame dovoljenja ter oceni pridobitve in odsvojitve kvalificiranih deležev.

| (8) | Pristojni nacionalni organi so odgovorni za neposredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ne da bi to posegalo v pravico ECB, da v posameznih primerih sama izvaja neposredni nadzor, če je to potrebno za skladno uporabo visokih nadzornih standardov. Ta delitev nadzornih odgovornosti znotraj EMN in s tem povezani izdatki ECB se upoštevajo pri razdelitvi zneska, ki se povrne preko nadomestil za nadzor, med kategoriji pomembnih nadzorovanih subjektov in manj pomembnih nadzorovanih subjektov. |
| --- | --- |

(8)

Pristojni nacionalni organi so odgovorni za neposredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ne da bi to posegalo v pravico ECB, da v posameznih primerih sama izvaja neposredni nadzor, če je to potrebno za skladno uporabo visokih nadzornih standardov. Ta delitev nadzornih odgovornosti znotraj EMN in s tem povezani izdatki ECB se upoštevajo pri razdelitvi zneska, ki se povrne preko nadomestil za nadzor, med kategoriji pomembnih nadzorovanih subjektov in manj pomembnih nadzorovanih subjektov.

| (9) | Člen 33(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, da ECB v uredbah in sklepih objavi podrobno operativno ureditev za izvajanje nalog, ki se nanjo prenesejo z Uredbo (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(9)

Člen 33(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, da ECB v uredbah in sklepih objavi podrobno operativno ureditev za izvajanje nalog, ki se nanjo prenesejo z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

| (10) | Po členu 30(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 nadomestila temeljijo na objektivnih merilih, povezanih s pomembnostjo in profilom tveganosti zadevnih kreditnih institucije, vključno z njihovo tveganju prilagojeno aktivo. |
| --- | --- |

(10)

Po členu 30(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 nadomestila temeljijo na objektivnih merilih, povezanih s pomembnostjo in profilom tveganosti zadevnih kreditnih institucije, vključno z njihovo tveganju prilagojeno aktivo.

| (11) | Nadomestila se izračunajo na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah. To pomeni, da se v primeru, ko so kreditne institucije del nadzorovane skupine s sedežem v sodelujočih državah članicah, izračuna in plača eno nadomestilo na ravni skupine. |
| --- | --- |

(11)

Nadomestila se izračunajo na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah. To pomeni, da se v primeru, ko so kreditne institucije del nadzorovane skupine s sedežem v sodelujočih državah članicah, izračuna in plača eno nadomestilo na ravni skupine.

| (12) | Pri izračunu letnega nadomestila za nadzor se podrejene družbe s sedežem v nesodelujočih državah članicah ne bi smele upoštevati. V tej zvezi in zaradi določitve upoštevnih faktorjev za izračun nadomestila za nadzorovano skupino bi bilo treba zagotoviti podatke na podkonsolidirani osnovi za vse podrejene družbe in posle, ki jih nadzira nadrejena družba v sodelujočih državah članicah. Ker so stroški priprave takšnih podatkov na podkonsolidirani ravni lahko visoki, bi morali nadzorovani subjekti imeti možnost, da se odločijo za nadomestilo, izračunano na podlagi podatkov, zagotovljenih na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah, vključujoč podrejene družbe s sedežem v nesodelujočih državah članicah, čeprav bi to imelo za posledico višje nadomestilo. |
| --- | --- |

(12)

Pri izračunu letnega nadomestila za nadzor se podrejene družbe s sedežem v nesodelujočih državah članicah ne bi smele upoštevati. V tej zvezi in zaradi določitve upoštevnih faktorjev za izračun nadomestila za nadzorovano skupino bi bilo treba zagotoviti podatke na podkonsolidirani osnovi za vse podrejene družbe in posle, ki jih nadzira nadrejena družba v sodelujočih državah članicah. Ker so stroški priprave takšnih podatkov na podkonsolidirani ravni lahko visoki, bi morali nadzorovani subjekti imeti možnost, da se odločijo za nadomestilo, izračunano na podlagi podatkov, zagotovljenih na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah, vključujoč podrejene družbe s sedežem v nesodelujočih državah članicah, čeprav bi to imelo za posledico višje nadomestilo.

| (13) | Institucije, navedene v členu 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), so izvzete iz nadzorniških nalog, prenesenih na ECB v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013, zato jim ECB nadomestil ne bo zaračunala. |
| --- | --- |

(13)

Institucije, navedene v členu 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), so izvzete iz nadzorniških nalog, prenesenih na ECB v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013, zato jim ECB nadomestil ne bo zaračunala.

| (14) | Uredba se splošno uporablja, je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah euroobmočja. Zato je ustrezni pravni instrument za določitev praktične ureditve za izvajanje člena 30 Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(14)

Uredba se splošno uporablja, je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah euroobmočja. Zato je ustrezni pravni instrument za določitev praktične ureditve za izvajanje člena 30 Uredbe (EU) št. 1024/2013.

| (15) | V skladu s členom 30(5) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ta uredba ne posega v pravico pristojnih nacionalnih organov, da zaračunajo nadomestila v skladu z nacionalnim pravom in kolikor nadzorniške naloge niso bile prenesene na ECB ali v zvezi s stroški, nastalimi pri sodelovanju z ECB in zagotavljanju pomoči ECB ter ravnanju po njenih navodilih, v skladu z upoštevnim pravom Unije in ob upoštevanju ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 1024/2013, vključno s členoma 6 in 12 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 30(5) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ta uredba ne posega v pravico pristojnih nacionalnih organov, da zaračunajo nadomestila v skladu z nacionalnim pravom in kolikor nadzorniške naloge niso bile prenesene na ECB ali v zvezi s stroški, nastalimi pri sodelovanju z ECB in zagotavljanju pomoči ECB ter ravnanju po njenih navodilih, v skladu z upoštevnim pravom Unije in ob upoštevanju ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 1024/2013, vključno s členoma 6 in 12 navedene uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa:

| (a) | ureditve za izračun skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo v zvezi z nadzorovanimi subjekti in nadzorovanimi skupinami; |
| --- | --- |

(a)

ureditve za izračun skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo v zvezi z nadzorovanimi subjekti in nadzorovanimi skupinami;

| (b) | metodologijo in merila za izračun letnega nadomestila za nadzor, ki jih nosi vsak nadzorovani subjekt in vsaka nadzorovana skupina; |
| --- | --- |

(b)

metodologijo in merila za izračun letnega nadomestila za nadzor, ki jih nosi vsak nadzorovani subjekt in vsaka nadzorovana skupina;

| (c) | postopek, po katerem ECB pobira letna nadomestila za nadzor. |
| --- | --- |

(c)

postopek, po katerem ECB pobira letna nadomestila za nadzor.

2.   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor obsega letno nadomestilo za nadzor v zvezi z vsakim pomembnim nadzorovanim subjektom ali skupino in vsakim manj pomembnim nadzorovanim subjektom ali skupino ter ga izračuna ECB na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov, ki so vsebovane v Uredbi (EU) št. 1024/2013 in Uredbi (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17), razen če je v tej uredbi določeno drugače in skupaj z naslednjimi opredelitvami pojmov:

| 1. | „letno nadomestilo za nadzor“ pomeni nadomestilo, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom in vsako nadzorovano skupino ter kot se izračuna v skladu z ureditvami, določenimi v členu 10(6); |
| --- | --- |

1.

„letno nadomestilo za nadzor“ pomeni nadomestilo, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom in vsako nadzorovano skupino ter kot se izračuna v skladu z ureditvami, določenimi v členu 10(6);

| 2. | „letni stroški“ pomenijo znesek, kot se določi v skladu z določbami člena 5 in ki se povrne ECB prek letnih nadomestil za nadzor za določeno obdobje zaračunavanja nadomestila; |
| --- | --- |

2.

„letni stroški“ pomenijo znesek, kot se določi v skladu z določbami člena 5 in ki se povrne ECB prek letnih nadomestil za nadzor za določeno obdobje zaračunavanja nadomestila;

| 3. | „zavezanec za plačilo nadomestila“ pomeni kreditno institucijo, ki je plačnica nadomestila, ali podružnico, ki je plačnica nadomestila, kot se določi v skladu s členom 4 in na katero se naslovi obvestilo o nadomestilu; |
| --- | --- |

3.

„zavezanec za plačilo nadomestila“ pomeni kreditno institucijo, ki je plačnica nadomestila, ali podružnico, ki je plačnica nadomestila, kot se določi v skladu s členom 4 in na katero se naslovi obvestilo o nadomestilu;

| 4. | „faktorji za izračun nadomestila“ pomenijo podatke v zvezi z nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, ki so opredeljeni v členu 10(3)(a) in se uporabijo za izračun letnega nadomestila za nadzor; |
| --- | --- |

4.

„faktorji za izračun nadomestila“ pomenijo podatke v zvezi z nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, ki so opredeljeni v členu 10(3)(a) in se uporabijo za izračun letnega nadomestila za nadzor;

| 5. | „obvestilo o nadomestilu“ pomeni obvestilo, v katerem je določeno letno nadomestilo za nadzor, ki ga plača zadevni zavezanec za plačilo nadomestila, in ki se izda zadevnemu zavezancu za plačilo nadomestila v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

5.

„obvestilo o nadomestilu“ pomeni obvestilo, v katerem je določeno letno nadomestilo za nadzor, ki ga plača zadevni zavezanec za plačilo nadomestila, in ki se izda zadevnemu zavezancu za plačilo nadomestila v skladu s to uredbo;

| 6. | „kreditna institucija, ki je plačnica nadomestila“ pomeni kreditno institucijo s sedežem v sodelujoči državi članici; |
| --- | --- |

6.

„kreditna institucija, ki je plačnica nadomestila“ pomeni kreditno institucijo s sedežem v sodelujoči državi članici;

| 7. | „podružnica, ki je plačnica nadomestila“ pomeni podružnico, ki jo v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici; |
| --- | --- |

7.

„podružnica, ki je plačnica nadomestila“ pomeni podružnico, ki jo v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici;

| 8. | „obdobje zaračunavanja nadomestila“ pomeni koledarsko leto; |
| --- | --- |

8.

„obdobje zaračunavanja nadomestila“ pomeni koledarsko leto;

| 9. | „prvo obdobje zaračunavanja nadomestila“ pomeni časovno obdobje med datumom, na katerega ECB prevzame naloge, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013, in koncem koledarskega leta, v katerem ECB prevzame te naloge; |
| --- | --- |

9.

„prvo obdobje zaračunavanja nadomestila“ pomeni časovno obdobje med datumom, na katerega ECB prevzame naloge, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013, in koncem koledarskega leta, v katerem ECB prevzame te naloge;

| 10. | „skupina subjektov, ki so plačniki nadomestila“ pomeni (i) nadzorovano skupino in (ii) več podružnic, ki so plačnice nadomestila in za katere se šteje, da so ena podružnica v skladu s členom 3(3); |
| --- | --- |

10.

„skupina subjektov, ki so plačniki nadomestila“ pomeni (i) nadzorovano skupino in (ii) več podružnic, ki so plačnice nadomestila in za katere se šteje, da so ena podružnica v skladu s členom 3(3);

| 11. | „država članica“ pomeni državo članico Unije; |
| --- | --- |

11.

„država članica“ pomeni državo članico Unije;

| 12. | „skupna sredstva“ pomenijo skupno vrednost sredstev, kot se določi v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). V primeru skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila, skupna sredstva ne vključujejo podrejenih družb s sedežem v nesodelujočih državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

12.

„skupna sredstva“ pomenijo skupno vrednost sredstev, kot se določi v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). V primeru skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila, skupna sredstva ne vključujejo podrejenih družb s sedežem v nesodelujočih državah članicah in tretjih državah;

| 13. | „skupna izpostavljenost tveganju“ pomeni v zvezi s skupino subjektov, ki so plačniki nadomestila, in kreditno institucijo, ki je plačnica nadomestila in ni del skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila, znesek, ki se določi na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah in izračuna z uporabo člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

13.

„skupna izpostavljenost tveganju“ pomeni v zvezi s skupino subjektov, ki so plačniki nadomestila, in kreditno institucijo, ki je plačnica nadomestila in ni del skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila, znesek, ki se določi na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah in izračuna z uporabo člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Člen 3

Splošna obveznost plačila letnega nadomestila za nadzor

1.   ECB zaračuna letno nadomestilo za nadzor v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom in vsako nadzorovano skupino za vsakokratno obdobje zaračunavanja nadomestila.

2.   Letno nadomestilo za nadzor za vsak nadzorovani subjekt in nadzorovano skupino bo določeno v obvestilu o nadomestilu, ki se izda zavezancu za plačilo nadomestila, ta pa ga mora plačati. Obvestilo o nadomestilo in katero koli obvestilo ali sporočilo ECB v zvezi z nadomestili za nadzor bodo naslovljeni na zavezanca za plačilo nadomestila. Zavezanec za plačilo nadomestila bo odgovoren za plačilo letnega nadomestila za nadzor.

3.   Dve ali več podružnic, ki so plačnice nadomestila in jih je ustanovila ista kreditna institucija v isti sodelujoči državi članici, se štejejo za eno podružnico. Podružnice iste kreditne institucije, ki so plačnice nadomestila in imajo sedež v različnih sodelujočih državah članicah, se ne štejejo za eno podružnico.

4.   Podružnice, ki so plačnice nadomestila, se za namene te uredbe štejejo za ločene od podrejenih družb iste kreditne institucije s sedežem v isti sodelujoči državi članici.

Člen 4

Zavezanec za plačilo nadomestila

1.   Zavezanec za plačilo letnega nadomestila za nadzor je:

| (a) | kreditna institucija, ki je plačnica nadomestila, v primeru kreditne institucije, ki je plačnica nadomestila in ni del nadzorovane skupine; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija, ki je plačnica nadomestila, v primeru kreditne institucije, ki je plačnica nadomestila in ni del nadzorovane skupine;

| (b) | podružnica, ki je plačnica nadomestila, v primeru podružnice, ki je plačnica nadomestila in se ne združi z drugo podružnico, ki je plačnica nadomestila; |
| --- | --- |

(b)

podružnica, ki je plačnica nadomestila, v primeru podružnice, ki je plačnica nadomestila in se ne združi z drugo podružnico, ki je plačnica nadomestila;

| (c) | določen v skladu z določbami odstavka 2 v primeru nadzorovane skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila. |
| --- | --- |

(c)

določen v skladu z določbami odstavka 2 v primeru nadzorovane skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila.

2.   Brez poseganja v ureditve znotraj skupine subjektov, ki so plačniki nadomestila, glede razdelitve stroškov se skupina subjektov, ki so plačniki nadomestila, obravnava kot ena enota. Vsaka skupina subjektov, ki so plačniki nadomestila, imenuje zavezanca za plačilo nadomestila za celotno skupino in o njegovi identiteti uradno obvesti ECB. Zavezanec za plačilo nadomestila mora imeti sedež v sodelujoči državi članici. To uradno obvestilo se šteje za veljavno samo, če:

| (a) | so v njem navedena imena vseh nadzorovanih subjektov v skupini, na katere se nanaša uradno obvestilo; |
| --- | --- |

(a)

so v njem navedena imena vseh nadzorovanih subjektov v skupini, na katere se nanaša uradno obvestilo;

| (b) | je podpisano v imenu vseh nadzorovanih subjektov v skupini; |
| --- | --- |

(b)

je podpisano v imenu vseh nadzorovanih subjektov v skupini;

| (c) | ga ECB prejme najpozneje do 1. julija v vsakokratnem letu, da se lahko upošteva pri izdaji obvestila o nadomestilu v zvezi z naslednjim obdobjem zaračunavanja nadomestila. |
| --- | --- |

(c)

ga ECB prejme najpozneje do 1. julija v vsakokratnem letu, da se lahko upošteva pri izdaji obvestila o nadomestilu v zvezi z naslednjim obdobjem zaračunavanja nadomestila.

Če ECB pravočasno prejme več kakor eno uradno obvestilo za skupino subjektov, ki so plačniki nadomestila, prevlada tisto uradno obvestilo, ki ga ECB prejme najbližje roku, vendar pred iztekom tega roka.

3.   Brez poseganja v odstavek 2 obdrži ECB pravico, da določi zavezanca za plačilo nadomestila.

DEL II

IZDATKI IN STROŠKI

Člen 5

Letni stroški

1.   Letni stroški so osnova za določitev letnih nadomestil za nadzor in se povrnejo prek plačila teh letnih nadomestil za nadzor.

2.   Znesek letnih stroškov se določi na osnovi zneska letnih izdatkov, ki obsegajo vse stroške, ki nastanejo ECB v zadevnem obdobju zaračunavanja nadomestila in so neposredno ali posredno povezani z njenimi nadzorniškimi nalogami,

Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor krije izdatke ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami v upoštevnem obdobju zaračunavanja nadomestila, vendar pa teh izdatkov ne presega.

3.   Pri določitvi letnih stroškov ECB upošteva:

| (a) | vse zneske nadomestil, ki se nanašajo na pretekla obdobja zaračunavanja nadomestila in jih ni bilo mogoče pobrati; |
| --- | --- |

(a)

vse zneske nadomestil, ki se nanašajo na pretekla obdobja zaračunavanja nadomestila in jih ni bilo mogoče pobrati;

| (b) | vsa plačila obresti, prejeta v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

vsa plačila obresti, prejeta v skladu s členom 14;

| (c) | vse zneske, prejete ali vrnjene v skladu s členom 7(3). |
| --- | --- |

(c)

vse zneske, prejete ali vrnjene v skladu s členom 7(3).

Člen 6

Ocenitev in določitev letnih stroškov

1.   Brez poseganja v obveznosti glede poročanja po Uredbi (EU) št. 1024/2013 ECB do konca vsakokratnega koledarskega leta izračuna ocenjene letne stroške v zvezi z obdobjem zaračunavanja nadomestila za naslednje koledarsko leto.

2.   V štirih mesecih po koncu vsakokratnega obdobja zaračunavanja nadomestila ECB določi dejanske letne stroške za to obdobje zaračunavanja nadomestila.

3.   Ocenjeni letni stroški in dejanski letni stroški so osnova za izračun skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor iz člena 9(1).

DEL III

DOLOČITEV LETNEGA NADOMESTILA ZA NADZOR

Člen 7

Novi nadzorovani subjekti ali sprememba statusa

1.   Če sta nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina pod nadzorom samo del obdobja zaračunavanja nadomestila, se pri izračunu letnega nadomestila za nadzor upošteva število polnih mesecev v obdobju zaračunavanja nadomestila, v katerih sta bila nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina pod nadzorom.

2.   Če se na podlagi odločitve ECB status nadzorovanega subjekta ali nadzorovane skupine spremeni iz pomembnega v manj pomembnega ali obratno, se letno nadomestilo za nadzor izračuna na podlagi števila mesecev, v katerih sta se nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina štela za pomembna oziroma manj pomembna na zadnji dan v mesecu.

3.   Če znesek zaračunanega letnega nadomestila za nadzor odstopa od zneska nadomestila, izračunanega v skladu z odstavkom 1 ali 2, ECB vrne zavezancu za plačilo nadomestila preveč plačani znesek ali pa izda dodaten račun, ki ga mora plačati zavezanec za plačilo nadomestila.

Člen 8

Razdelitev letnih stroškov med pomembnimi in manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti

1.   Da bi se lahko izračunalo letno nadomestilo za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom in nadzorovano skupino, se letni stroški razdelijo na dva dela, in sicer eden za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin, na naslednji način:

| (a) | letni stroški, ki se povrnejo od pomembnih nadzorovanih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

letni stroški, ki se povrnejo od pomembnih nadzorovanih subjektov;

| (b) | letni stroški, ki se povrnejo od manj pomembnih nadzorovanih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

letni stroški, ki se povrnejo od manj pomembnih nadzorovanih subjektov.

2.   Razdelitev letnih stroškov v skladu z odstavkom 1 se opravi na podlagi stroškov, dodeljenih upoštevnim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti.

Člen 9

Zneski, ki se zaračunajo

1.   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki jih zaračuna ECB, je vsota:

| (a) | ocenjenih letnih stroškov za tekoče obdobje zaračunavanja nadomestila, ki temeljijo na odobrenem proračunu za to obdobje zaračunavanja nadomestila; |
| --- | --- |

(a)

ocenjenih letnih stroškov za tekoče obdobje zaračunavanja nadomestila, ki temeljijo na odobrenem proračunu za to obdobje zaračunavanja nadomestila;

| (b) | kakršnega koli presežka ali primanjkljaja iz preteklega obdobja zaračunavanja nadomestila, ki se določi tako, da se dejanski letni stroški, nastali v zvezi s preteklim obdobjem zaračunavanja nadomestila, odštejejo od ocenjenih letnih stroškov, zaračunanih za preteklo obdobje zaračunavanja nadomestila. |
| --- | --- |

(b)

kakršnega koli presežka ali primanjkljaja iz preteklega obdobja zaračunavanja nadomestila, ki se določi tako, da se dejanski letni stroški, nastali v zvezi s preteklim obdobjem zaračunavanja nadomestila, odštejejo od ocenjenih letnih stroškov, zaračunanih za preteklo obdobje zaračunavanja nadomestila.

2.   ECB za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin določi skupen znesek, ki se zaračuna prek letnih nadomestil za nadzor, in ga objavi na svoji spletni strani do 30. aprila v zadevnem obdobju zaračunavanja nadomestila.

Člen 10

Letno nadomestilo za nadzor, ki se plača v zvezi z nadzorovanimi subjekti ali nadzorovanimi skupinami

1.   Letno nadomestilo za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim pomembnim nadzorovanim subjektom ali pomembno nadzorovano skupino, se določi tako, da se znesek, ki se zaračuna za kategorijo pomembnih nadzorovanih subjektov in pomembnih nadzorovanih skupin, dodeli posameznim pomembnim nadzorovanim subjektom in pomembnim nadzorovanim skupinam na podlagi njihovih faktorjev za izračun nadomestila.

2.   Letno nadomestilo za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim manj pomembnim nadzorovanim subjektom ali manj pomembno nadzorovano skupino, se določi tako, da se znesek, ki se zaračuna za kategorijo manj pomembnih nadzorovanih subjektov in manj pomembnih nadzorovanih skupin, dodeli posameznim manj pomembnim nadzorovanim subjektom in manj pomembnim nadzorovanim skupinam na podlagi njihovih faktorjev za izračun nadomestila.

3.   Faktorji za izračun nadomestila na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah se izračunajo na naslednji podlagi.

| (a) | Faktorji za izračun nadomestila, ki se uporabijo za določitev letnega nadomestila za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, so znesek na referenčni datum:






  (i) | skupnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

Faktorji za izračun nadomestila, ki se uporabijo za določitev letnega nadomestila za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, so znesek na referenčni datum:

(i)

skupnih sredstev;

| (ii) | skupne izpostavljenosti tveganju. V primeru podružnice, ki je plačnica nadomestila, se šteje, da je skupna izpostavljenost tveganju enaka nič. |
| --- | --- |

(ii)

skupne izpostavljenosti tveganju. V primeru podružnice, ki je plačnica nadomestila, se šteje, da je skupna izpostavljenost tveganju enaka nič.

| (b) | Podatki o faktorjih za izračun nadomestila se določijo in zberejo v skladu s sklepom ECB, v katerem se opišejo upoštevni metodologija in postopki. Ta sklep se objavi na spletni strani ECB. |
| --- | --- |

(b)

Podatki o faktorjih za izračun nadomestila se določijo in zberejo v skladu s sklepom ECB, v katerem se opišejo upoštevni metodologija in postopki. Ta sklep se objavi na spletni strani ECB.

| (c) | Za namene izračunavanja faktorjev za izračun nadomestila nadzorovana skupina – praviloma – ne bi smela vključiti sredstev podrejenih družb v nesodelujočih državah članicah in tretjih državah. Nadzorovane skupine se lahko odločijo, da ta sredstva pri določitvi faktorjev za izračun nadomestila vključijo. |
| --- | --- |

(c)

Za namene izračunavanja faktorjev za izračun nadomestila nadzorovana skupina – praviloma – ne bi smela vključiti sredstev podrejenih družb v nesodelujočih državah članicah in tretjih državah. Nadzorovane skupine se lahko odločijo, da ta sredstva pri določitvi faktorjev za izračun nadomestila vključijo.

| (d) | Za nadzorovane subjekte ali nadzorovane skupine, razvrščene kot manj pomembne na podlagi člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013, faktor za izračun nadomestila za skupna sredstva ne presega 30 milijard EUR. |
| --- | --- |

(d)

Za nadzorovane subjekte ali nadzorovane skupine, razvrščene kot manj pomembne na podlagi člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013, faktor za izračun nadomestila za skupna sredstva ne presega 30 milijard EUR.

| (e) | Relativno ponderiranje, ki se uporabi v zvezi s faktorji za izračun nadomestila, je naslednje:






  (i) | skupna sredstva: 50 %; |
| --- | --- | --- |

(e)

Relativno ponderiranje, ki se uporabi v zvezi s faktorji za izračun nadomestila, je naslednje:

(i)

skupna sredstva: 50 %;

| (ii) | skupna izpostavljenost tveganju: 50 %. |
| --- | --- |

(ii)

skupna izpostavljenost tveganju: 50 %.

4.   Zavezanci za plačilo nadomestila zagotovijo faktorje za izračun nadomestila na referenčni datum 31. december preteklega leta in predložijo zahtevane podatke zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu zaradi izračuna letnih nadomestil za nadzor Evropske centralne banke do zaključka poslovanja na dan 1. julij v letu po navedenem referenčnem datumu ali na naslednji delovni dan, če 1. julij ni delovni dan. Kadar nadzorovani subjekti pripravljajo svoje letne račune na podlagi računovodskega leta, ki odstopa od koledarskega leta, lahko zavezanci za plačilo nadomestila zagotovijo faktorje za izračun nadomestila na referenčni datum ob koncu njihovega računovodskega leta. Pristojni nacionalni organi predložijo te podatke ECB v skladu s postopki, ki jih določi ECB. Vsota skupnih sredstev vseh zavezancev za plačilo nadomestila in vsota skupne izpostavljenosti tveganju vseh zavezancev za plačilo nadomestila se objavi na spletni strani ECB.

5.   V primeru, da zavezanec za plačilo nadomestila ne zagotovi faktorjev za izračun nadomestila, določi te faktorje ECB v skladu z metodologijo, določeno v sklepu ECB. Nezagotovitev faktorjev za izračun nadomestila v skladu z odstavkom 4 tega člena se šteje za kršitev te uredbe.

6.   Izračun letnega nadomestila za nadzor, ki ga mora plačati posamezni zavezanec za plačilo nadomestila se opravi, kot je opisano v nadaljevanju.

| (a) | Letno nadomestilo za nadzor je vsota minimalnega dela nadomestila in spremenljivega dela nadomestila. |
| --- | --- |

(a)

Letno nadomestilo za nadzor je vsota minimalnega dela nadomestila in spremenljivega dela nadomestila.

| (b) | Minimalni del nadomestila se izračuna kot fiksni odstotek skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin, kot je določen v skladu s členoma 8 in 9. Za kategorijo pomembnih nadzorovanih subjektov in pomembnih nadzorovanih skupin znaša fiksni odstotek 10 %. Ta znesek se enako razdeli med vse zavezance za plačilo nadomestila. Za pomembne nadzorovane subjekte in pomembne nadzorovane skupine, ki imajo skupna sredstva v višini 10 milijard EUR ali manj, se minimalni del nadomestila prepolovi. Za kategorijo manj pomembnih nadzorovanih subjektov in manj pomembnih nadzorovanih skupin znaša fiksni odstotek 10 %. Ta znesek se enako razdeli med vse zavezance za plačilo nadomestila. Minimalni del nadomestila pomeni spodnjo mejo letnega nadomestila za nadzor za posameznega zavezanca za plačilo nadomestila. |
| --- | --- |

(b)

Minimalni del nadomestila se izračuna kot fiksni odstotek skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin, kot je določen v skladu s členoma 8 in 9. Za kategorijo pomembnih nadzorovanih subjektov in pomembnih nadzorovanih skupin znaša fiksni odstotek 10 %. Ta znesek se enako razdeli med vse zavezance za plačilo nadomestila. Za pomembne nadzorovane subjekte in pomembne nadzorovane skupine, ki imajo skupna sredstva v višini 10 milijard EUR ali manj, se minimalni del nadomestila prepolovi. Za kategorijo manj pomembnih nadzorovanih subjektov in manj pomembnih nadzorovanih skupin znaša fiksni odstotek 10 %. Ta znesek se enako razdeli med vse zavezance za plačilo nadomestila. Minimalni del nadomestila pomeni spodnjo mejo letnega nadomestila za nadzor za posameznega zavezanca za plačilo nadomestila.

| (c) | Spremenljivi del nadomestila je razlika med skupnim zneskom letnih nadomestil za nadzor za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov, kot je določen v skladu s členoma 8 in 9, in minimalnim delom nadomestila za isto kategorijo. Spremenljivi del nadomestila se posameznim zavezancem za plačilo nadomestila v vsaki kategoriji dodeli glede na delež vsakega zavezanca za plačilo nadomestila v vsoti ponderiranih faktorjev za izračun nadomestila za vse zavezance za plačilo nadomestila, kot se določijo po odstavku 3. |
| --- | --- |

(c)

Spremenljivi del nadomestila je razlika med skupnim zneskom letnih nadomestil za nadzor za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov, kot je določen v skladu s členoma 8 in 9, in minimalnim delom nadomestila za isto kategorijo. Spremenljivi del nadomestila se posameznim zavezancem za plačilo nadomestila v vsaki kategoriji dodeli glede na delež vsakega zavezanca za plačilo nadomestila v vsoti ponderiranih faktorjev za izračun nadomestila za vse zavezance za plačilo nadomestila, kot se določijo po odstavku 3.

Na podlagi izračuna, opravljenega v skladu s predhodnimi odstavki, in faktorjev za izračun nadomestila, zagotovljenih v skladu z odstavkom 4 tega člena, ECB odloči o letnem nadomestilu za nadzor, ki ga mora plačati vsak zavezanec za plačilo nadomestila. Letno nadomestilo za nadzor, ki ga je treba plačati, se zavezancem za plačilo nadomestila sporoči z obvestilom o nadomestilu.

DEL IV

SODELOVANJE S PRISTOJNIMI NACIONALNIMI ORGANI

Člen 11

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1.   ECB pred odločitvijo o dokončni višini nadomestila komunicira s pristojnimi nacionalnimi organi, da zagotovi, da nadzor ostane stroškovno učinkovit in razumen za vse zadevne kreditne institucije in podružnice. Za ta namen ECB oblikuje in uvede ustrezne komunikacijske poti v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi.

2.   Pristojni nacionalni organi pomagajo ECB pri zaračunavanju nadomestil, če ECB tako zahteva.

3.   V primeru kreditnih institucij v sodelujoči državi članici zunaj euroobmočja, s katero tesno sodelovanje z ECB ni bilo niti začasno niti dokončno prekinjeno, ECB izda navodila pristojnemu nacionalnemu organu te države članice v zvezi z zbiranjem podatkov o faktorjih za izračun nadomestila in izdajanjem računov za letno nadomestilo za nadzor.

DEL V

IZDAJANJE RAČUNOV

Člen 12

Obvestilo o nadomestilu

1.   ECB izda obvestilo o nadomestilu enkrat letno za vsakega zavezanca za plačilo nadomestila.

2.   V obvestilu o nadomestilu se navedejo načini plačila letnega nadomestila za nadzor. Zavezanec za plačilo nadomestila mora izpolniti zahteve, ki so v zvezi s plačilom letnega nadomestila za nadzor določene v obvestilu o nadomestilu.

3.   Zavezanec za plačilo nadomestila mora zapadli znesek po obvestilu o nadomestilu plačati v 35 dneh od dneva izdaje obvestila o nadomestilu.

Člen 13

Uradno pošiljanje obvestila o nadomestilu

1.   Zavezanec za plačilo nadomestila je odgovoren za posodabljanje kontaktnih podatkov za posredovanje obvestila o nadomestilu in sporoči ECB kakršne koli spremembe teh podatkov (tj. ime, funkcija, organizacijska enota, naslov, elektronski naslov, telefonska številka, številka telefaksa). Zavezanec za plačilo nadomestila sporoči ECB kakršne koli spremembe kontaktnih podatkov najkasneje do 1. julija v vsakokratnem obdobju zaračunavanja nadomestila. Ti kontaktni podatki se nanašajo na fizično osebo ali po možnosti na funkcijo v organizaciji zavezanca za plačilo nadomestila.

2.   ECB uradno pošlje obvestilo o nadomestilu na enega od naslednjih načinov: (a) elektronsko ali z drugim primerljivim komunikacijskim sredstvom, (b) po telefaksu, (c) s hitro kurirsko službo, (d) s priporočeno pošto s povratnico, (e) z vročitvijo ali osebno dostavo. Obvestilo o nadomestilu je veljavno brez podpisa.

Člen 14

Obresti v primeru neplačila

Brez poseganja v katero koli drugo pravno sredstvo, ki ga ima na voljo ECB, se v primeru delnega plačila, neplačila ali neizpolnjevanja pogojev za plačilo, določenih v obvestilu o nadomestilu, na neporavnani znesek letnega nadomestila za nadzor dnevno natečejo obresti po obrestni meri ECB za operacije glavnega refinanciranja, povečani za osem odstotnih točk, od datuma zapadlosti plačila.

DEL VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Sankcije

V primeru kršitve te uredbe lahko ECB naloži nadzorovanim subjektom sankcije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2532/98 (5), dopolnjeno z Uredbo (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).

Člen 16

Prehodni določbi

1.   Obvestilo o nadomestilu za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila se izda skupaj z obvestilom o nadomestilu za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015.

2.   Da se ECB omogoči začetek zaračunavanja letnega nadomestila za nadzor, mora vsaka skupina subjektov, ki so plačniki nadomestila, imenovati zavezanca za plačilo nadomestila za skupino in o njegovi identiteti uradno obvestiti ECB do 31. decembra 2014 v skladu s členom 4(2).

3.   Zavezanec za plačilo nadomestila prvič predloži podatke iz člena 13(1) do 1. marca 2015.

Člen 17

Poročilo in pregled

1.   V skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ECB vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu Evropske unije, Evropski komisiji in Euroskupini poročilo o predvideni sestavi in znesku letnih nadomestil za nadzor.

2.   ECB do leta 2017 pregleda to uredbo, zlasti v zvezi z metodologijo in merili za izračun letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo vsakemu nadzorovanemu subjektu in skupini.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s pogodbami.

V Frankfurtu na Majni, 22. oktobra 2014

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (UL L 318, 27.11.1998, str. 4).

5

---

DIREKTIVE

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/32

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2014/101/EU

z dne 30. oktobra 2014

o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) in zlasti prvega pododstavka člena 20(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zagotoviti bi bilo treba kakovost in primerljivost metod, uporabljenih za spremljanje parametrov, ki jih razvijejo države članice v okviru svoje odgovornosti za spremljanje ekološkega stanja voda na podlagi člena 8 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(1)

Zagotoviti bi bilo treba kakovost in primerljivost metod, uporabljenih za spremljanje parametrov, ki jih razvijejo države članice v okviru svoje odgovornosti za spremljanje ekološkega stanja voda na podlagi člena 8 Direktive 2000/60/ES.

| (2) | Oddelek 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES zahteva, da so metode, uporabljene za spremljanje parametrov, skladne z navedenimi mednarodnimi standardi ali takimi drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne in primerljive podatke. Mednarodni standardi, navedeni v Prilogi V, so tisti, ki so bili na razpolago v času sprejetja navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Oddelek 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES zahteva, da so metode, uporabljene za spremljanje parametrov, skladne z navedenimi mednarodnimi standardi ali takimi drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne in primerljive podatke. Mednarodni standardi, navedeni v Prilogi V, so tisti, ki so bili na razpolago v času sprejetja navedene direktive.

| (3) | Od objave Direktive 2000/60/ES je Evropski odbor za standardizacijo (CEN) objavil številne nove standarde, nekatere od njih skupaj z Mednarodno organizacijo za standardizacijo, ki se nanašajo na biološko vzorčenje fitoplanktona, makrofitov in fitobentosa, bentoških nevretenčarjev, rib in hidromorfološke značilnosti. Navedene standarde bi bilo treba dodati oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

Od objave Direktive 2000/60/ES je Evropski odbor za standardizacijo (CEN) objavil številne nove standarde, nekatere od njih skupaj z Mednarodno organizacijo za standardizacijo, ki se nanašajo na biološko vzorčenje fitoplanktona, makrofitov in fitobentosa, bentoških nevretenčarjev, rib in hidromorfološke značilnosti. Navedene standarde bi bilo treba dodati oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES.

| (4) | Zaradi neprekinjenega procesa razvoja novih standardov in posodobitve obstoječih, nekaterih standardov, navedenih v oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, člani CEN več ne objavljajo in bi zato morali biti izbrisani. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi neprekinjenega procesa razvoja novih standardov in posodobitve obstoječih, nekaterih standardov, navedenih v oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, člani CEN več ne objavljajo in bi zato morali biti izbrisani.

| (5) | Dva standarda (EN ISO 8689-1:1999 in EN ISO 8689-2:1999 9), navedena v oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, sta se nanašala na biološko klasifikacijo in ne spremljanje; upoštevala sta se naknadno pri razvoju protokolov za določitev meja med razredi v okviru skupne strategije izvajanja in se sedaj lahko izbrišeta. |
| --- | --- |

(5)

Dva standarda (EN ISO 8689-1:1999 in EN ISO 8689-2:1999 9), navedena v oddelku 1.3.6 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, sta se nanašala na biološko klasifikacijo in ne spremljanje; upoštevala sta se naknadno pri razvoju protokolov za določitev meja med razredi v okviru skupne strategije izvajanja in se sedaj lahko izbrišeta.

| (6) | Direktivo 2000/60/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 2000/60/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21(1) Direktive 2000/60/ES – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21(1) Direktive 2000/60/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga V k Direktivi 2000/60/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 20. maja 2016 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi V k Direktivi 2000/60/ES se oddelek 1.3.6 nadomesti z naslednjim:

„1.3.6   Standardi za spremljanje elementov kakovosti

Metode, uporabljene za spremljanje parametrov, morajo biti skladne s tu navedenimi mednarodnimi standardi, če obsegajo spremljanje, ali takimi drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne in primerljive podatke.

Standardi za vzorčenje bioloških elementov kakovosti

Generične metode za uporabo s posebnimi metodami iz standardov, ki se nanašajo na naslednje biološke elemente kakovosti:

| EN ISO 5667-3:2012 | Kakovost vode – Vzorčenje – 3. del: Shranjevanje in ravnanje z vzorci |
| --- | --- |

EN ISO 5667-3:2012

Kakovost vode – Vzorčenje – 3. del: Shranjevanje in ravnanje z vzorci

Standardi za fitoplankton

| EN 15204:2006 | Kakovost vode – Smerni standard za štetje fitoplanktona z invertno mikroskopijo (postopek po Utermöhlu) |
| --- | --- |
| EN 15972:2011 | Kakovost vode – Navodilo za kvantitativne in kvalitativne preiskave morskega fitoplanktona |
| ISO 10260:1992 | Kakovost vode – Merjenje biokemijskih parametrov – Spektrometrično določevanje koncentracije klorofila |

EN 15204:2006

Kakovost vode – Smerni standard za štetje fitoplanktona z invertno mikroskopijo (postopek po Utermöhlu)

EN 15972:2011

Kakovost vode – Navodilo za kvantitativne in kvalitativne preiskave morskega fitoplanktona

ISO 10260:1992

Kakovost vode – Merjenje biokemijskih parametrov – Spektrometrično določevanje koncentracije klorofila

Standardi za makrofite in fitobentos

| EN 15460:2007 | Kakovost vode – Navodilo za preiskave višjih vodnih rastlin jezer |
| --- | --- |
| EN 14184:2014 | Kakovost vode – Navodilo za pregledovanje vodnih makrofitov tekočih voda |
| EN 15708:2009 | Kakovost vode – Smerni standard za rutinsko pregledovanje, vzorčenje in laboratorijske analize fitobentov v plitvih vodotokih |
| EN 13946:2014 | Kakovost vode – Navodilo za rutinsko vzorčenje in pripravo vzorcev bentoških kremenastih alg rek in jezer |
| EN 14407:2014 | Kakovost vode – Navodilo za identifikacijo in štetje vzorcev bentoških kremenastih alg rek in jezer |

EN 15460:2007

Kakovost vode – Navodilo za preiskave višjih vodnih rastlin jezer

EN 14184:2014

Kakovost vode – Navodilo za pregledovanje vodnih makrofitov tekočih voda

EN 15708:2009

Kakovost vode – Smerni standard za rutinsko pregledovanje, vzorčenje in laboratorijske analize fitobentov v plitvih vodotokih

EN 13946:2014

Kakovost vode – Navodilo za rutinsko vzorčenje in pripravo vzorcev bentoških kremenastih alg rek in jezer

EN 14407:2014

Kakovost vode – Navodilo za identifikacijo in štetje vzorcev bentoških kremenastih alg rek in jezer

Standardi za bentoške nevretenčarje

| EN ISO 10870:2012 | Kakovost vode – Navodila za izbiro metod in opreme za vzorčenje bentoških nevretenčarjev v celinskih vodah |
| --- | --- |
| EN 15196:2006 | Kakovost vode – Navodilo za vzorčenje in obdelavo levov bub trzač (Diptera: Chironomidae) za ekološko ocenjevanje |
| EN 16150:2012 | Kakovost vode – Navodilo za vzorčenje bentoških nevretenčarjev v sorazumerju z zastopanostjo habitatov v prebrodljivih rekah |
| EN ISO 19493:2007 | Kakovost vode – Navodilo za biološki pregled morskega litorala/obrežnega pasu in sublitoralnega trdnega dna |
| EN ISO 16665:2013 | Kakovost vode – Smernice za kvantitativno vzorčenje in obdelavo vzorcev morske makrofavne sedimentnega dna |

EN ISO 10870:2012

Kakovost vode – Navodila za izbiro metod in opreme za vzorčenje bentoških nevretenčarjev v celinskih vodah

EN 15196:2006

Kakovost vode – Navodilo za vzorčenje in obdelavo levov bub trzač (Diptera: Chironomidae) za ekološko ocenjevanje

EN 16150:2012

Kakovost vode – Navodilo za vzorčenje bentoških nevretenčarjev v sorazumerju z zastopanostjo habitatov v prebrodljivih rekah

EN ISO 19493:2007

Kakovost vode – Navodilo za biološki pregled morskega litorala/obrežnega pasu in sublitoralnega trdnega dna

EN ISO 16665:2013

Kakovost vode – Smernice za kvantitativno vzorčenje in obdelavo vzorcev morske makrofavne sedimentnega dna

Standardi za ribe

| EN 14962:2006 | Kakovost vode – Navodilo za področje uporabe in izbiro metod vzorčenja rib |
| --- | --- |
| EN 14011:2003 | Kakovost vode – Vzorčenje rib z elektriko |
| EN 15910:2014 | Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje številčnosti rib z mobilnimi hidroakustičnimi metodami |
| EN 14757:2005 | Kakovost vode – Vzorčenje rib s pomočjo zabodnih mrež (gillnet) |

EN 14962:2006

Kakovost vode – Navodilo za področje uporabe in izbiro metod vzorčenja rib

EN 14011:2003

Kakovost vode – Vzorčenje rib z elektriko

EN 15910:2014

Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje številčnosti rib z mobilnimi hidroakustičnimi metodami

EN 14757:2005

Kakovost vode – Vzorčenje rib s pomočjo zabodnih mrež (gillnet)

Standardi za hidromorfološke parametre

| EN 14614:2004 | Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje hidromorfoloških značilnosti vodotokov |
| --- | --- |
| EN 16039:2011 | Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje hidromorfoloških značilnosti jezer |

EN 14614:2004

Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje hidromorfoloških značilnosti vodotokov

EN 16039:2011

Kakovost vode – Navodilo za ocenjevanje hidromorfoloških značilnosti jezer

Standardi za fizikalno-kemijske parametre

Kakršni koli ustrezni standardi CEN/ISO“

---

SKLEPI

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/36

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA

z dne 23. oktobra 2014

o imenovanju Evropske komisije

(2014/749/EU)

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 17(3) in tretjega pododstavka člena 17(7) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisiji, imenovani s Sklepom Evropskega sveta 2010/80/EU (1), se mandat izteče 31. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji, imenovani s Sklepom Evropskega sveta 2010/80/EU (1), se mandat izteče 31. oktobra 2014.

| (2) | Evropski svet je v skladu s členom 17(5) Pogodbe o Evropski uniji sprejel Sklep 2013/272/EU (2) o številu članov Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v skladu s členom 17(5) Pogodbe o Evropski uniji sprejel Sklep 2013/272/EU (2) o številu članov Komisije.

| (3) | Novo Komisijo, ki jo sestavlja po en državljan vsake države članice, vključno z njenim predsednikom in visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bi moral biti eden izmed njenih podpredsednikov, bi bilo treba imenovati za obdobje od izteka mandata sedanje Komisije do 31. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(3)

Novo Komisijo, ki jo sestavlja po en državljan vsake države članice, vključno z njenim predsednikom in visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bi moral biti eden izmed njenih podpredsednikov, bi bilo treba imenovati za obdobje od izteka mandata sedanje Komisije do 31. oktobra 2019.

| (4) | Evropski svet je imenoval Jeana-Clauda JUNCKERJA kot osebo, ki je Evropskemu parlamentu predlagana za predsednika Komisije, in Evropski parlament ga je na svojem plenarnem zasedanju dne 15. julija 2014 izvolil za predsednika Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je imenoval Jeana-Clauda JUNCKERJA kot osebo, ki je Evropskemu parlamentu predlagana za predsednika Komisije, in Evropski parlament ga je na svojem plenarnem zasedanju dne 15. julija 2014 izvolil za predsednika Komisije.

| (5) | Svet je s Sklepom 2014/648/EU, Euratom (3), v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, sprejel seznam drugih oseb, ki jih predlaga v imenovanje za člane Komisije. Svet je s Sklepom 2014/716/EU, Euratom (4) o razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa 2014/648/EU, Euratom, v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, sprejel nov seznam drugih oseb, ki jih predlaga v imenovanje za člane Komisije. |
| --- | --- |

(5)

Svet je s Sklepom 2014/648/EU, Euratom (3), v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, sprejel seznam drugih oseb, ki jih predlaga v imenovanje za člane Komisije. Svet je s Sklepom 2014/716/EU, Euratom (4) o razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa 2014/648/EU, Euratom, v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, sprejel nov seznam drugih oseb, ki jih predlaga v imenovanje za člane Komisije.

| (6) | Evropski parlament je z glasovanjem 22. oktobra 2014 odobril imenovanje predsednika, visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugih članov Komisije kot organa. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament je z glasovanjem 22. oktobra 2014 odobril imenovanje predsednika, visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugih članov Komisije kot organa.

| (7) | Komisijo bi bilo zato treba imenovati – |
| --- | --- |

(7)

Komisijo bi bilo zato treba imenovati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Evropsko komisijo so za obdobje od 1. novembra 2014 do 31. oktobra 2019 imenovani:

| — | kot predsednik:
  Jean-Claude JUNCKER |
| --- | --- |

—

kot predsednik:

Jean-Claude JUNCKER

| — | kot člani:






  — | Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS |
| --- | --- | --- |

—

kot člani:

—

Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS

| — | Andrus ANSIP |
| --- | --- |

—

Andrus ANSIP

| — | Miguel ARIAS CAÑETE |
| --- | --- |

—

Miguel ARIAS CAÑETE

| — | Dimitris AVRAMOPOULOS |
| --- | --- |

—

Dimitris AVRAMOPOULOS

| — | Elżbieta BIEŃKOWSKA |
| --- | --- |

—

Elżbieta BIEŃKOWSKA

| — | Violeta BULC |
| --- | --- |

—

Violeta BULC

| — | Corina CREȚU |
| --- | --- |

—

Corina CREȚU

| — | Valdis DOMBROVSKIS |
| --- | --- |

—

Valdis DOMBROVSKIS

| — | Kristalina GEORGIEVA |
| --- | --- |

—

Kristalina GEORGIEVA

| — | Johannes HAHN |
| --- | --- |

—

Johannes HAHN

| — | Jonathan HILL |
| --- | --- |

—

Jonathan HILL

| — | Phil HOGAN |
| --- | --- |

—

Phil HOGAN

| — | Věra JOUROVÁ |
| --- | --- |

—

Věra JOUROVÁ

| — | Jyrki KATAINEN |
| --- | --- |

—

Jyrki KATAINEN

| — | Cecilia MALMSTRÖM |
| --- | --- |

—

Cecilia MALMSTRÖM

| — | Neven MIMICA |
| --- | --- |

—

Neven MIMICA

| — | Carlos MOEDAS |
| --- | --- |

—

Carlos MOEDAS

| — | Pierre MOSCOVICI |
| --- | --- |

—

Pierre MOSCOVICI

| — | Tibor NAVRACSICS |
| --- | --- |

—

Tibor NAVRACSICS

| — | Günther OETTINGER |
| --- | --- |

—

Günther OETTINGER

| — | Maroš ŠEFČOVIČ |
| --- | --- |

—

Maroš ŠEFČOVIČ

| — | Christos STYLIANIDES |
| --- | --- |

—

Christos STYLIANIDES

| — | Marianne THYSSEN |
| --- | --- |

—

Marianne THYSSEN

| — | Frans TIMMERMANS |
| --- | --- |

—

Frans TIMMERMANS

| — | Karmenu VELLA |
| --- | --- |

—

Karmenu VELLA

| — | Margrethe VESTAGER |
| --- | --- |

—

Margrethe VESTAGER

| — | Federica MOGHERINI, visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

—

Federica MOGHERINI, visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2014.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 23. oktobra 2014

Za Evropski svet

Predsednik

H. VAN ROMPUY

---

(1)  Sklep Evropskega sveta 2010/80/EU z dne 9. februarja 2010 o imenovanju Evropske komisije (UL L 38, 11.2.2010, str. 7).

1

(2)  Sklep Evropskega sveta 2013/272/EU z dne 22. maja 2013 o številu članov Evropske komisije (UL L 165, 18.6.2013, str. 98).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/648/EU, Euratom, sprejet v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, z dne 5. septembra 2014 o sprejetju seznama drugih oseb, ki jih Svet predlaga v imenovanje za člane Komisije (UL L 268, 9.9.2014, str. 5).

3

(4)  Sklep Sveta 2014/716/EU, Euratom, sprejet v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom Komisije, z dne 15. oktobra 2014 o sprejetju seznama drugih oseb, ki jih Svet predlaga v imenovanje za člane Komisije ter o razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa 2014/648/EU, Euratom (UL L 299, 17.10.2014, str. 29).

4

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/39

---

SKLEP SVETA 2014/750/SZVP

z dne 30. oktobra 2014

o spremembi Sklepa Sveta 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. oktobra 2012 sprejel Sklep 2012/642/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. oktobra 2012 sprejel Sklep 2012/642/SZVP (1).

| (2) | Pregled Sklepa 2012/642/SZVP je pokazal, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti Belorusiji podaljšati do 31. oktobra 2015. |
| --- | --- |

(2)

Pregled Sklepa 2012/642/SZVP je pokazal, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti Belorusiji podaljšati do 31. oktobra 2015.

| (3) | Svet meni, da za nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP ni več razlogov, da bi bili še naprej na tem seznamu. |
| --- | --- |

(3)

Svet meni, da za nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP ni več razlogov, da bi bili še naprej na tem seznamu.

| (4) | Poleg tega bi bilo treba posodobiti informacije, ki se nanašajo na nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega bi bilo treba posodobiti informacije, ki se nanašajo na nekatere osebe in subjekte s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP.

| (5) | Sklep 2012/642/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2012/642/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2012/642/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2015. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2015. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“

| 2. | Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  Sklep Sveta 2012/642/SZVP z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (UL L 285, 17.10.2012, str. 1).

1

---

PRILOGA

| I. | S seznama iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP se črtajo naslednje osebe in subjekti:
  A.   Osebe







  št. 2 | Akulich, Sviatlana Rastsislavauna; |
| --- | --- | --- |
| št. 3 | Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich; |
| št. 34 | Chasnouski, Mechyslau Edvardavich; |
| št. 45 | Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich; |
| št. 46 | Guseu, Aliaksei Viktaravich; |
| št. 70 | Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich; |
| št. 76 | Kastsian, Siarhei Ivanavich; |
| št. 82 | Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich; |
| št. 90 | Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna; |
| št. 99 | Krot, Ihar Uladzimiravich; |
| št. 100 | Krukouski, Viachaslau Iafimavich; |
| št. 102 | Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich; |
| št. 132 | Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich; |
| št. 141 | Orda, Mikhail Siarheevich; |
| št. 143 | Padaliak, Eduard Vasilievich; |
| št. 147 | Peftsieu, Uladzimir Paulavich; |
| št. 159 | Reliava, Aksana Anatolyeuna; |
| št. 172 | Sheiko, Ina Valerieuna; |
| št. 189 | Stosh, Mikalai Mikalaevich; |
| št. 197 | Taranda, Aliaksandr Mikhailavich; |
| št. 198 | Tarapetskaia, Halina Mikhailauna; |
| št. 199 | Ternavsky, Anatoly Andreevich; |
| št. 205 | Tsitsiankova, Alena Viktarauna; |
| št. 220 | Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich. |

I.

S seznama iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP se črtajo naslednje osebe in subjekti:

A.   Osebe

št. 2

Akulich, Sviatlana Rastsislavauna;

št. 3

Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich;

št. 34

Chasnouski, Mechyslau Edvardavich;

št. 45

Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich;

št. 46

Guseu, Aliaksei Viktaravich;

št. 70

Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich;

št. 76

Kastsian, Siarhei Ivanavich;

št. 82

Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich;

št. 90

Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna;

št. 99

Krot, Ihar Uladzimiravich;

št. 100

Krukouski, Viachaslau Iafimavich;

št. 102

Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich;

št. 132

Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich;

št. 141

Orda, Mikhail Siarheevich;

št. 143

Padaliak, Eduard Vasilievich;

št. 147

Peftsieu, Uladzimir Paulavich;

št. 159

Reliava, Aksana Anatolyeuna;

št. 172

Sheiko, Ina Valerieuna;

št. 189

Stosh, Mikalai Mikalaevich;

št. 197

Taranda, Aliaksandr Mikhailavich;

št. 198

Tarapetskaia, Halina Mikhailauna;

št. 199

Ternavsky, Anatoly Andreevich;

št. 205

Tsitsiankova, Alena Viktarauna;

št. 220

Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich.

B.   Subjekti

| št. 2 | Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications; |
| --- | --- |
| št. 6 | JLLC Neftekhimtrading; |
| št. 21 | JLLC Triplepharm; |
| št. 22 | LLC Triple-Veles; |
| št. 23 | Univest-M; |
| št. 24 | FLLC Unis Oil; |
| št. 25 | JLLC UnivestStroyInvest. |

št. 2

Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications;

št. 6

JLLC Neftekhimtrading;

št. 21

JLLC Triplepharm;

št. 22

LLC Triple-Veles;

št. 23

Univest-M;

št. 24

FLLC Unis Oil;

št. 25

JLLC UnivestStroyInvest.

| II. | Vnosi za naslednje osebe in subjekte iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP se nadomestijo z naslednjim:
  A.   Osebe | Ime
  (angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa) | Ime
  (belorusko črkovanje) | Ime
  (rusko črkovanje) | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Bakhmatau, Ihar Andreevich
  Bakhmatov, Igor Andreevich | | БАХМАТОВ, Игорь Андреевич | Naslov: БФСО „Динамо“ |
| 220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. 2 |

II.

Vnosi za naslednje osebe in subjekte iz Priloge k Sklepu 2012/642/SZVP se nadomestijo z naslednjim:

A.   Osebe

Ime

(angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa)

Ime

(belorusko črkovanje)

Ime

(rusko črkovanje)

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

12.

Bakhmatau, Ihar Andreevich

Bakhmatov, Igor Andreevich

Image

БАХМАТОВ, Игорь Андреевич

Naslov: БФСО „Динамо“

220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. 2

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji namestnik vodje KGB, pristojen za osebje in razporejanje njihovih nalog, je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Maja 2012 je bil prerazporejen v rezervne enote.

Tudi član glavnega sveta CJSC Dinamo-Minsk, ki je na seznam uvrščen pod točko 20 dela B.

33.

Charnyshou, Aleh Anatolievich

Chernyshev, Oleg Anatolievich

Image

Image

Naslov: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17

Od aprila 2014 namestnik vodje KGB, pristojen za tuje obveščevalne podatke. Polkovnik, vodja protiteroristične enote KGB „Alfa“. Osebno je sodeloval pri nečloveškem in ponižujočem ravnanju z opozicijskimi aktivisti v zaporu KGB v Minsku po zatiranju protestnih demonstracij po volitvah v Minsku 19. decembra 2010. Njegova dejanja pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

35.

Chatviartkova, Natallia Alexeeuna

Chetvertkova, Natalia Alexeevna (Chetvertkova, Natalya Alexeevna)

ЧАТВЯРТКОВА, Наталля Алексееўнa

ЧЕТВЕРТКОВА, Наталья Алексеевнa

Nekdanja namestnica predsednika in sodnica na sodišču okrožja Partizanski v Minsku (do 18.6.2012).

Zadolžena je bila za sojenje nekdanjemu predsedniškemu kandidatu Andreju Sannikovu ter aktivistom civilne družbe Ilji Vasiljeviču, Fedorju Mirzojanovu, Olegu Gnedčiku in Vladimirju Jerjomenoku. Način, kako je vodila sojenje, je pomenil očitno kršitev zakona o kazenskem postopku. Dopustila je uporabo dokazov in pričevanj, ki se niso nanašali na obtožene.

40.

Dysko, Henadz Iosifavich

Dysko, Gennadi Iosifovich

Image

Image

Datum rojstva: 1964

Kraj rojstva: Ošmjani, regija Grodno

Naslov: 210601 г.Витебск, ул. Жесткова, 14а (ul. Zhestkova, 14a Vitebsk)

Do 2.8.2011 je bil tožilec v regiji Vitebsk. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010. Tudi odgovoren za zadeve zoper Sjargeja Kavalenko in Andreja Hajdukova.

41.

Dzemiantsei, Vasil Ivanavich (Dzemyantsey, Vasil Ivanovich)

Dementei, Vasili Ivanovich (Dementey, Vasili Ivanovich)

ДЗЕМЯНЦЕЙ, Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ, Василий Иванович

Datum rojstva: 20.9.1954

Kraj rojstva: okrožje Čašniki, regija Vitebsk

Osebna izkaznica: 3200954E045PB4

| Naslov: Гродненская региональная таможня |
| --- |
| 230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 |

Naslov: Гродненская региональная таможня

230003, г. Гродно, ул. Карского, 53

Vodja regionalnega carinskega odbora v regiji Grodno, nekdanji prvi namestnik predsednika KGB (2005–2007) in nekdanji namestnik vodje državnega carinskega odbora.

Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo, zlasti v letih 2006 in 2007.

42.

Dziadkou, Leanid Mikalaevich

Dedkov, Leonid Nikolaevich

ДЗЯДКОЎ, Леанiд Мiкалаевiч

ДЕДКОВ, Леонид Николаевич

Datum rojstva: oktober 1964

Osebna izkaznica: 3271064M000PB3

Naslov: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17

Nekdanji namestnik vodje KGB (od julija 2013), pristojen za tuje obveščevalne podatke. Soodgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in politično opozicijo.

55.

Hureeu Siarhei Viktaravich (Hureyeu Siarhey Viktaravich)

Gureev Sergei Viktorovich, (Gureyev Sergey Viktorovich)

Image

ГУРЕЕВ, Сергей Викторович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji namestnik ministra za notranje zadeve in vodja predkazenskega postopka je bil odgovoren za nasilno zatiranje protestov in kršitve človekovih pravic v preiskovalnih postopkih v zvezi z volitvami decembra 2010. Februarja 2012 se je pridružil rezervnim silam. Trenutno je general rezervnih sil.

62.

Iauseev, Ihar Uladzimiravich (Yauseev, Ihar Uladzimiravich; Yauseyev, Ihar Uladzimiravich)

Evseev, Igor Vladimirovich (Yevseev, Igor Vladimirovich; Yevseyev, Igor Vladimirovich)

ЯЎСЕЕЎ, Irap Уладзiмiравiч

ЕВСЕЕВ, Игорь Владимирович

Datum rojstva: 1968

Naslov: г.Витебск, пр-т Фрунзе, д.41а

Vodja regionalne policije v Vitebsku (od junija 2012), general policije (od leta 2013). Nekdanji namestnik vodje policije v Minsku in vodja protiizgredne operativne skupine v Minsku. Poveljeval je enotam, ki so zatrle mirne demonstracije 19. decembra 2010, in osebno sodeloval pri nasilju, za kar je februarja 2011 prejel nagrado in pisno priznanje predsednika Lukašenka. Leta 2011 je poveljeval tudi enotam, ki so zatrle več drugih protestov političnih aktivistov in miroljubnih prebivalcev v Minsku.

68.

Kakunin, Aliaksandr Aliaksandravich (Kakunin, Aliaxandr Aliaxandravich)

Kakunin, Aleksandr Aleksandravich (Kakunin, Alexandr Alexandrovich)

Kakunin, Alexander Aleksandrovich

Alexander Aleksandrovich Kakunin (Александр Александрович Какунин, Аляксандр, Аляксандровіч Какунін)

КАКУНИН, Александр Александрович

Image

Vodja kazenske kolonije IK-2 v Bobrujsku.

Odgovoren za nečloveško ravnanje s političnima zapornikoma A. Sannikovom in A. Bjaljackim v kazenski koloniji IK-2 v Bobrujsku. V kazenski koloniji so pod njegovim nadzorom mučili opozicijske aktiviste, jim onemogočali dostop do odvetnika in jih zapirali v samico. Kakunin je izvajal pritisk nad A. Bjaljackim in A. Sannikovom, da bi ju prisilil v podpis prošnje za pomilostitev.

73.

Kanapliou, Uladzimir Mikalaevich

Konoplev, Vladimir Nikolaevich

КАНАПЛЕЎ, Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ, Владимир Николаевич

Datum rojstva: 3.1.1954

Kraj rojstva: Akulinci, regija Mogilev

Osebna izkaznica: 3030154A124PB9

| Naslov: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь |
| --- |
| 220020 г. Минск ул. Радужная, 27 |

Naslov: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь

220020 г. Минск ул. Радужная, 27

Tesno je povezan s predsednikom Lukašenkom, s katerim je tesno sodeloval v osemdesetih in zlasti devetdesetih letih prejšnjega stoletja. Namestnik predsednika nacionalnega olimpijskega komiteja (njegov predsednik je Aleksander Lukašenko) in predsednik rokometne zveze. Nekdanji predsednik spodnjega doma parlamenta, kamor ga je imenoval predsednik. Bil je eden glavnih akterjev v potvorjenih predsedniških volitvah leta 2006.

Predsednikova administracija mu je zagotovila stanovanje v okrožju nomenklature Drozdi v Minsku.

78.

Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich

Kovalev, Aleksandr Mikhailovich

КАВАЛЕЎ, Аляксандр Мiхайлавiч

КОВАЛЕВ, Александр Михайлович

Nekdanji direktor zapora v Gorkiju. Odgovoren je bil za nečloveško ravnanje s priporniki, zlasti za pregon in mučenje civilnodružbenega aktivista Dmitrija Daškeviča, ki je bil zaprt v zvezi z volitvami 19. decembra 2010, ter za zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije.

85.

Khmaruk, Siargei Konstantinovich

Khmaruk, Sergei Konstantinovich (Khmaruk, Sergey Konstantinovich)

ХМАРУК, Сяргей Канстанцiнавiч

ХМАРУК, Сергей Константинович

Naslov: Прокуратура г. Минска ул. Раковская 38

Tožilec v Minsku. Nekdanji tožilec v regiji Brest. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

Napredoval je februarja 2011.

93.

Konan, Viktar Aliaksandravich

Konon, Viktor Aleksandrovich

КОНАН, Вiктар Аляксандравiч

КОНОН, Виктoр Александрович

Dejavno je spodkopaval demokracijo v Belorusiji. Do leta 2012 je bil namestnik vrhovnega tožilca in je vodil ter bil neposredno vpleten v vse obveščevalne dejavnosti vrhovnega tožilstva zoper neodvisne in opozicijske subjekte, tudi leta 2010.

94.

Kornau, Uladzimir Uladzimiravich

Kornov, Vladimir Vladimirovich

КОРНАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

КОРНОВ, Владимир Владимирович

| Naslov: Суд Советского района г. Минска |
| --- |
| 220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 |
| Tel.: +375 17 280 83 40 |

Naslov: Суд Советского района г. Минска

220113, г. Минск, Логойский тракт, 3

Tel.: +375 17 280 83 40

Predsednik sovjetskega okrožnega sodišča v Minsku, nekdanji sodnik na mestnem sodišču v Minsku, ki je odobril zavrnitev pritožbe Bjaljackega. Bjaljacki je dejavno branil žrtve represije, povezane z volitvami 19. decembra 2010, in žrtve nasilja zoper civilno družbo in demokratično opozicijo ter jim pomagal.

95.

Korzh, Ivan Aliakseevich

Korzh, Ivan Alekseevich

КОРЖ, Iван Аляксеевiч

КОРЖ, Иван Алексеевич

General, vodja KGB v regiji Grodno. Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo v regiji Grodno.

97.

Krasheuski, Viktar

Krashevski, Viktor

Image

КРАШЕВСКИЙ, Виктор

General, nekdanji vodja GRU (obveščevalne službe na ministrstvu za obrambo) in namestnik načelnika štaba beloruskih oboroženih sil (do februarja 2013). Odgovoren je za delo obveščevalnih služb v okviru represije zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

105.

Kuzniatsou, Ihar Nikonavich

Kuznetsov, Igor Nikonovich

КУЗНЯЦОЎ, Irap Нiконaвiч

КУЗНЕЦОВ, Игорь Никонович

Naslov: KGB Training Centre Бядули 2, 220034, Минск

General, vodja centra za usposabljanje KGB, nekdanji vodja KGB v regiji in mestu Minsk.

Kot oseba, zadolžena za pripravo in usposabljanje osebja KGB, je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. V svojih prejšnjih funkcijah je bil odgovoren za enake represivne ukrepe KGB v mestu in regiji Minsk.

114.

Liabedzik, Mikhail Piatrovich

Lebedik, Mikhail Petrovich

ЛЯБЕДЗIК, Мiхаiл Пятровiч

ЛЕБЕДИК, Михаил Петрович

Naslov: Ул. Б. Хмельницкого, 10 а, Минск, 220013

Med predsedniško volilno kampanjo leta 2010 je bil imenovan za vodjo osrednje volilne komisije. Prvi namestnik predsednika nadzornega sveta (ponovno imenovan 21. januarja 2014), odgovoren za spremljanje skladnosti s postopki in predpisi za volilne kampanje v medijih; v tej vlogi je bil dejavno udeležen v režimski propagandi med volilnima kampanjama v letih 2010 in 2012. Predsednik mu je 26. oktobra 2011 podelil nagrado „Red Frančiška Skarine“. Septembra 2012 je zavrnil imenovanje pripadnikov neodvisnih medijev v nadzorni svet. Prvi namestnik urednika časopisa predsednikove administracije in glavnega propagandnega časopisa „Sovjetska Belarus“. Vir provladne politike, ki potvarja dejstva in nepošteno prikazuje aktualne procese v Belorusiji proti demokratični opoziciji in civilni družbi, ki se ju sistematično prikazuje negativno in omalovažujoče, zlasti po predsedniških volitvah leta 2010.

115.

Liaskouski, Ivan Anatolievich

Leskovski, Ivan Anatolievich

ЛЯСКОЎСКI, Iван Анатольевiч

ЛЕСКОВСКИЙ, Иван Анатольевич

Nekdanji vodja KGB za regijo Gomel in nekdanji namestnik vodje KGB za Gomel. Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo v regiji Gomel. Predsednik ga je 2. aprila 2014 razrešil njegovega položaja zaradi neprimernega ravnanja.

117.

Lomats, Zianon Kuzmich

Lomat, Zenon Kuzmich

ЛОМАЦЬ, Зянон Кузьмiч

ЛОМАТЬ, Зенон Кузьмич

Datum rojstva: 27.1.1944

Kraj rojstva: Karabani, regija Minsk

Dejavno je spodkopaval demokracijo v Belorusiji. Kot nekdanji predsednik odbora za državni nadzor (do leta 2010) je bil med glavnimi akterji v primeru Aleša Bjaljackega, enega najuglednejših zagovornikov človekovih pravic, vodje beloruskega centra za človekove pravice „Vjasna“ in podpredsednika Mednarodne zveze za človekove pravice (FIDH). Aleš Bjaljacki je dejavno branil žrtve represije, povezane z volitvami 19. decembra 2010, ter žrtve nasilja zoper civilno družbo in demokratično opozicijo in jim pomagal.

118.

Lopatko, Alexander Alexandrovich

Александр Александрович Лопатко

Аляксандр Аляксандровiч Лапатка

Namestnik vodje kazenske kolonije IK-9 v Maziru

Odgovoren za nečloveško ravnanje z Dmitrijem Daškevičem, vključno z mučenjem in zavračanjem dostopa do pravnega zastopnika. Lopatko je imel ključno vlogo v kazenski koloniji, v kateri je bil Daškevič in kjer so nad političnimi zaporniki, tudi Daškevičem, izvajali psihološki pritisk, med drugim s preprečevanjem spanja in osamitvijo.

120.

Lukashenka, Dzmitry Aliaksandravich

Lukashenko, Dmitri Aleksandrovich

Image

ЛУКАШЕНКО, Дмитрий Александрович

Datum rojstva: 23.3.1980

| Naslov: President's Sports Club |
| --- |
| 220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. |

Naslov: President's Sports Club

220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4.

Poslovnež, dejavno udeležen v finančne transakcije, v katere je vpletena družina Lukašenko.

Predsednik predsednikovega športnega kluba.

126.

Maltsau, Leanid Siamionavich

Maltsev, Leonid Semenovich

МАЛЬЦАЎ, Леанiд Сяменавiч

МАЛЬЦЕВ, Леонид Семенович

Datum rojstva: 29.8.1949

Kraj rojstva: Vetenevka, okrožje Slonim, regija Grodno

(д. Ветеньевка, Слонимского района, Гродненской области)

Osebna izkaznica: 3290849A002PB5

Vodja odbora za državne meje, nekdanji sekretar varnostnega sveta.

137.

Navumau, Uladzimir Uladzimiravich

Naumov, Vladimir Vladimirovich

НАВУМАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

НАУМОВ, Владимир Владимирович

Datum rojstva: 7.2.1956

Kraj rojstva: Smolensk (Rusija)

Ni sprožil preiskave v primeru nepojasnjenih izginotij Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji minister za notranje zadeve in nekdanji vodja varnostne službe predsednika. Kot minister za notranje zadeve je bil do svoje upokojitve iz zdravstvenih razlogov 6. aprila 2009 odgovoren za represijo mirnih demonstracij.

Predsednikova administracija mu je zagotovila stanovanje v okrožju nomenklature Drozdi v Minsku.

146.

Paulichenka, Dzmitry Valerievich

Pavlichenko, Dmitri Valerievich (Pavlichenko, Dmitriy Valeriyevich)

Image

ПАВЛИЧЕНКО, Дмитрий Валериевич

Datum rojstva: 1966

Kraj rojstva: Vitebsk

| Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“ |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 |

Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“

220028, Минск Маяковского, 111

Imel je ključno vlogo pri nepojasnjenem izginotju Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji vodja posebne odzivne skupine na Ministrstvu za notranje zadeve (SOBR).

Poslovnež, vodja „Honour“, združenja veteranov posebnih enot ministrstva za notranje zadeve pri ministrstvu za notranje zadeve.

148.

Piakarski, Aleh Anatolievich

Pekarski, Oleg Anatolievich

ПЯКАРСКI, Алег Анатольевiч

ПЕКАРСКИЙ, Олег Анатольевич

Osebna izkaznica: 3130564A041PB9

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji prvi namestnik ministra za notranje zadeve (do leta 2012) je bil odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

Polkovnik rezervnih enot.

155.

Pykina, Natallia Mikhailauna (Pykina, Natalia Mikhailauna)

Pikina, Natalia Mikhailovna (Pykina, Natalya Mikhailovna)

Image

Image

Datum rojstva: 20.4.1971

Kraj rojstva: Rakov

| Naslov: Суд Партизанского района г. Минска |
| --- |
| 220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 |

Naslov: Суд Партизанского района г. Минска

220027, г. Минск, ул. Семашко, 33

Odgovorna je za izvajanje politično motiviranih upravnih in kazenskih sankcij proti predstavnikom civilne družbe. Sodnica na sodišču okrožja Partizanski, zadolžena za zadevo Lihovid. Nikito Lihovida, aktivista „Gibanja za svobodo“, je 29. marca 2011 obsodila na tri leta in pol zapora. Imenovana je bila za namestnico predsednika na sodišču okrožja Partizanski v Minsku.

157.

Rakhmanava, Maryna Iurievna

Rakhmanova, Marina Iurievna

РАХМАНАВА, Марына Юр'еуна

РАХМАНОВА, Марина Юрьевна

Datum rojstva: 1970

Kraj rojstva: Grodno

Članica osrednje volilne komisije (CEC) in vodja oddelka za javne zahteve v regionalni upravi Grodno. Kot članica osrednje volilne komisije je bila odgovorna za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in parlamentarnih volitvah septembra 2012.

160.

Rubinau, Anatol Mikalaevich

Rubinov, Anatoli Nikolaevich

PYБIНAЎ, Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ, Анатолий Николаевич

Datum rojstva: 15.4.1939

Mogilev

Predsednik zgornjega doma parlamenta, nekdanji namestnik vodje predsednikove administracije, odgovoren za medije in ideologijo (2006–2008). V tej funkciji je bil eden glavnih virov in glasnikov državne propagande in ideološke podpore režimu. Od marca 2014 je član varnostnega sveta.

161.

Rusak, Viktar Uladzimiravich

Rusak, Viktor Vladimirovich

РУСАК, Вiктар Уладзiмiравiч

РУСАК, Виктор Владимирович

Datum rojstva: 4.5.1955

Kraj rojstva: Minsk

| Naslov: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь |
| --- |
| 220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 |

Naslov: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь

220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11

Član spodnjega doma parlamenta, namestnik predsednika odbora za državno varnost. Nekdanji vodja odbora KGB za ekonomsko varnost.

Odgovoren je za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

166.

Sauko, Valery Iosifavich

Savko, Valeri Iosifovich

САЎКО, Валерый Iосiфавiч

САВКО, Валерий Иосифович

Vodja podružnice prorežimskega sindikata v Grodnem. Nekdanji vodja regionalne volilne komisije v regiji Grodno za predsedniške volitve 2010 in lokalne volitve marca 2014. Kot predsednik regionalne volilne komisije je bil odgovoren za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in potvarjanje na lokalnih volitvah marca 2014 v regiji Grodno.

167.

Shaeu, Valiantsin Piatrovich (Shayeu, Valyantsin Piatrovich)

Shaev, Valentin Petrovich (Shayev, Valentin Petrovich)

ШАЕЎ, Валянцiн Пятровiч

ШАЕВ, Валентин Петрович

Član varnostnega sveta, vodja preiskovalnega odbora, nekdanji namestnik vodje preiskovalnega odbora, nekdanji tožilec v regiji Gomel. Odgovoren za represijo zoper civilno družbo po volitvah decembra 2010.

171.

Shchurok, Ivan Antonavich

Shchurok, Ivan Antonovich

ШЧУРОК, Iван Антонавiч

ЩУРОК, Иван Антонович

Član osrednje volilne komisije (CEC) in vodja oddelka za izobraževanje v regionalni upravi Vitebsk. Kot član osrednje volilne komisije je bil odgovoren za kršitve mednarodnih volilnih standardov na predsedniških volitvah 19. decembra 2010 in parlamentarnih volitvah septembra 2012.

184.

Sirenka, Viktar Ivanavich

Sirenko, Viktor Ivanovich

Image

СИРЕНКО, Виктор Иванович

Datum rojstva: 4.3.1962

Osebna izkaznica: 3040362B062PB7

| Naslov: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома |
| --- |
| ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск |

Naslov: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома

ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск

Vodja odbora za zdravstveno varstvo mesta Minsk in nekdanji glavni kirurg na urgenci v Minsku. Ni nasprotoval ugrabitvi predsedniškega kandidata Nekljajeva, ki je bil hudo pretepen 19. decembra 2010 in nato prepeljan v njegovo bolnišnico; ker ni poklical policije, je sodeloval z neznanimi storilci. To neukrepanje je pripomoglo k njegovemu napredovanju.

Kot vodja odbora za zdravstveno varstvo mesta Minsk je odgovoren za nadziranje koriščenja delovno-sanitarnih ustanov pri zatiranju človekovih pravic.

185.

Sivakau, Iury Leanidavich (Sivakau, Yury Leanidavich)

Sivakov, Iury (Yurij, Yuri) Leonidovich

СIВАКАЎ, Юрый Леанідавіч

СИВАКОВ, Юрий Леонидович

Datum rojstva: 5.8.1946

Kraj rojstva: Onori, regija Sahalin

| Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“ |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 |

Naslov: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД „Честь“

220028, Минск Маяковского, 111

Organiziral je nepojasnjena izginotja Jurija Zaharenka, Viktorja Gončarja, Anatolija Krasovskega in Dmitrija Zavadskega v Belorusiji v letih 1999 in 2000. Nekdanji minister za turizem in šport, nekdanji minister za notranje zadeve in nekdanji namestnik vodje predsednikove administracije.

186.

Skurat, Viktar Vatslavavich

Skurat, Viktor Vatslavovich

СКУРАТ, Вiктар Вацлавaвiч

СКУРАТ, Виктор Вацлавович

Nekdanji vodja varnostnega oddelka na ministrstvu za notranje zadeve. V tej funkciji odgovoren za hude kršitve človekovih pravic ter zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije, zlasti po predsedniških volitvah leta 2010. Februarja 2011 je bil za svoje zasluge nagrajen s pisnim priznanjem. Upokojen od februarja 2013. Vodja varnostnega oddelka holdinga „MZOR“, ki je v lasti države in v pristojnosti ministrstva Republike Belorusije za industrijo, kar pomeni, da je neposredno povezan z režimom Lukašenka.

201.

Traulka, Pavel

Traulko, Pavel

ТРАУЛЬКА, Павел

ТРАУЛЬКО, Павел

Podpolkovnik, nekdanji agent vojaške protiobveščevalne službe KGB (trenutno vodja tiskovne službe beloruskega preiskovalnega odbora). Potvoril je dokaze in skušal z grožnjami izsiliti priznanja opozicijskih aktivistov v zaporu KGB v Minsku po zatiranju protestnih demonstracij po volitvah v Minsku 19. decembra 2010. Neposredno je odgovoren za kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ter za odrekanje pravice do poštenega sojenja. Njegova dejanja pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

202.

Trutka, Iury Igorevich (Trutka, Yury Igorevich)

Trutko, Iury (Yurij, Yuri) Igorevich

ТРУТКA, Юрый Iгаравич

ТРУТКО, Юрий Игоревич

Namestnik vodje kazenske kolonije IK-2 v Bobrujsku.

Odgovoren za nečloveško in kruto ravnanje s političnima zapornikoma Alešem Sannikovom in Alešem Bjaljackim v kazenski koloniji IK-2 v Bobrujsku. V kazenski koloniji so pod njegovim nadzorom mučili opozicijske aktiviste, jim onemogočali dostop do odvetnika in jih zapirali v samico. Trutko je izvajal pritisk nad Bjaljackim in Sannikovom, da bi ju prisilil v podpis prošnje za pomilostitev.

217.

Volkau, Siarhei Mikhailavich

Volkov, Sergei Mikhailovich (Volkov, Sergey Mikhailovich)

ВОЛКАЎ, Сяргей Мiхайлавiч

ВОЛКОВ, Сергей Михайлович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji vodja obveščevalnega odbora KGB je bil soodgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo.

221.

Zaharouski, Anton Uladzimiravich

Zagorovski, Anton Vladimirovich

ЗАГАРОЎСКI, Антон Уладзiмiравiч

ЗАГОРОВСКИЙ, Антон Владимирович

Tožilec v mestu Minsku, nekdanji tožilec v okrožju Frunzenski v Minsku, ki je vodil zadevo protestnika Vasilija Parfenkova februarja 2011 in zadevo zoper Aleša Sannikova julija 2011. Odgovoren je za izvajanje politično motiviranih upravnih in kazenskih sankcij proti predstavnikom civilne družbe.

222.

Zaitsau, Vadzim Iurievich

Zaitsev, Vadim Iurievich

ЗАЙЦАЎ, Вадзiм Юр'евiч

ЗАЙЦЕВ, Вадим Юрьевич

Datum rojstva: 1964

Kraj rojstva: regija Žitomir, Ukrajina (ZSSR)

Od junija 2013 direktor polzasebne družbe Cosmos TV, ki ga je kot predstavnika države imenovala beloruska vlada. Nekdanji vodja KGB (od julija 2008 do novembra 2012).

Odgovoren za preoblikovanje KGB v glavni organ za represijo zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Odgovoren za širjenje lažnih informacij prek medijev o protestnikih, ki so se udeležili demonstracij 19. decembra 2010; v skladu s temi informacijami naj bi protestniki s seboj prinesli predmete, ki so jih uporabili kot orožje. Ženi in otroku nekdanjega predsedniškega kandidata Andreja Sannikova je osebno grozil s smrtjo in fizičnim napadom. Na njegovo pobudo so bili izdani ukazi za nezakonito nadlegovanje demokratične opozicije, mučenje političnih nasprotnikov in slabo ravnanje z zaporniki.

224.

Zakharau, Aliaksei Ivanavich

Zakharov, Aleksei Ivanovich (Zakharov, Alexey Ivanovich)

ЗАХАРАЎ, Аляксей Iванавiч

ЗАХАРОВ, Алексей Иванович

Dejavno sodeluje pri represiji zoper civilno družbo v Belorusiji. Kot nekdanji vodja vojaškega protiobveščevalnega odbora KGB (do leta 2012) je bil odgovoren za represivne ukrepe KGB zoper civilno družbo in demokratično opozicijo. Pod njegovim nadzorom so uslužbenci KGB sodelovali pri zaslišanju političnih aktivistov po demonstracijah 19. decembra 2010.

226.

Zhadobin, Iury Viktaravich (Zhadobin, Yury Viktaravich)

Zhadobin, Iuri Viktorovich (Zhadobin, Yuri Viktorovich)

ЖАДОБIН, Юрый Biктapaвiч

ЖАДОБИН, Юрий Викторович

Datum rojstva: 14.11.1954

Kraj rojstva: Dnipropetrovsk

Osebna izkaznica: 3141154A021PB0

Od decembra 2009 minister za obrambo.

Kot član varnostnega sveta je tisti, ki odobri odločitve o represivnih ukrepih, dogovorjene na ministrski ravni, vključno z odločitvijo o zatiranju mirnih demonstracij 19. decembra 2010. Po decembru 2010 je v govorih o demokratični opoziciji navajal, da je to primer „popolnega poraza škodljivih sil“.

227.

Zhuk, Alena Siamionauna (Zhuk, Alena Syamionauna)

Zhuk, Elena Semenovna (Zhuk, Yelena Semyonovna)

ЖУК, Алена Сямёнаўна

ЖУК, Елена Семеновна

Sodnica na sodišču okrožja Pervomajski v Vitebsku. Sjargeja Kavalenko, ki je v letih 2012 in 2013 veljal za političnega zapornika, je 24. februarja 2012 obsodila na dve leti in mesec dni zapora zaradi kršitve pogojne kazni. Alena Žuk je bila neposredno odgovorna za kršitve človekovih pravic posameznika, saj je Sjargeju Kavalenki odrekla pravico do poštenega sojenja. Sjargej Kavalenka je bil pred tem obsojen na pogojno zaporno kazen, ker je v Vitebsku izobesil prepovedano zgodovinsko belo-rdeče-belo zastavo, simbol opozicijskega gibanja. Naknadna obsodba, ki jo je izrekla Alena Žuk, je bila nesorazmerno stroga glede na naravo kaznivega dejanja in ni bila v skladu s kazenskim zakonikom Belorusije. Dejanja Alene Žuk pomenijo neposredno kršitev mednarodnih zavez Belorusije na področju človekovih pravic.

228.

Zhuk, Dzmitry Aliaksandravich

Zhuk, Dmitri Aleksandrovich

ЖУК, Дзмiтрый Аляксандравiч

ЖУК, Дмитрий Александрович

Datum rojstva: 7.7.1970

Osebna izkaznica: 3070770A081PB7

| Naslov: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО |
| --- |
| Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 |

Naslov: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО

Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26

Od maja 2003 je generalni direktor državne tiskovne agencije BELTA.

Odgovoren je za širjenje državne propagande v medijih, ki je podprla in opravičila represijo nad demokratično opozicijo in civilno družbo 19. decembra 2010, v ta namen pa je uporabila tudi potvorjene informacije.

230.

Zhukouski, Siarhei Kanstantsinavich

Zhukovski, Sergei Konstantinovich

ЖУКОЎСКI, Сяргей Канстанцiнавiч

ЖУКОВСКИЙ, Сергей Константинович

Namestnik državnega tožilca v okrožju Zavodskoj v Minsku, zadolžen za primer vidnih predstavnikov civilne družbe Irine Halip, Sergeja Marceleva in Pavla Severineca. Obtožnica, ki jo je vložil, je bila očitno in neposredno politično motivirana ter je nedvomno kršila zakon o kazenskem postopku. Temeljila je na nepravilni klasifikaciji dogodkov, ki so se zgodili 19. decembra 2010, in ni bila podprta z dokazi ali izjavami prič.

B.   Subjekti

| | Ime
  (angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa) | Ime
  (belorusko črkovanje) | Ime
  (rusko črkovanje) | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | | „

  “ | Republika Belorusija, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B |
| Tel.: (+375 17) 263-63-83, |
| Faks: (+375 17) 263-90-12 |

Ime

(angleško prečrkovanje beloruskega in ruskega zapisa)

Ime

(belorusko črkovanje)

Ime

(rusko črkovanje)

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

1.

Beltechexport

Image

Republika Belorusija, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B

Tel.: (+375 17) 263-63-83,

Faks: (+375 17) 263-90-12

Beltechexport ima koristi od režima kot glavni izvoznik orožja in vojaške opreme v Belorusiji, kar pomeni, da potrebuje dovoljenje beloruskih oblasti.

3.

Beltech Holding

Белтех Холдинг

Beltech Holding ima koristi od režima, zlasti prek podjetja Beltechexport, ki je del družbe Beltech Holding. Beltechexport ima koristi od režima kot glavni izvoznik orožja in vojaške opreme v Belorusiji, kar pomeni, da potrebuje dovoljenje beloruskih oblasti.

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/54

---

SKLEP SVETA 2014/751/SZVP

z dne 30. oktobra 2014

o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/573/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/573/SZVP (1).

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2010/573/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije podaljšati do 31. oktobra 2015. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2010/573/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije podaljšati do 31. oktobra 2015.

| (3) | Sklep 2010/573/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2010/573/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 4(2) Sklepa 2010/573/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2015. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  Sklep Sveta 2010/573/SZVP z dne 27. septembra 2010 o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije (UL L 253, 28.9.2010, str. 54).

1

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/55

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 30. oktobra 2014

o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(2014/752/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi z CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu učinkov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi z CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu učinkov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.

| (3) | Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem na Japonskem. Dopolnilo k temu nasvetu je Komisija prejela 27. januarja 2014. V tehničnem nasvetu je bilo opredeljeno veliko razlik med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS na Japonskem, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki se za CNS uporabljajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS na Japonskem, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev v smislu dosežene stopnje zmanjšanja tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem na Japonskem. Dopolnilo k temu nasvetu je Komisija prejela 27. januarja 2014. V tehničnem nasvetu je bilo opredeljeno veliko razlik med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS na Japonskem, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki se za CNS uporabljajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS na Japonskem, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev v smislu dosežene stopnje zmanjšanja tveganja.

| (4) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve Japonske za klirinške organizacije z dovoljenjem v tej državi so zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ter zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring blaga. Ta sklep zajema le ureditev iz zakona o finančnih instrumentih in borzah. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve Japonske za klirinške organizacije z dovoljenjem v tej državi so zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ter zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring blaga. Ta sklep zajema le ureditev iz zakona o finančnih instrumentih in borzah.

| (7) | Zakon o finančnih instrumentih in borzah določa, da se mora pred izdajo licence za opravljanje klirinških dejavnosti predsednik japonske vlade prepričati, da ima klirinška organizacija poslovna pravila (notranja pravila in postopki klirinške organizacije), ki so skladna z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, da je finančni položaj klirinške organizacije primeren za izvajanje kliringa finančnih instrumentov, da so pričakovani prihodki in odhodki iz poslovanja klirinške organizacije pozitivni, da ima osebje klirinške organizacije dovolj znanja in izkušenj za ustrezno in zanesljivo izvedbo kliringa finančnih instrumentov ter da sta struktura in sistem klirinške organizacije ustrezno razvita, da je omogočeno ustrezno delovanje sistema poravnav. V skladu s členom 194-7(1) zakona o finančnih instrumentih in borzah predsednik vlade pristojnosti iz zakona o finančnih instrumentih in borzah prenese na komisarja Japonske agencije za finančne storitve. Zato ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost za izdajo licence za kliring. |
| --- | --- |

(7)

Zakon o finančnih instrumentih in borzah določa, da se mora pred izdajo licence za opravljanje klirinških dejavnosti predsednik japonske vlade prepričati, da ima klirinška organizacija poslovna pravila (notranja pravila in postopki klirinške organizacije), ki so skladna z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, da je finančni položaj klirinške organizacije primeren za izvajanje kliringa finančnih instrumentov, da so pričakovani prihodki in odhodki iz poslovanja klirinške organizacije pozitivni, da ima osebje klirinške organizacije dovolj znanja in izkušenj za ustrezno in zanesljivo izvedbo kliringa finančnih instrumentov ter da sta struktura in sistem klirinške organizacije ustrezno razvita, da je omogočeno ustrezno delovanje sistema poravnav. V skladu s členom 194-7(1) zakona o finančnih instrumentih in borzah predsednik vlade pristojnosti iz zakona o finančnih instrumentih in borzah prenese na komisarja Japonske agencije za finančne storitve. Zato ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost za izdajo licence za kliring.

| (8) | Poleg tega je decembra 2013 Japonska agencija za finančne storitve objavila celovite smernice za nadzor infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: smernice), ki podrobno opisujejo nadzorni okvir v zvezi z infrastrukturami finančnih trgov, vključno s klirinškimi organizacijami, in še zlasti, kako bodo morale klirinške organizacije zagotavljati skladnost z zakonom o finančnih instrumentih in borzah. Smernice se vključijo v notranja pravila in postopke klirinških organizacij. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je decembra 2013 Japonska agencija za finančne storitve objavila celovite smernice za nadzor infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: smernice), ki podrobno opisujejo nadzorni okvir v zvezi z infrastrukturami finančnih trgov, vključno s klirinškimi organizacijami, in še zlasti, kako bodo morale klirinške organizacije zagotavljati skladnost z zakonom o finančnih instrumentih in borzah. Smernice se vključijo v notranja pravila in postopke klirinških organizacij.

| (9) | Pravno zavezujoče zahteve na Japonskem torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljna načela za klirinške organizacije, določene v zakonu o finančnih instrumentih in borzah (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati klirinške organizacije, da pridobijo licenco za opravljanje storitev kliringa na Japonskem. Ta osnovna pravila so prvi tir pravno zavezujočih obveznosti na Japonskem. Da bi klirinške organizacije dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev komisarju Japonske agencije za finančne storitve. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Japonske, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo klirinška organizacija, ki prosi za dovoljenje, izpolnila te standarde v skladu s smernicami. Poleg tega notranja pravila in postopki klirinških organizacij vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. Ko ta notranja pravila in postopke odobri komisar Japonske agencije za finančne storitve, le-ti postanejo za klirinške organizacije pravno zavezujoči. Ta pravila so zato sestavni del pravnih in nadzornih ureditev, ki jih morajo upoštevati CNS s sedežem na Japonskem. V primeru neupoštevanja osnovnih pravil ali notranjih pravil in postopkov klirinških organizacij ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost, da zoper klirinške organizacije sprejme upravne ukrepe, vključno z izdajo odredb za izboljšanje poslovnih operacij ali z razveljavitvijo licence klirinške organizacije v celoti ali delno. |
| --- | --- |

(9)

Pravno zavezujoče zahteve na Japonskem torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljna načela za klirinške organizacije, določene v zakonu o finančnih instrumentih in borzah (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati klirinške organizacije, da pridobijo licenco za opravljanje storitev kliringa na Japonskem. Ta osnovna pravila so prvi tir pravno zavezujočih obveznosti na Japonskem. Da bi klirinške organizacije dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev komisarju Japonske agencije za finančne storitve. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Japonske, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo klirinška organizacija, ki prosi za dovoljenje, izpolnila te standarde v skladu s smernicami. Poleg tega notranja pravila in postopki klirinških organizacij vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. Ko ta notranja pravila in postopke odobri komisar Japonske agencije za finančne storitve, le-ti postanejo za klirinške organizacije pravno zavezujoči. Ta pravila so zato sestavni del pravnih in nadzornih ureditev, ki jih morajo upoštevati CNS s sedežem na Japonskem. V primeru neupoštevanja osnovnih pravil ali notranjih pravil in postopkov klirinških organizacij ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost, da zoper klirinške organizacije sprejme upravne ukrepe, vključno z izdajo odredb za izboljšanje poslovnih operacij ali z razveljavitvijo licence klirinške organizacije v celoti ali delno.

| (10) | Osnovna pravila, ki se uporabljajo za klirinške organizacije, dopolnjujejo pa jih njihova notranja pravila in postopki, imajo precejšnje učinke, ki so enakovredni učinkom pravil iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. Zlasti je treba omeniti pravno zavezujoče zahteve, ki veljajo za klirinške organizacije, glede števila primerov neizpolnjevanja finančnih obveznosti, ki jih morajo kriti s celotnimi finančnimi viri, in sicer morajo klirinške organizacije, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, pri skrajnih, vendar verjetnih tržnih pogojih pokriti neizpolnjene finančne obveznosti vsaj dveh klirinških članov, do katerih so najbolj izpostavljene, („načelo kritje 2“). Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna. |
| --- | --- |

(10)

Osnovna pravila, ki se uporabljajo za klirinške organizacije, dopolnjujejo pa jih njihova notranja pravila in postopki, imajo precejšnje učinke, ki so enakovredni učinkom pravil iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. Zlasti je treba omeniti pravno zavezujoče zahteve, ki veljajo za klirinške organizacije, glede števila primerov neizpolnjevanja finančnih obveznosti, ki jih morajo kriti s celotnimi finančnimi viri, in sicer morajo klirinške organizacije, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, pri skrajnih, vendar verjetnih tržnih pogojih pokriti neizpolnjene finančne obveznosti vsaj dveh klirinških članov, do katerih so najbolj izpostavljene, („načelo kritje 2“). Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna.

| (11) | Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za klirinške organizacije v zvezi z likvidnostnim tveganjem, od klirinških organizacij, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, zahtevajo, da uporabljajo „načelo kritje 2“. Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna. Ne nazadnje imajo pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za vse klirinške organizacije v zvezi z neprekinjenim poslovanjem, zahtevami glede zavarovanja, naložbeno politiko, tveganjem poravnave, ločevanjem in prenosljivostjo, izračunom začetnih kritij in upravljanjem, vključno z organizacijskimi zahtevami, zahtevami v zvezi z višjim vodstvom, odborom za tveganja, vodenjem evidenc, kvalificiranimi deleži, informacijami, posredovanimi pristojnim organom, navzkrižjem interesov, zunanjim izvajanjem ter vodenjem poslov, precejšnje učinke, ki so enakovredni tistim iz Uredbe (EU) št. 648/2012 in bi jih zato bilo treba obravnavati kot enakovredne. |
| --- | --- |

(11)

Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za klirinške organizacije v zvezi z likvidnostnim tveganjem, od klirinških organizacij, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, zahtevajo, da uporabljajo „načelo kritje 2“. Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna. Ne nazadnje imajo pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za vse klirinške organizacije v zvezi z neprekinjenim poslovanjem, zahtevami glede zavarovanja, naložbeno politiko, tveganjem poravnave, ločevanjem in prenosljivostjo, izračunom začetnih kritij in upravljanjem, vključno z organizacijskimi zahtevami, zahtevami v zvezi z višjim vodstvom, odborom za tveganja, vodenjem evidenc, kvalificiranimi deleži, informacijami, posredovanimi pristojnim organom, navzkrižjem interesov, zunanjim izvajanjem ter vodenjem poslov, precejšnje učinke, ki so enakovredni tistim iz Uredbe (EU) št. 648/2012 in bi jih zato bilo treba obravnavati kot enakovredne.

| (12) | Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da klirinške organizacije, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da klirinške organizacije, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Japonske glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Japonske glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.

| (14) | Japonska agencija za finančne storitve je odgovorna za nadzor infrastruktur finančnih trgov. Japonska agencija za finančne storitve stalno spremlja, ali klirinške organizacije upoštevajo zahteve v zvezi z upravljanjem s tveganji, in sicer prek postopkov nadzora in pregledov na podlagi tveganja, vključno s preverjanjem zahtev po skrbnosti. Japonska agencija za finančne storitve lahko zlasti od klirinških organizacij zahteva, da zagotovijo informacije, poročila in drugo dokumentacijo, ki zadeva njihovo poslovanje, ter lahko pregleda poslovanje, evidence in poslovne knjige klirinških organizacij. Prav tako ocenjuje izpolnjevanje obveznosti klirinških organizacij. Po pregledu se objavi poročilo, v katerem so navedene vse opažene pomanjkljivosti. Japonska agencija za finančne storitve ima na voljo različne ukrepe, s katerimi lahko zagotovi, da klirinške organizacije ustrezno odpravijo kakršne koli ugotovljene težave, vključno z zahtevo, da klirinške organizacije pisno dokažejo pravočasno odpravo takšnih težav. Japonska agencija za finančne storitve ima dodatna sredstva za zagotavljanje skladnosti, vključno s pristojnostjo, da izda odredbe za izboljšanje poslovnih operacij, in izvrševanjem takšnih odredb. Japonska agencija za finančne storitve lahko tudi v celoti ali delno odvzame licenco klirinški organizaciji. |
| --- | --- |

(14)

Japonska agencija za finančne storitve je odgovorna za nadzor infrastruktur finančnih trgov. Japonska agencija za finančne storitve stalno spremlja, ali klirinške organizacije upoštevajo zahteve v zvezi z upravljanjem s tveganji, in sicer prek postopkov nadzora in pregledov na podlagi tveganja, vključno s preverjanjem zahtev po skrbnosti. Japonska agencija za finančne storitve lahko zlasti od klirinških organizacij zahteva, da zagotovijo informacije, poročila in drugo dokumentacijo, ki zadeva njihovo poslovanje, ter lahko pregleda poslovanje, evidence in poslovne knjige klirinških organizacij. Prav tako ocenjuje izpolnjevanje obveznosti klirinških organizacij. Po pregledu se objavi poročilo, v katerem so navedene vse opažene pomanjkljivosti. Japonska agencija za finančne storitve ima na voljo različne ukrepe, s katerimi lahko zagotovi, da klirinške organizacije ustrezno odpravijo kakršne koli ugotovljene težave, vključno z zahtevo, da klirinške organizacije pisno dokažejo pravočasno odpravo takšnih težav. Japonska agencija za finančne storitve ima dodatna sredstva za zagotavljanje skladnosti, vključno s pristojnostjo, da izda odredbe za izboljšanje poslovnih operacij, in izvrševanjem takšnih odredb. Japonska agencija za finančne storitve lahko tudi v celoti ali delno odvzame licenco klirinški organizaciji.

| (15) | Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Japonske v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov CNS. |
| --- | --- |

(15)

Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Japonske v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov CNS.

| (16) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(16)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (17) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za licenco „tuje CNS“, s katero lahko na Japonskem ponujajo enake storitve kot v tretji državi. Merila, ki veljajo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za licenco, so podobna merilom, ki veljajo za licenciranje japonskih klirinških organizacij. Zlasti bi morale CNS z dovoljenjem tretje države, ki na Japonskem zaprosijo za licenco, na podlagi pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo v tretji državi, imeti primerno finančno podlago, primerno znanje in izkušeno osebje ter ustrezen sistem in strukturo za ustrezno in zanesljivo opravljanje klirinških dejavnosti. Poleg tega so CNS z dovoljenjem tretje države izvzete iz nekaterih zahtev, ki se uporabljajo za domače CNS, odobrene na Japonskem, če jim je bila izdana enakovredna licenca tujih organov, s katerimi je Japonska agencija za finančne storitve sklenila sporazume o sodelovanju. |
| --- | --- |

(17)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za licenco „tuje CNS“, s katero lahko na Japonskem ponujajo enake storitve kot v tretji državi. Merila, ki veljajo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za licenco, so podobna merilom, ki veljajo za licenciranje japonskih klirinških organizacij. Zlasti bi morale CNS z dovoljenjem tretje države, ki na Japonskem zaprosijo za licenco, na podlagi pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo v tretji državi, imeti primerno finančno podlago, primerno znanje in izkušeno osebje ter ustrezen sistem in strukturo za ustrezno in zanesljivo opravljanje klirinških dejavnosti. Poleg tega so CNS z dovoljenjem tretje države izvzete iz nekaterih zahtev, ki se uporabljajo za domače CNS, odobrene na Japonskem, če jim je bila izdana enakovredna licenca tujih organov, s katerimi je Japonska agencija za finančne storitve sklenila sporazume o sodelovanju.

| (18) | Zato bi bilo treba šteti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(18)

Zato bi bilo treba šteti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (19) | Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Japonske glede klirinških organizacij, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj japonskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(19)

Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Japonske glede klirinških organizacij, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj japonskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (20) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Japonske, ki so sestavljene iz zakona o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006, kakor ga dopolnjujejo celovite smernice za nadzor infrastruktur finančnih trgov, in ki se uporabljajo za klirinške organizacije, ki jim je bilo na Japonskem izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/58

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 30. oktobra 2014

o enakovrednosti regulativnega okvira Singapurja za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(2014/753/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1), ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanja sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (pogodbe OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanja sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (pogodbe OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu rezultatov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Singapurja omogočajo, da CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tej državi, klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS, ki imajo dovoljenje v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu rezultatov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Singapurja omogočajo, da CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tej državi, klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS, ki imajo dovoljenje v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.

| (3) | Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Singapurju. Tehnični nasveti so izpostavili številne razlike med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS v Singapurju, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki veljajo za CNS na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS v Singapurju, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev in njihove primernosti za zmanjševanje tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, in sicer na način, ki je enakovreden učinkom zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Singapurju. Tehnični nasveti so izpostavili številne razlike med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS v Singapurju, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki veljajo za CNS na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS v Singapurju, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev in njihove primernosti za zmanjševanje tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, in sicer na način, ki je enakovreden učinkom zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga v Uniji.

| (4) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredna tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredna tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve Singapurja za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, sestavljajo poglavje 289 zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (sistemi kliringa) iz leta 2013. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih je namenjen spodbujanju varnih in učinkovitih sistemov kliringa ter zmanjšanju sistemskega tveganja. Predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih razvijajo in izvajajo zahteve zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih uvaja režim dovoljenj za vse sistemsko pomembne sisteme kliringa, ki opravljajo vlogo CNS, kar pomeni, da jim centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše. Drugim sistemom kliringa, vključno s čezmorskimi CNS, centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve Singapurja za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, sestavljajo poglavje 289 zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (sistemi kliringa) iz leta 2013. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih je namenjen spodbujanju varnih in učinkovitih sistemov kliringa ter zmanjšanju sistemskega tveganja. Predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih razvijajo in izvajajo zahteve zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih uvaja režim dovoljenj za vse sistemsko pomembne sisteme kliringa, ki opravljajo vlogo CNS, kar pomeni, da jim centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše. Drugim sistemom kliringa, vključno s čezmorskimi CNS, centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše.

| (7) | Januarja 2013 je centralna banka Singapurja izdala tudi monografijo o nadzoru infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: monografija), ki določa standarde, ki veljajo za CNS pri izvajanju načel za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev. Monografija zlasti pojasnjuje, kakšna so pričakovanja centralne banke Singapurja glede izpolnjevanja obveznosti potrjenih klirinških hiš v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kar centralna banka nato tudi upošteva pri ocenjevanju. |
| --- | --- |

(7)

Januarja 2013 je centralna banka Singapurja izdala tudi monografijo o nadzoru infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: monografija), ki določa standarde, ki veljajo za CNS pri izvajanju načel za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev. Monografija zlasti pojasnjuje, kakšna so pričakovanja centralne banke Singapurja glede izpolnjevanja obveznosti potrjenih klirinških hiš v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kar centralna banka nato tudi upošteva pri ocenjevanju.

| (8) | Da bi klirinške hiše pridobile dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše, morajo izpolniti posebne zahteve, ki so določene v Zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Centralna banka Singapurja lahko določi pogoje ali omejitve za izdajo dovoljenja za odobrene klirinške hiše ter lahko kadar koli doda ali spremeni oziroma prekliče kakršen koli pogoj ali omejitev, ki za te hiše veljajo. Odobrene klirinške hiše varno in učinkovito upravljajo klirinške sisteme, poleg tega pa morajo skrbno obvladovati tveganja, povezana z njihovim poslovanjem in operacijami. Imeti morajo tudi zadostne finančne, človeške in sistemske vire. |
| --- | --- |

(8)

Da bi klirinške hiše pridobile dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše, morajo izpolniti posebne zahteve, ki so določene v Zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Centralna banka Singapurja lahko določi pogoje ali omejitve za izdajo dovoljenja za odobrene klirinške hiše ter lahko kadar koli doda ali spremeni oziroma prekliče kakršen koli pogoj ali omejitev, ki za te hiše veljajo. Odobrene klirinške hiše varno in učinkovito upravljajo klirinške sisteme, poleg tega pa morajo skrbno obvladovati tveganja, povezana z njihovim poslovanjem in operacijami. Imeti morajo tudi zadostne finančne, človeške in sistemske vire.

| (9) | Poleg tega mora v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih vsaka posamezno sprejeti interna pravila in postopke, ki zagotavljajo pravilno in učinkovito upravljanje klirinških sistemov ter pravilno regulacijo in nadzor svojih članov. Notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš morajo vsebovati posebna vprašanja, ki jih predpiše centralna banka Singapurja, vključno z zahtevami, povezanimi s tveganji pri delovanju klirinških sistemov, obravnavanjem neizpolnjevanja plačilnih obveznosti ter merili in pogoji, ki jih morajo izpolnjevati njihovi člani. V tem smislu je treba monografijo vključiti v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Notranja pravila in postopke je treba skupaj z vsemi spremembami predložiti centralni banki Singapurja pred njihovo izvedbo. Centralna banka lahko zavrne, spremeni ali dopolni notranja pravila in postopke ali kakršen koli del predlaganih sprememb. Poleg tega je na podlagi predpisov o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih izrecno potrebna predhodna odobritev centralne banke Singapurja za kakršno koli spremembo okvirov upravljanja s tveganji odobrenih klirinških hiš, vključno z vrstami sprejetega zavarovanja, metodologijami za vrednotenje zavarovanja in določanjem kritja za upravljanje z izpostavljenostjo tveganju v razmerju do udeležencev odobrenih klirinških hiš ter obsegom finančnih virov, ki so na voljo za kritje neizpolnjevanja plačilnih obveznosti s strani njenih članov (brez kritja pri odobrenih klirinških hišah). Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če se notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš spremenijo tako, da ne izpolnjujejo več zahtev, ki jih določa centralna banka Singapurja. Zato so v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih notranja pravila in postopki za odobrene klirinške hiše zavezujoči. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega mora v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih vsaka posamezno sprejeti interna pravila in postopke, ki zagotavljajo pravilno in učinkovito upravljanje klirinških sistemov ter pravilno regulacijo in nadzor svojih članov. Notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš morajo vsebovati posebna vprašanja, ki jih predpiše centralna banka Singapurja, vključno z zahtevami, povezanimi s tveganji pri delovanju klirinških sistemov, obravnavanjem neizpolnjevanja plačilnih obveznosti ter merili in pogoji, ki jih morajo izpolnjevati njihovi člani. V tem smislu je treba monografijo vključiti v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Notranja pravila in postopke je treba skupaj z vsemi spremembami predložiti centralni banki Singapurja pred njihovo izvedbo. Centralna banka lahko zavrne, spremeni ali dopolni notranja pravila in postopke ali kakršen koli del predlaganih sprememb. Poleg tega je na podlagi predpisov o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih izrecno potrebna predhodna odobritev centralne banke Singapurja za kakršno koli spremembo okvirov upravljanja s tveganji odobrenih klirinških hiš, vključno z vrstami sprejetega zavarovanja, metodologijami za vrednotenje zavarovanja in določanjem kritja za upravljanje z izpostavljenostjo tveganju v razmerju do udeležencev odobrenih klirinških hiš ter obsegom finančnih virov, ki so na voljo za kritje neizpolnjevanja plačilnih obveznosti s strani njenih članov (brez kritja pri odobrenih klirinških hišah). Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če se notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš spremenijo tako, da ne izpolnjujejo več zahtev, ki jih določa centralna banka Singapurja. Zato so v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih notranja pravila in postopki za odobrene klirinške hiše zavezujoči.

| (10) | Pravno zavezujoče zahteve Singapurja torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljne zahteve za odobrene klirinške hiše, določene v zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila) določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati odobrene klirinške hiše, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Singapurju. Ta osnovna pravila predstavljajo prvi tir pravno zavezujočih zahtev v Singapurju. Da bi odobrene klirinške hiše dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke pred njihovo uvedbo predložiti centralni banki Singapurja, centralna banka pa jih lahko zavrne, spremeni ali dopolni. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Singapurja, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako odobrena klirinška hiša, ki prosi za dovoljenje, izpolnjuje te visoke standarde v skladu z monografijo. Poleg tega notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. |
| --- | --- |

(10)

Pravno zavezujoče zahteve Singapurja torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljne zahteve za odobrene klirinške hiše, določene v zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila) določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati odobrene klirinške hiše, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Singapurju. Ta osnovna pravila predstavljajo prvi tir pravno zavezujočih zahtev v Singapurju. Da bi odobrene klirinške hiše dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke pred njihovo uvedbo predložiti centralni banki Singapurja, centralna banka pa jih lahko zavrne, spremeni ali dopolni. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Singapurja, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako odobrena klirinška hiša, ki prosi za dovoljenje, izpolnjuje te visoke standarde v skladu z monografijo. Poleg tega notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila.

| (11) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo za odobrene klirinške hiše, bi morala tudi upoštevati rezultate pri zmanjševanju tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji zaradi svoje udeležbe v potrjenih klirinških hišah. Rezultati pri zmanjševanju tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enak rezultat pri zmanjševanju tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je sama stopnja tveganja večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(11)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo za odobrene klirinške hiše, bi morala tudi upoštevati rezultate pri zmanjševanju tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji zaradi svoje udeležbe v potrjenih klirinških hišah. Rezultati pri zmanjševanju tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enak rezultat pri zmanjševanju tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je sama stopnja tveganja večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (12) | Velikost finančnih trgov, na katerih odobrene klirinške hiše opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjša od velikosti trgov, na katerih CNS s sedežem v Uniji opravljajo svoje dejavnosti. V zadnjih treh letih je namreč celotna vrednost transakcij, obračunanih v Singapurju, pomenila manj kot 1 % skupne vrednosti transakcij, obračunanih v državah članicah Unije, ki so del skupine G10. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v odobrenih klirinških hišah izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Velikost finančnih trgov, na katerih odobrene klirinške hiše opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjša od velikosti trgov, na katerih CNS s sedežem v Uniji opravljajo svoje dejavnosti. V zadnjih treh letih je namreč celotna vrednost transakcij, obračunanih v Singapurju, pomenila manj kot 1 % skupne vrednosti transakcij, obračunanih v državah članicah Unije, ki so del skupine G10. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v odobrenih klirinških hišah izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji.

| (13) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjšanje te nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, dopolnjujejo interna pravila in postopki teh hiš, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Singapur, ter dosegajo rezultate pri zmanjševanju tveganj, ki so enakovredni rezultatom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjšanje te nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, dopolnjujejo interna pravila in postopki teh hiš, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Singapur, ter dosegajo rezultate pri zmanjševanju tveganj, ki so enakovredni rezultatom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (14) | Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja zagotavljajo, da potrjene klirinške hiše, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja zagotavljajo, da potrjene klirinške hiše, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (15) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Singapurja glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Singapurja glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.

| (16) | Centralna banka Singapurja lahko izda smernice, bodisi splošne bodisi posebne, za zagotavljanje varnega in učinkovitega delovanja odobrenih klirinških hiš, zlasti za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi ali zahtevami v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ali zahtevami, ki jih predpisuje centralna banka Singapurja, ki morajo biti vključene v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če zadevna odobrena klirinška hiša ne izpolnjuje smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja. Kar zadeva izvrševanje notranjih pravil in postopkov odobrenih klirinških hiš, se lahko centralna banka Singapurja obrne na višje sodišče, da izda odredbo, ki od odobrene klirinške hiše zahteva, da se uskladi s svojimi notranjimi pravili in postopki, jih upošteva, izvršuje ali jih začne uresničevati. Centralna banka Singapurja lahko tudi prekliče dovoljenje odobrene klirinške hiše, med drugim če ne deluje v skladu z zahtevami, ki jih predpisuje, kakršnim koli pogojem ali omejitvijo, ki velja za dovoljenje, kakršno koli smernico, ki jo izda centralna banka v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, ali kakršno koli določbo zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. |
| --- | --- |

(16)

Centralna banka Singapurja lahko izda smernice, bodisi splošne bodisi posebne, za zagotavljanje varnega in učinkovitega delovanja odobrenih klirinških hiš, zlasti za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi ali zahtevami v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ali zahtevami, ki jih predpisuje centralna banka Singapurja, ki morajo biti vključene v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če zadevna odobrena klirinška hiša ne izpolnjuje smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja. Kar zadeva izvrševanje notranjih pravil in postopkov odobrenih klirinških hiš, se lahko centralna banka Singapurja obrne na višje sodišče, da izda odredbo, ki od odobrene klirinške hiše zahteva, da se uskladi s svojimi notranjimi pravili in postopki, jih upošteva, izvršuje ali jih začne uresničevati. Centralna banka Singapurja lahko tudi prekliče dovoljenje odobrene klirinške hiše, med drugim če ne deluje v skladu z zahtevami, ki jih predpisuje, kakršnim koli pogojem ali omejitvijo, ki velja za dovoljenje, kakršno koli smernico, ki jo izda centralna banka v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, ali kakršno koli določbo zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih.

| (17) | Poleg tega morajo odobrene klirinške hiše v skladu s predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih centralni banki Singapurja predložiti letno poročilo o tem, kako so izpolnjevale svoje pristojnosti v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih med poslovnim letom. Prav tako morajo centralni banki Singapurja predložiti dolgo obliko revizorskega poročila odobrene klirinške hiše, ki mora vključevati ugotovitve in priporočila revizorjev, če obstajajo, o notranjih kontrolah odobrenih klirinških hiš in njihovemu morebitnem neizpolnjevanju določb zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih in kakršnih koli smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega morajo odobrene klirinške hiše v skladu s predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih centralni banki Singapurja predložiti letno poročilo o tem, kako so izpolnjevale svoje pristojnosti v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih med poslovnim letom. Prav tako morajo centralni banki Singapurja predložiti dolgo obliko revizorskega poročila odobrene klirinške hiše, ki mora vključevati ugotovitve in priporočila revizorjev, če obstajajo, o notranjih kontrolah odobrenih klirinških hiš in njihovemu morebitnem neizpolnjevanju določb zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih in kakršnih koli smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih.

| (18) | Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(18)

Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov.

| (19) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Singapurja vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(19)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Singapurja vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (20) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše, kar jim omogoča, da lahko v Singapurju ponujajo enake storitve kot v tretji državi. |
| --- | --- |

(20)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše, kar jim omogoča, da lahko v Singapurju ponujajo enake storitve kot v tretji državi.

| (21) | Pred izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše, centralna banka Singapurja oceni, ali je regulativna ureditev tretje države, v kateri je CNS izdano dovoljenje, primerljiva s pravnimi in nadzornimi ureditvami, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v Singapurju, vključno s tem, ali se uporabljajo načela za infrastrukture finančnih trgov. Vzpostavitev ureditev sodelovanja med centralno banko Singapurja in zadevnimi tujimi nadzornimi organi je prav tako potrebna za izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše. |
| --- | --- |

(21)

Pred izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše, centralna banka Singapurja oceni, ali je regulativna ureditev tretje države, v kateri je CNS izdano dovoljenje, primerljiva s pravnimi in nadzornimi ureditvami, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v Singapurju, vključno s tem, ali se uporabljajo načela za infrastrukture finančnih trgov. Vzpostavitev ureditev sodelovanja med centralno banko Singapurja in zadevnimi tujimi nadzornimi organi je prav tako potrebna za izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše.

| (22) | Treba je opozoriti, da se struktura postopka priznanja pravne ureditve Singapurja, ki se uporablja za CNS z dovoljenjem tretje države, razlikuje od postopka iz Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar kljub temu zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(22)

Treba je opozoriti, da se struktura postopka priznanja pravne ureditve Singapurja, ki se uporablja za CNS z dovoljenjem tretje države, razlikuje od postopka iz Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar kljub temu zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (23) | Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se zato lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Singapurja glede odobrenih klirinških hiš, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj singapurskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(23)

Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se zato lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Singapurja glede odobrenih klirinških hiš, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj singapurskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (24) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Singapurja, ki so sestavljene iz poglavja 289 singapurskega zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisov o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (sistemi kliringa) iz leta 2013, kakor jih dopolnjuje monografija o nadzoru infrastruktur finančnih trgov, in ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, ki jim je bilo v Singapurju izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme spremenil ime v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/62

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 30. oktobra 2014

o enakovrednosti regulativnega okvira Hongkonga za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(2014/754/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1), ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu doseganja regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Hongkonga omogočajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja, kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu doseganja regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Hongkonga omogočajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja, kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.

| (3) | Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Hongkongu. V tehničnem nasvetu je bilo opredeljeno veliko razlik med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS v Hongkongu, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki se za CNS uporabljajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS v Hongkongu, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev in njihove primernosti za zmanjševanje tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, in sicer na način, ki je enakovreden učinkom zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Hongkongu. V tehničnem nasvetu je bilo opredeljeno veliko razlik med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS v Hongkongu, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki se za CNS uporabljajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS v Hongkongu, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev in njihove primernosti za zmanjševanje tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, in sicer na način, ki je enakovreden učinkom zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga v Uniji.

| (4) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve Hongkonga za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, so odlok o klirinških sistemih in sistemih poravnave (Clearing and Settlement Systems Ordinance) ter odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Ordinance). Subjekte, ki spadajo na področje odloka o klirinških sistemih in sistemih poravnave, regulira monetarni organ Hongkonga (Hong Kong Monetary Authority), subjekte, ki spadajo na področje odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, pa komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle Hongkonga (Hong Kong Securities and Futures Commission). CNS je bilo v Hongkongu izdano dovoljenje samo na podlagi odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Ta sklep bi bilo zato treba omejiti na ureditev iz tega odloka. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve Hongkonga za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, so odlok o klirinških sistemih in sistemih poravnave (Clearing and Settlement Systems Ordinance) ter odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Ordinance). Subjekte, ki spadajo na področje odloka o klirinških sistemih in sistemih poravnave, regulira monetarni organ Hongkonga (Hong Kong Monetary Authority), subjekte, ki spadajo na področje odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, pa komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle Hongkonga (Hong Kong Securities and Futures Commission). CNS je bilo v Hongkongu izdano dovoljenje samo na podlagi odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Ta sklep bi bilo zato treba omejiti na ureditev iz tega odloka.

| (7) | V okviru dela III odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ima komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle pristojnost, da CNS izda dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše. Pri obravnavanju dovoljenja CNS, s katerim slednje postanejo priznane klirinške hiše, mora komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle upoštevati „interese javnosti, ki investira“ in „pravilno regulacijo trgov“. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle lahko pred izdajo dovoljenja posamezni CNS, s katero ta postane priznana klirinška hiša, tudi določi „pogoje, ki se ji zdijo primerni,“ ter te pogoje z obvestilom spremeni, če „ima zagotovilo, da je to primerno“. Pri presojanju primernosti pogojev se mora komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle sklicevati na svoja zakonita pooblastila za ohranjanje finančne stabilnosti in zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(7)

V okviru dela III odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ima komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle pristojnost, da CNS izda dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše. Pri obravnavanju dovoljenja CNS, s katerim slednje postanejo priznane klirinške hiše, mora komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle upoštevati „interese javnosti, ki investira“ in „pravilno regulacijo trgov“. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle lahko pred izdajo dovoljenja posamezni CNS, s katero ta postane priznana klirinška hiša, tudi določi „pogoje, ki se ji zdijo primerni,“ ter te pogoje z obvestilom spremeni, če „ima zagotovilo, da je to primerno“. Pri presojanju primernosti pogojev se mora komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle sklicevati na svoja zakonita pooblastila za ohranjanje finančne stabilnosti in zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (8) | Odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa naloge in zahteve, ki jih mora upoštevati priznana klirinška hiša. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle je izdala smernice v skladu z oddelkom 399(1) odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: smernice), ki uvajajo mednarodne standarde iz načel za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) (CPSS) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO). Pri ocenjevanju, ali priznane klirinške hiše izpolnjujejo svoje obveznosti iz odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle upošteva smernice. Če priznane klirinške hiše ne izpolnijo svojih obveznosti v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kakor ga dopolnjujejo smernice, lahko komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle sprejme ukrepe za izboljšanje stanja. |
| --- | --- |

(8)

Odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa naloge in zahteve, ki jih mora upoštevati priznana klirinška hiša. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle je izdala smernice v skladu z oddelkom 399(1) odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: smernice), ki uvajajo mednarodne standarde iz načel za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) (CPSS) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO). Pri ocenjevanju, ali priznane klirinške hiše izpolnjujejo svoje obveznosti iz odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle upošteva smernice. Če priznane klirinške hiše ne izpolnijo svojih obveznosti v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kakor ga dopolnjujejo smernice, lahko komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle sprejme ukrepe za izboljšanje stanja.

| (9) | Odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih od priznane klirinške hiše tudi zahteva, da sprejme notranja pravila in postopke, ki so potrebni za pravilno regulacijo njihovih klirinških sistemov in sistemov za poravnavo ter njihovih klirinških članov. Zahteve odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter smernic so tako vključene v notranja pravila in postopke priznanih klirinških hiš. V skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih mora vsa notranja pravila in postopke, ki jih sprejme priznana klirinška hiša, ter kakršne koli njihove spremembe odobriti komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle. |
| --- | --- |

(9)

Odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih od priznane klirinške hiše tudi zahteva, da sprejme notranja pravila in postopke, ki so potrebni za pravilno regulacijo njihovih klirinških sistemov in sistemov za poravnavo ter njihovih klirinških članov. Zahteve odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter smernic so tako vključene v notranja pravila in postopke priznanih klirinških hiš. V skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih mora vsa notranja pravila in postopke, ki jih sprejme priznana klirinška hiša, ter kakršne koli njihove spremembe odobriti komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle.

| (10) | Pravno zavezujoče zahteve v Hongkongu torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljna načela za priznane klirinške hiše, določena v odloku o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati klirinške organizacije, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Hongkongu. Ta osnovna pravila so prva stopnja pravno zavezujočih zahtev v Hongkongu. Da bi priznane klirinške hiše dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev komisiji za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev v Hongkongu, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo priznana klirinška hiša izpolnila te standarde v skladu s smernicami. Ko ta notranja pravila in postopke odobri komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle, le-ti postanejo za priznane klirinške hiše pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(10)

Pravno zavezujoče zahteve v Hongkongu torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljna načela za priznane klirinške hiše, določena v odloku o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati klirinške organizacije, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Hongkongu. Ta osnovna pravila so prva stopnja pravno zavezujočih zahtev v Hongkongu. Da bi priznane klirinške hiše dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev komisiji za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev v Hongkongu, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo priznana klirinška hiša izpolnila te standarde v skladu s smernicami. Ko ta notranja pravila in postopke odobri komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle, le-ti postanejo za priznane klirinške hiše pravno zavezujoči.

| (11) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo za priznane klirinške hiše, bi morala tudi upoštevati učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji zaradi svoje udeležbe v priznanih klirinških hišah. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enak učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je sama stopnja tveganja večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(11)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo za priznane klirinške hiše, bi morala tudi upoštevati učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji zaradi svoje udeležbe v priznanih klirinških hišah. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enak učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je sama stopnja tveganja večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (12) | Velikost finančnega trga, na katerem priznane klirinške hiše opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjša od velikosti trga, na katerem CNS s sedežem v Uniji opravljajo svoje dejavnosti. Zlasti je treba omeniti, da je v zadnjih treh letih letna nominalna vrednost pogodb o finančnih izvedenih instrumentih, ki kotirajo na borzi in s katerimi se trguje v Hongkongu, pomenila manj kot en odstotek letne nominalne vrednosti pogodb o finančnih izvedenih instrumentih, ki kotirajo na borzi in s katerimi se trguje v Uniji. V istem obdobju je tržna kapitalizacija vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na borzi v Hongkongu, povprečno znašala manj kot petindvajset odstotkov tržne kapitalizacije Unije. Poleg tega je kliring kompleksnejših produktov, kot so izvedeni finančni instrumenti OTC, v priznanih klirinških hišah še v začetni fazi, saj so bile klirinške storitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC uvedene šele 25. novembra 2013. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v priznanih klirinških hišah izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Velikost finančnega trga, na katerem priznane klirinške hiše opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjša od velikosti trga, na katerem CNS s sedežem v Uniji opravljajo svoje dejavnosti. Zlasti je treba omeniti, da je v zadnjih treh letih letna nominalna vrednost pogodb o finančnih izvedenih instrumentih, ki kotirajo na borzi in s katerimi se trguje v Hongkongu, pomenila manj kot en odstotek letne nominalne vrednosti pogodb o finančnih izvedenih instrumentih, ki kotirajo na borzi in s katerimi se trguje v Uniji. V istem obdobju je tržna kapitalizacija vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na borzi v Hongkongu, povprečno znašala manj kot petindvajset odstotkov tržne kapitalizacije Unije. Poleg tega je kliring kompleksnejših produktov, kot so izvedeni finančni instrumenti OTC, v priznanih klirinških hišah še v začetni fazi, saj so bile klirinške storitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC uvedene šele 25. novembra 2013. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v priznanih klirinških hišah izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji.

| (13) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za priznane klirinške hiše, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjšanje te nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za priznane klirinške hiše, dopolnjujejo interna pravila in postopki teh hiš, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Hongkong, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za priznane klirinške hiše, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjšanje te nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za priznane klirinške hiše, dopolnjujejo interna pravila in postopki teh hiš, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Hongkong, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (14) | Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Hongkonga zagotavljajo, da priznane klirinške hiše, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Hongkonga zagotavljajo, da priznane klirinške hiše, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (15) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Hongkonga glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Hongkonga glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.

| (16) | Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle stalno spremlja, ali priznane klirinške hiše upoštevajo zahteve v zvezi z upravljanjem s tveganji, in sicer prek postopkov nadzora in pregledov na podlagi tveganja, vključno s preverjanjem bonitetnih zahtev. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle lahko skladnost zagotavlja tudi na druge načine. Zlasti je v pristojnosti komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle, da priznanim klirinškim hišam odredi prekinitev zagotavljanja ali upravljanja klirinških sistemov in sistemov za poravnavo ali odvzame izdano dovoljenje. Poleg tega lahko komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle od priznanih klirinških hiš po potrebi zahteva tudi, da sprejmejo nekatere spremembe svojih pravil, ima pa tudi pooblastila, da takšne spremembe izvede enostransko, če zadevna priznana klirinška hiša ne izpolni njene zahteve. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle ima pooblastila, da od priznanih klirinških hiš zahteva, da predložijo poslovne knjige in evidence, ki so jih vodile v zvezi s poslovanjem ali za njegove namene ali v zvezi s kakršnimi koli ureditvami kliringa in poravnav za vse transakcije iz pogodb o vrednostnih papirjih ali standardiziranih terminskih poslih, ter kakršne koli druge informacije v zvezi z njihovim poslovanjem ali kakršnimi koli ureditvami kliringa in poravnav za vse transakcije iz pogodb o vrednostnih papirjih ali standardiziranih terminskih poslih, za katere je smiselno, da jih komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle potrebuje pri opravljanju svojih nalog. Če priznane klirinške hiše teh informacij ali dokumentacije ne predložijo in za to nimajo upravičenih razlogov, se jim lahko naložijo globe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle stalno spremlja, ali priznane klirinške hiše upoštevajo zahteve v zvezi z upravljanjem s tveganji, in sicer prek postopkov nadzora in pregledov na podlagi tveganja, vključno s preverjanjem bonitetnih zahtev. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle lahko skladnost zagotavlja tudi na druge načine. Zlasti je v pristojnosti komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle, da priznanim klirinškim hišam odredi prekinitev zagotavljanja ali upravljanja klirinških sistemov in sistemov za poravnavo ali odvzame izdano dovoljenje. Poleg tega lahko komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle od priznanih klirinških hiš po potrebi zahteva tudi, da sprejmejo nekatere spremembe svojih pravil, ima pa tudi pooblastila, da takšne spremembe izvede enostransko, če zadevna priznana klirinška hiša ne izpolni njene zahteve. Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle ima pooblastila, da od priznanih klirinških hiš zahteva, da predložijo poslovne knjige in evidence, ki so jih vodile v zvezi s poslovanjem ali za njegove namene ali v zvezi s kakršnimi koli ureditvami kliringa in poravnav za vse transakcije iz pogodb o vrednostnih papirjih ali standardiziranih terminskih poslih, ter kakršne koli druge informacije v zvezi z njihovim poslovanjem ali kakršnimi koli ureditvami kliringa in poravnav za vse transakcije iz pogodb o vrednostnih papirjih ali standardiziranih terminskih poslih, za katere je smiselno, da jih komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle potrebuje pri opravljanju svojih nalog. Če priznane klirinške hiše teh informacij ali dokumentacije ne predložijo in za to nimajo upravičenih razlogov, se jim lahko naložijo globe.

| (17) | Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Hongkonga v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(17)

Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Hongkonga v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov.

| (18) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Hongkonga vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(18)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Hongkonga vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (19) | Če želi subjekt delovati v Hongkongu kot CNS, mora bodisi pridobiti naziv priznane klirinške hiše bodisi mora biti priznan kot ponudnik storitev avtomatiziranega trgovanja v okviru odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Ponudniki storitev avtomatiziranega trgovanja so opredeljeni kot subjekti, ki prek elektronskih sistemov ponujajo storitve za trgovanje z vrednostnimi papirji ali njihovo obračunavanje ali pogodbe o standardiziranih terminskih poslih. Marca 2014 je zakonodajni svet Hongkonga sprejel odlok o spremembi, s katerim je razširil področje uporabe opredelitve ponudnikov storitev avtomatiziranega trgovanja in vanj vključil še izvedene finančne instrumente OTC. |
| --- | --- |

(19)

Če želi subjekt delovati v Hongkongu kot CNS, mora bodisi pridobiti naziv priznane klirinške hiše bodisi mora biti priznan kot ponudnik storitev avtomatiziranega trgovanja v okviru odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Ponudniki storitev avtomatiziranega trgovanja so opredeljeni kot subjekti, ki prek elektronskih sistemov ponujajo storitve za trgovanje z vrednostnimi papirji ali njihovo obračunavanje ali pogodbe o standardiziranih terminskih poslih. Marca 2014 je zakonodajni svet Hongkonga sprejel odlok o spremembi, s katerim je razširil področje uporabe opredelitve ponudnikov storitev avtomatiziranega trgovanja in vanj vključil še izvedene finančne instrumente OTC.

| (20) | Ureditev ponudnikov storitev avtomatiziranega trgovanja je prilagojena CNS z dovoljenjem tretje države, ki želijo zagotavljati storitve udeležencem iz Hongkonga. CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo, da se jih v Hongkongu prizna kot ponudnike storitev avtomatiziranega trgovanja, kar jim omogoča, da lahko v Hongkongu ponujajo enake storitve kot v tretji državi. |
| --- | --- |

(20)

Ureditev ponudnikov storitev avtomatiziranega trgovanja je prilagojena CNS z dovoljenjem tretje države, ki želijo zagotavljati storitve udeležencem iz Hongkonga. CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo, da se jih v Hongkongu prizna kot ponudnike storitev avtomatiziranega trgovanja, kar jim omogoča, da lahko v Hongkongu ponujajo enake storitve kot v tretji državi.

| (21) | Pri obdelavi vloge za ponudnika storitev avtomatiziranega trgovanja, ki jo vloži CNS z dovoljenjem tretje države, komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle oceni skladnost CNS z dovoljenjem tretje države z načeli za infrastrukture finančnih trgov. Poleg tega je pred odobritvijo vloge za opravljanje storitev avtomatiziranega trgovanja obvezna sklenitev memoranduma o soglasju med komisijo za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle ter pristojnim nadzornim organom iz tretje države, iz katere prihaja CNS, ki za priznanje zaprosi, saj komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle računa, da bo CNS z dovoljenjem tretje države pri vsakodnevnem poslovanju nadziral domači regulator. |
| --- | --- |

(21)

Pri obdelavi vloge za ponudnika storitev avtomatiziranega trgovanja, ki jo vloži CNS z dovoljenjem tretje države, komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle oceni skladnost CNS z dovoljenjem tretje države z načeli za infrastrukture finančnih trgov. Poleg tega je pred odobritvijo vloge za opravljanje storitev avtomatiziranega trgovanja obvezna sklenitev memoranduma o soglasju med komisijo za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle ter pristojnim nadzornim organom iz tretje države, iz katere prihaja CNS, ki za priznanje zaprosi, saj komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle računa, da bo CNS z dovoljenjem tretje države pri vsakodnevnem poslovanju nadziral domači regulator.

| (22) | Treba je opozoriti, da se struktura postopka priznanja pravne ureditve Hongkonga, ki se uporablja za CNS z dovoljenjem tretje države, razlikuje od postopka iz Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar kljub temu zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(22)

Treba je opozoriti, da se struktura postopka priznanja pravne ureditve Hongkonga, ki se uporablja za CNS z dovoljenjem tretje države, razlikuje od postopka iz Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar kljub temu zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (23) | Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Hongkonga glede priznanih klirinških hiš, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj hongkonškega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(23)

Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Hongkonga glede priznanih klirinških hiš, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj hongkonškega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (24) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Hongkonga, ki so sestavljene iz odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kakor ga dopolnjujejo smernice, sprejete v skladu z oddelkom 399(1) odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, in ki se uporabljajo za priznane klirinške hiše, ki jim je bilo v Hongkongu izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme spremenil ime v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 30. oktobra 2014

o enakovrednosti regulativnega okvira Avstralije za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(2014/755/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanja sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanja sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu doseganja regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Avstralije omogočajo, da CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tej državi, klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS, ki imajo dovoljenje v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu doseganja regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Avstralije omogočajo, da CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tej državi, klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS, ki imajo dovoljenje v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.

| (3) | Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Avstraliji. Iz tehničnih nasvetov je razvidno, da so vse določbe naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012 vključene v ustrezne pravno zavezujoče zahteve, ki se na nacionalni ravni uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Avstraliji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Avstraliji. Iz tehničnih nasvetov je razvidno, da so vse določbe naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012 vključene v ustrezne pravno zavezujoče zahteve, ki se na nacionalni ravni uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Avstraliji.

| (4) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve Avstralije za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, so zakon o gospodarskih družbah iz leta 2001 (Corporations Act), ki skupaj s predpisi o gospodarskih družbah iz leta 2001 (Corporation Regulations) določa pravni okvir za sisteme kliringa in poravnave. Del 7.3 zakona o gospodarskih družbah določa, da se mora pred izdajo licence za izvajanje dejavnosti kliringa in poravnave minister med drugim prepričati, da ima zadevna CNS dovolj pravil in postopkov poslovanja, ki so v skladu z veljavnimi predpisi, da se zagotovi, kolikor je razumno in praktično, da je sistemsko tveganje zmanjšano in se CNS upravlja pošteno in učinkovito. CNS mora imeti tudi zadostne ureditve za obravnavanje navzkrižij interesov in za izvrševanje svojih notranjih pravil in postopkov. Avstralska komisija za vrednostne papirje in naložbe (v nadaljnjem besedilu: ASIC) in centralna banka Avstralije (Reserve Bank of Australia) ministru svetujeta glede izdaje licenc za sisteme kliringa in poravnave ter sprememb njihovih notranjih pravil in postopkov, poleg tega pa sta zadolženi za ocenjevanje, v primeru ASIC pa tudi za zagotavljanje, skladnosti CNS z zakonom o gospodarskih družbah. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve Avstralije za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, so zakon o gospodarskih družbah iz leta 2001 (Corporations Act), ki skupaj s predpisi o gospodarskih družbah iz leta 2001 (Corporation Regulations) določa pravni okvir za sisteme kliringa in poravnave. Del 7.3 zakona o gospodarskih družbah določa, da se mora pred izdajo licence za izvajanje dejavnosti kliringa in poravnave minister med drugim prepričati, da ima zadevna CNS dovolj pravil in postopkov poslovanja, ki so v skladu z veljavnimi predpisi, da se zagotovi, kolikor je razumno in praktično, da je sistemsko tveganje zmanjšano in se CNS upravlja pošteno in učinkovito. CNS mora imeti tudi zadostne ureditve za obravnavanje navzkrižij interesov in za izvrševanje svojih notranjih pravil in postopkov. Avstralska komisija za vrednostne papirje in naložbe (v nadaljnjem besedilu: ASIC) in centralna banka Avstralije (Reserve Bank of Australia) ministru svetujeta glede izdaje licenc za sisteme kliringa in poravnave ter sprememb njihovih notranjih pravil in postopkov, poleg tega pa sta zadolženi za ocenjevanje, v primeru ASIC pa tudi za zagotavljanje, skladnosti CNS z zakonom o gospodarskih družbah.

| (7) | ASIC daje regulativna navodila reguliranim subjektom, da bi pojasnila posebna vprašanja, ki jih zakonodaja že zajema. ASIC je zlasti revidirala svoja regulativna navodila glede izdajanja licenc in nadzora licenc za sisteme kliringa in poravnave decembra 2012 v okviru posodobljenih regulativnih navodil št. 211 „Sistemi kliringa in poravnave: avstralski in čezmorski subjekti“ (RG 211). Navodila ASIC RG 211 uveljavljajo načela za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) (CPSS) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO), ki so relevantna za obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah, CNS pa dajejo navodila, kako izpolnjevati obveznosti iz navedenega zakona. Zato se lahko ob neizpolnjevanju zahtev iz zakona o gospodarskih družbah, kakor so pojasnjene v RG 211, izvedejo izvršilni ukrepi in ukrepi za izrekanje sankcij. |
| --- | --- |

(7)

ASIC daje regulativna navodila reguliranim subjektom, da bi pojasnila posebna vprašanja, ki jih zakonodaja že zajema. ASIC je zlasti revidirala svoja regulativna navodila glede izdajanja licenc in nadzora licenc za sisteme kliringa in poravnave decembra 2012 v okviru posodobljenih regulativnih navodil št. 211 „Sistemi kliringa in poravnave: avstralski in čezmorski subjekti“ (RG 211). Navodila ASIC RG 211 uveljavljajo načela za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) (CPSS) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO), ki so relevantna za obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah, CNS pa dajejo navodila, kako izpolnjevati obveznosti iz navedenega zakona. Zato se lahko ob neizpolnjevanju zahtev iz zakona o gospodarskih družbah, kakor so pojasnjene v RG 211, izvedejo izvršilni ukrepi in ukrepi za izrekanje sankcij.

| (8) | Centralna banka Avstralije ima v skladu z zakonom o gospodarskih družbah pristojnost, da določi standarde finančne stabilnosti za zagotovitev, da CNS delujejo v smeri zagotavljanja ali spodbujanja splošne stabilnosti avstralskega finančnega sistema. Zlasti je novembra 2012 odbor za plačilne sisteme centralne banke odobril opredelitev novih standardov finančne stabilnosti (Financial Stability Standards for Central Counterparties), ki zajemajo 21 standardov za CNS ter spremne podstandarde in navodila. V nasprotju z nekaterimi drugimi podstandardi, ki so začeli učinkovati 31. marca 2014, so standardi finančne stabilnosti za CNS začeli učinkovati marca 2013. Standarde finančne stabilnosti za CNS morajo izpolnjevati vse CNS, ki so jim bila izdana dovoljenja. |
| --- | --- |

(8)

Centralna banka Avstralije ima v skladu z zakonom o gospodarskih družbah pristojnost, da določi standarde finančne stabilnosti za zagotovitev, da CNS delujejo v smeri zagotavljanja ali spodbujanja splošne stabilnosti avstralskega finančnega sistema. Zlasti je novembra 2012 odbor za plačilne sisteme centralne banke odobril opredelitev novih standardov finančne stabilnosti (Financial Stability Standards for Central Counterparties), ki zajemajo 21 standardov za CNS ter spremne podstandarde in navodila. V nasprotju z nekaterimi drugimi podstandardi, ki so začeli učinkovati 31. marca 2014, so standardi finančne stabilnosti za CNS začeli učinkovati marca 2013. Standarde finančne stabilnosti za CNS morajo izpolnjevati vse CNS, ki so jim bila izdana dovoljenja.

| (9) | Temeljna načela za sisteme kliringa in poravnave, določena v delu 7.3 zakona o gospodarskih družbah in predpisih o gospodarskih družbah, kot so pojasnjeni v okviru navodil ASIC RG 211, ter standardi finančne stabilnosti centralne banke Avstralije (v nadaljnjem besedilu skupaj: osnovna pravila) določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati CNS, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Avstraliji. Navedena osnovna pravila predstavljajo prvo stopnjo pravno zavezujočih obveznosti v Avstraliji. Da bi se CNS uskladile s primarnimi pravili, poleg tega sprejmejo svoja interna pravila in postopke, ki morajo upoštevati posebne zahteve iz zakona o gospodarskih družbah in predpisov o gospodarskih družbah, kot so pojasnjena v okviru RG 211 in standardih finančne stabilnosti, ta interna pravila in postopki pa se ministru predložijo pred izdajo dovoljenja za sisteme kliringa in poravnave. Spremembe notranjih pravil in postopkov CNS je treba priglasiti ministru. Minister lahko spremembe notranjih pravil in postopkov CNS zavrne. Notranja pravila in postopki CNS učinkujejo kot pogodba in so za CNS in njihove zadevne udeležence pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(9)

Temeljna načela za sisteme kliringa in poravnave, določena v delu 7.3 zakona o gospodarskih družbah in predpisih o gospodarskih družbah, kot so pojasnjeni v okviru navodil ASIC RG 211, ter standardi finančne stabilnosti centralne banke Avstralije (v nadaljnjem besedilu skupaj: osnovna pravila) določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati CNS, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Avstraliji. Navedena osnovna pravila predstavljajo prvo stopnjo pravno zavezujočih obveznosti v Avstraliji. Da bi se CNS uskladile s primarnimi pravili, poleg tega sprejmejo svoja interna pravila in postopke, ki morajo upoštevati posebne zahteve iz zakona o gospodarskih družbah in predpisov o gospodarskih družbah, kot so pojasnjena v okviru RG 211 in standardih finančne stabilnosti, ta interna pravila in postopki pa se ministru predložijo pred izdajo dovoljenja za sisteme kliringa in poravnave. Spremembe notranjih pravil in postopkov CNS je treba priglasiti ministru. Minister lahko spremembe notranjih pravil in postopkov CNS zavrne. Notranja pravila in postopki CNS učinkujejo kot pogodba in so za CNS in njihove zadevne udeležence pravno zavezujoči.

| (10) | Pravno zavezujoče zahteve, določene v osnovnih pravilih, ki se uporabljajo za CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Avstraliji, zagotavljajo dobre učinke, ki so enaki učinkom zahtev iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Pravno zavezujoče zahteve, določene v osnovnih pravilih, ki se uporabljajo za CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Avstraliji, zagotavljajo dobre učinke, ki so enaki učinkom zahtev iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (11) | Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije zagotavljajo, da CNS, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije zagotavljajo, da CNS, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (12) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Avstralije glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(12)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Avstralije glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.

| (13) | CNS, ki jim je bilo v Avstraliji izdano dovoljenje, so pod stalnim nadzorom ASIC in centralne banke Avstralije. ASIC je pristojen za zagotavljanje, da CNS izpolnjujejo svoje obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah in v tem smislu opravlja periodične ocene skladnosti CNS z njihovimi obveznostmi v zvezi z izdanim dovoljenjem (poleg njihovih obveznosti, ki se nanašajo na standarde finančne stabilnosti in zmanjšanje sistemskega tveganja), zlasti v zvezi z njihovo dolžnostjo poštenega in učinkovitega delovanja, kolikor je to razumno, in odda ministru poročilo, ki se nato objavi. Centralna banka Avstralije spremlja, kako CNS izvajajo svoje obveznosti v okviru svojih dovoljenj ter v zvezi s finančno stabilnostjo in zmanjšanjem sistemskega tveganja, opravlja periodične ocene skladnosti vsake CNS s standardi finančne stabilnosti ter predloži ministru poročilo, ki se prav tako objavi. CNS, ki so jim bila izdana dovoljenja v Avstraliji, lahko prejmejo pisna navodila ministra in ASIC. Če CNS ne izpolni pisnega navodila, lahko ASIC sproži postopek pred sodišči, ki lahko CNS odredijo, naj se uskladijo s pisnim navodilom. |
| --- | --- |

(13)

CNS, ki jim je bilo v Avstraliji izdano dovoljenje, so pod stalnim nadzorom ASIC in centralne banke Avstralije. ASIC je pristojen za zagotavljanje, da CNS izpolnjujejo svoje obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah in v tem smislu opravlja periodične ocene skladnosti CNS z njihovimi obveznostmi v zvezi z izdanim dovoljenjem (poleg njihovih obveznosti, ki se nanašajo na standarde finančne stabilnosti in zmanjšanje sistemskega tveganja), zlasti v zvezi z njihovo dolžnostjo poštenega in učinkovitega delovanja, kolikor je to razumno, in odda ministru poročilo, ki se nato objavi. Centralna banka Avstralije spremlja, kako CNS izvajajo svoje obveznosti v okviru svojih dovoljenj ter v zvezi s finančno stabilnostjo in zmanjšanjem sistemskega tveganja, opravlja periodične ocene skladnosti vsake CNS s standardi finančne stabilnosti ter predloži ministru poročilo, ki se prav tako objavi. CNS, ki so jim bila izdana dovoljenja v Avstraliji, lahko prejmejo pisna navodila ministra in ASIC. Če CNS ne izpolni pisnega navodila, lahko ASIC sproži postopek pred sodišči, ki lahko CNS odredijo, naj se uskladijo s pisnim navodilom.

| (14) | Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov.

| (15) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Avstralije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(15)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Avstralije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (16) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za čezmorska dovoljenja za sisteme kliringa in poravnave (v nadaljnjem besedilu: čezmorsko dovoljenje CNS), kar jim omogoča, da v Avstraliji opravljajo nekaj ali vse klirinške storitve, ki jih lahko opravljajo v svoji domači državi. |
| --- | --- |

(16)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za čezmorska dovoljenja za sisteme kliringa in poravnave (v nadaljnjem besedilu: čezmorsko dovoljenje CNS), kar jim omogoča, da v Avstraliji opravljajo nekaj ali vse klirinške storitve, ki jih lahko opravljajo v svoji domači državi.

| (17) | Merila, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za čezmorsko dovoljenje CNS v Avstraliji, so primerljiva tistim, ki so določena za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za priznanje v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012. Predpogoj za priznanje je, da je regulativna ureditev tretje države, v kateri je CNS izdano dovoljenje, glede na stopnjo zaščite pred sistemskim tveganjem ter stopnjo učinkovitosti in poštenosti storitev, ki jih dosega, „zadosti enaka“ avstralski regulativni ureditvi za primerljive domače CNS. Ocena „zadostne enakosti“ vključuje podobne premisleke, kot so tisti, ki so ocenjeni v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vzpostavitev ureditev sodelovanja med avstralskimi organi in zadevnimi tujimi nadzornimi organi je prav tako potrebna za izdajo čezmejnega dovoljenja CNS. |
| --- | --- |

(17)

Merila, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za čezmorsko dovoljenje CNS v Avstraliji, so primerljiva tistim, ki so določena za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za priznanje v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012. Predpogoj za priznanje je, da je regulativna ureditev tretje države, v kateri je CNS izdano dovoljenje, glede na stopnjo zaščite pred sistemskim tveganjem ter stopnjo učinkovitosti in poštenosti storitev, ki jih dosega, „zadosti enaka“ avstralski regulativni ureditvi za primerljive domače CNS. Ocena „zadostne enakosti“ vključuje podobne premisleke, kot so tisti, ki so ocenjeni v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vzpostavitev ureditev sodelovanja med avstralskimi organi in zadevnimi tujimi nadzornimi organi je prav tako potrebna za izdajo čezmejnega dovoljenja CNS.

| (18) | Zato bi bilo treba šteti, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(18)

Zato bi bilo treba šteti, da pravne in nadzorne ureditve Avstralije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (19) | Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Avstralije glede CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj avstralskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(19)

Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Avstralije glede CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj avstralskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (20) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Avstralije, ki veljajo za centralne nasprotne stranke, ki se jim v Avstraliji izda dovoljenje, in so sestavljene iz dela 7.3 avstralskega zakona o gospodarskih družbah iz leta 2001 ter predpisov o gospodarskih družbah iz leta 2001, kot so pojasnjeni v regulativnih navodilih št. 211 „Sistemi kliringa in poravnave: avstralski in čezmorski subjekti“, ter standardov finančne stabilnosti za centralne nasprotne stranke, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme spremenil ime v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/69 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/69

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o omejitvah dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo IPBC in propikonazol ter ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7909)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/756/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Z direktivama Komisije 2008/78/ES (3) in 2008/79/ES (4) sta bili dodani aktivni snovi propikonazol oziroma IPBC za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 sta ti dve snovi torej odobreni aktivni snovi, vključeni na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Z direktivama Komisije 2008/78/ES (3) in 2008/79/ES (4) sta bili dodani aktivni snovi propikonazol oziroma IPBC za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 sta ti dve snovi torej odobreni aktivni snovi, vključeni na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe.

| (2) | V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje Jansen PMP pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za tri biocidne proizvode za zaščito lesa, ki vsebujejo IPBC in propikonazol (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvodi). Dovoljenja za proizvode, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo, so zajemala različne metode nanašanja, vključno z avtomatizirano potopitvijo za industrijsko uporabo in pršenjem (v zaprtih prostorih ali na prostem) za poklicno in nepoklicno uporabo. Številne države članice so posledično izdale dovoljenja za sporne proizvode na podlagi medsebojnega priznavanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje Jansen PMP pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za tri biocidne proizvode za zaščito lesa, ki vsebujejo IPBC in propikonazol (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvodi). Dovoljenja za proizvode, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo, so zajemala različne metode nanašanja, vključno z avtomatizirano potopitvijo za industrijsko uporabo in pršenjem (v zaprtih prostorih ali na prostem) za poklicno in nepoklicno uporabo. Številne države članice so posledično izdale dovoljenja za sporne proizvode na podlagi medsebojnega priznavanja.

| (3) | Podjetje Janssen PMP (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolne vloge za medsebojno priznanje dovoljenj za sporne proizvode, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje Janssen PMP (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolne vloge za medsebojno priznanje dovoljenj za sporne proizvode, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo.

| (4) | Nemčija je 28. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev izdanih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija meni, da sporni proizvodi ne izpolnjujejo zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z zdravjem ljudi in okoljem. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 28. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev izdanih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija meni, da sporni proizvodi ne izpolnjujejo zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z zdravjem ljudi in okoljem.

| (5) | Po navedbah Nemčije dovoljenje za način nanašanja s pršenjem na prostem s strani Združenega kraljestva ni bilo ustrezno ocenjeno z vidika tveganj za okolje. Ocena, ki jo je Nemčija izvedla za navedene tri proizvode, je privedla do zaključka, da obstajajo nesprejemljiva tveganja za kontaminacijo tal na daljavo. |
| --- | --- |

(5)

Po navedbah Nemčije dovoljenje za način nanašanja s pršenjem na prostem s strani Združenega kraljestva ni bilo ustrezno ocenjeno z vidika tveganj za okolje. Ocena, ki jo je Nemčija izvedla za navedene tri proizvode, je privedla do zaključka, da obstajajo nesprejemljiva tveganja za kontaminacijo tal na daljavo.

| (6) | Nemčija meni tudi, da bi bilo zaradi nesprejemljivih tveganj za zdravje poklicnih uporabnikov treba pri enem od proizvodov nanašanje z avtomatizirano potopitvijo omejiti na sisteme, ki imajo dovolj visoko stopnjo avtomatizacije. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija meni tudi, da bi bilo zaradi nesprejemljivih tveganj za zdravje poklicnih uporabnikov treba pri enem od proizvodov nanašanje z avtomatizirano potopitvijo omejiti na sisteme, ki imajo dovolj visoko stopnjo avtomatizacije.

| (7) | Komisija je druge države članice in vložnika pozvala, naj predložijo pisne pripombe na obvestila v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Združeno kraljestvo in vložnik so pripombe predložili v navedenem roku. Priglasitev so Komisija in pristojni organi držav članic za biocidne pripravke 24. septembra 2013 obravnavali tudi na srečanju koordinacijske skupine v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je druge države članice in vložnika pozvala, naj predložijo pisne pripombe na obvestila v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Združeno kraljestvo in vložnik so pripombe predložili v navedenem roku. Priglasitev so Komisija in pristojni organi držav članic za biocidne pripravke 24. septembra 2013 obravnavali tudi na srečanju koordinacijske skupine v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (8) | Kar zadeva tveganja za okolje, iz omenjenih razprav in pripomb sledi, da ugotovitve okoljske presoje, ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo, temeljijo na relevantnih scenarijih iz sklopa dokumentov OECD o scenarijih emisij (5), ki so bili na razpolago v času opravljanja ocene. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva tveganja za okolje, iz omenjenih razprav in pripomb sledi, da ugotovitve okoljske presoje, ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo, temeljijo na relevantnih scenarijih iz sklopa dokumentov OECD o scenarijih emisij (5), ki so bili na razpolago v času opravljanja ocene.

| (9) | Iz tega prav tako sledi, da ugotovitve iz Nemčije temeljijo na revidiranem scenariju sklopa dokumentov OECD o scenarijih emisij (6), ki so na voljo, odkar so bila dovoljenja odobrena v Združenem kraljestvu in tudi od priglasitve Nemčije. |
| --- | --- |

(9)

Iz tega prav tako sledi, da ugotovitve iz Nemčije temeljijo na revidiranem scenariju sklopa dokumentov OECD o scenarijih emisij (6), ki so na voljo, odkar so bila dovoljenja odobrena v Združenem kraljestvu in tudi od priglasitve Nemčije.

| (10) | Poleg tega se v skladu z smernicami, dogovorjenimi na 47. srečanju predstavnikov pristojnih organov držav članic za izvajanje Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (7), nove smernice lahko upoštevajo samo, če so bile na voljo pred datumom vložitve vloge za odobritev proizvoda, razen če znanstveni napredek kaže, da upoštevanje starih smernic povzroča resno zaskrbljenost. Te smernice nadalje določajo, da bi bilo v primeru ugotovitve resne zaskrbljenosti treba revidirati obstoječa dovoljenja. Vendar niti Združeno kraljestvo niti druge države članice, ki so proizvode odobrile prek vzajemnega priznavanja, niso menile, da je zaskrbljenost taka, da bi upravičila revizijo obstoječih dovoljenj. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega se v skladu z smernicami, dogovorjenimi na 47. srečanju predstavnikov pristojnih organov držav članic za izvajanje Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (7), nove smernice lahko upoštevajo samo, če so bile na voljo pred datumom vložitve vloge za odobritev proizvoda, razen če znanstveni napredek kaže, da upoštevanje starih smernic povzroča resno zaskrbljenost. Te smernice nadalje določajo, da bi bilo v primeru ugotovitve resne zaskrbljenosti treba revidirati obstoječa dovoljenja. Vendar niti Združeno kraljestvo niti druge države članice, ki so proizvode odobrile prek vzajemnega priznavanja, niso menile, da je zaskrbljenost taka, da bi upravičila revizijo obstoječih dovoljenj.

| (11) | Ob upoštevanju zgornjih pripomb Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedli Združeno kraljestvo in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvode, saj meni, da sporni proizvodi izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za omejitev izdaje dovoljenj ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju zgornjih pripomb Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedli Združeno kraljestvo in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvode, saj meni, da sporni proizvodi izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za omejitev izdaje dovoljenj ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov.

| (12) | Glede nanašanja z avtomatizirano potopitvijo Komisija meni, da bi morale za sporni proizvod veljati določbe iz prejšnjega sklepa Komisije (8), v katerem je obravnavano varovanje zdravja poklicnih uporabnikov pri uporabi proizvodov, ki vsebujejo IPBC, s to metodo nanašanja. Zato bi bilo sporni proizvod treba odobriti pod pogojem, da se na etiketi navedejo navodila, ki uporabo omejujejo na postopek popolnoma avtomatizirane potopitve, dovoljenje za proizvod pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Glede nanašanja z avtomatizirano potopitvijo Komisija meni, da bi morale za sporni proizvod veljati določbe iz prejšnjega sklepa Komisije (8), v katerem je obravnavano varovanje zdravja poklicnih uporabnikov pri uporabi proizvodov, ki vsebujejo IPBC, s to metodo nanašanja. Zato bi bilo sporni proizvod treba odobriti pod pogojem, da se na etiketi navedejo navodila, ki uporabo omejujejo na postopek popolnoma avtomatizirane potopitve, dovoljenje za proizvod pa bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v skladu z določbami člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v skladu z določbami člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep se uporablja za proizvode, ki imajo v referenčni državi članici naslednje referenčne številke vloge, kakor so določene v registru biocidnih proizvodov:

2010/2709/7626/UK/AA/8666

2010/2709/8086/UK/AA/9499

2010/2709/7307/UK/AA/8801

Člen 2

Predlog Nemčije, naj se biocidni pripravki iz člena 1 za pršenje na prostem ne odobrijo, se zavrne.

Člen 3

Dovoljenja za biocidne pripravke z referenčno številko vloge 2010/2709/7626/UK/AA/8666, ki se uporabljajo pri avtomatiziranih postopkih potopitve, vključujejo pogoj, da se na etiketi pripravkov navedejo naslednja navodila:

„Pripravek (vstaviti ime pripravka) se lahko uporablja samo v popolnoma avtomatiziranih postopkih potopitve, pri katerih so vse faze postopka obdelave in sušenja mehanizirane in ni ročnega ravnanja, tudi kadar se obdelani predmeti prek posode za potopitev prenesejo v prostor za odcejanje/sušenje in skladiščenje (če njihova površina ni suha že pred skladiščenjem). Po potrebi je treba lesene predmete, ki so obdelujejo, popolnoma zaščititi (npr. z elastičnimi pasovi ali pripravami za spajanje) pred obdelavo ali med postopkom potopitve in se z njimi ne sme ročno ravnati, dokler njihova površina ni suha.“

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Direktiva Komisije 2008/78/ES z dne 25. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev propikonazola kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 198, 26.7.2008, str. 44).

3

(4)  Direktiva Komisije 2008/79/ES z dne 28. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev IPBC kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 200, 29.7.2008, str. 12).

4

(5)  Glej napovedi za obdelave na prostem iz dela II Dokumenta OECD o scenarijih emisij za pripravke za zaščito lesa (2003), na voljo na spletni strani http://echa.europa.eu/documents/10162/16908203/pt8_wood_preservatives_2_en.pdf.

5

(6)  Glej scenarij emisij pršenja na prostem iz revidiranega dokumenta OECD o scenarijih emisijza pripravke za zaščito lesa (ENV/JM/MONO(2013)21), ki je na voljo na spletni strani http://search.oecd.org/officialdocuments/displaydocumentpdf/?cote=env/jm/mono(2013)21&doclanguage=en.

6

(7)  Glej dokument CA-July12-Doc.6.2d – Final o pomenu novih smernic, ki bodo dane na voljo med postopkom za odobritev in medsebojno priznavanje odobritev biocidnih pripravkov, na voljo na spletni https://circabc.europa.eu/w/browse/03bce60b-cf04-49aa-8172-e9c6a75205a7.

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/402/EU z dne 25. junija 2014 o omejitvi dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo IPBC, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 27.6.2014, str. 85).

8

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/72

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o omejitvah dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje IPBC in ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7914)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/757/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, odobrenih na ravni Unije za vključitev v biocidne pripravke. Z Direktivo Komisije 2008/79/ES (3) je bila dodana aktivna snov IPBC za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je ta snov torej odobrena aktivna snov, vključena na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, odobrenih na ravni Unije za vključitev v biocidne pripravke. Z Direktivo Komisije 2008/79/ES (3) je bila dodana aktivna snov IPBC za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je ta snov torej odobrena aktivna snov, vključena na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe.

| (2) | V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje ISP Cologne Holding GmbH 22. decembra 2010 pri pristojnih organih Danske vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za pripravek za zaščito lesa, biocidni pripravek, ki vsebuje IPBC (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvod). Danska je 19. decembra 2011 izdala dovoljenje za sporni proizvod za razreda uporabe 2 in 3 za obdelavo lesa, kot je opisano v tehničnih opombah s smernicami za oceno pripravkov (Technical Notes for Guidance on Product Evaluation) (4). Dovoljenje za proizvod zajema različne metode nanašanja, vključno z avtomatizirano potopitvijo za poklicno uporabo. Dve državi članici sta posledično izdali dovoljenja za sporni proizvod na podlagi medsebojnega priznavanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje ISP Cologne Holding GmbH 22. decembra 2010 pri pristojnih organih Danske vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za pripravek za zaščito lesa, biocidni pripravek, ki vsebuje IPBC (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvod). Danska je 19. decembra 2011 izdala dovoljenje za sporni proizvod za razreda uporabe 2 in 3 za obdelavo lesa, kot je opisano v tehničnih opombah s smernicami za oceno pripravkov (Technical Notes for Guidance on Product Evaluation) (4). Dovoljenje za proizvod zajema različne metode nanašanja, vključno z avtomatizirano potopitvijo za poklicno uporabo. Dve državi članici sta posledično izdali dovoljenja za sporni proizvod na podlagi medsebojnega priznavanja.

| (3) | Podjetje ISP Cologne Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 20. februarja 2012 pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolno vlogo za medsebojno priznanje dovoljenja za sporni proizvod, ki ga je izdala Danska. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje ISP Cologne Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 20. februarja 2012 pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolno vlogo za medsebojno priznanje dovoljenja za sporni proizvod, ki ga je izdala Danska.

| (4) | Nemčija je 30. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev dovoljenja v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija meni, da sporni proizvod ne izpolnjuje zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z zdravjem človeka in okoljem. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 30. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev dovoljenja v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija meni, da sporni proizvod ne izpolnjuje zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z zdravjem človeka in okoljem.

| (5) | Po navedbah Nemčije v oceni, ki jo je opravila Danska, niso bili ustrezno obravnavani okoljski pomisleki v zvezi s spornim proizvodom. V oceni tveganja za okolje, ki jo je opravila Nemčija v zvezi z življenjsko dobo obdelanega lesa na podlagi pogojev razreda uporabe 3, je bilo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za tla na 30. dan (v nadaljnjem besedilu: čas 1) ne glede na metodo nanašanja. Posledično Nemčija predlaga, da se ne dovoli uporabe lesa, obdelanega s spornim proizvodom na podlagi pogojev razreda uporabe 3. |
| --- | --- |

(5)

Po navedbah Nemčije v oceni, ki jo je opravila Danska, niso bili ustrezno obravnavani okoljski pomisleki v zvezi s spornim proizvodom. V oceni tveganja za okolje, ki jo je opravila Nemčija v zvezi z življenjsko dobo obdelanega lesa na podlagi pogojev razreda uporabe 3, je bilo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za tla na 30. dan (v nadaljnjem besedilu: čas 1) ne glede na metodo nanašanja. Posledično Nemčija predlaga, da se ne dovoli uporabe lesa, obdelanega s spornim proizvodom na podlagi pogojev razreda uporabe 3.

| (6) | Poleg tega Nemčija meni, da bi bilo treba uporabo z avtomatizirano potopitvijo omejiti na sisteme z dovolj visoko stopnjo avtomatizacije zaradi nesprejemljivih tveganj za zdravje pri poklicnih uporabnikih. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Nemčija meni, da bi bilo treba uporabo z avtomatizirano potopitvijo omejiti na sisteme z dovolj visoko stopnjo avtomatizacije zaradi nesprejemljivih tveganj za zdravje pri poklicnih uporabnikih.

| (7) | Komisija je druge države članice in vlagatelja pozvala, naj v 90 dneh predložijo pisne pripombe na obvestilo v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Danska in vlagatelj so pripombe predložili v navedenem roku. O obvestilu so 24. septembra 2013 razpravljali tudi Komisija in pristojni organi držav članic za biocidne pripravke na sestanku koordinacijske skupine, ustanovljene s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je druge države članice in vlagatelja pozvala, naj v 90 dneh predložijo pisne pripombe na obvestilo v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Danska in vlagatelj so pripombe predložili v navedenem roku. O obvestilu so 24. septembra 2013 razpravljali tudi Komisija in pristojni organi držav članic za biocidne pripravke na sestanku koordinacijske skupine, ustanovljene s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (8) | Glede tveganj za okolje je bilo na podlagi navedenih razprav in pripomb ugotovljeno, da je ocena, ki jo je opravila Danska, skladna s trenutnimi smernicami (5). Kjer je na podlagi najslabšega scenarija ugotovljeno tveganje v času 1, se lahko predvideva varna uporaba obdelanega lesa na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3, kadar tveganje za okolje na koncu življenjske dobe velja za sprejemljivo. |
| --- | --- |

(8)

Glede tveganj za okolje je bilo na podlagi navedenih razprav in pripomb ugotovljeno, da je ocena, ki jo je opravila Danska, skladna s trenutnimi smernicami (5). Kjer je na podlagi najslabšega scenarija ugotovljeno tveganje v času 1, se lahko predvideva varna uporaba obdelanega lesa na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3, kadar tveganje za okolje na koncu življenjske dobe velja za sprejemljivo.

| (9) | Komisija ugotavlja tudi, da se o primerih, kjer je v času 1 ugotovljeno nesprejemljivo tveganje, trenutno razpravlja na ravni Unije, da bi se določil usklajen pristop. Glede na navedeno Komisija meni, da do uradnega sprejetja takšnega pristopa ugotovitve ocene spornega proizvoda, ki jo je pripravila Danska, štejejo za veljavne do obnovitve dovoljenja za proizvod. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ugotavlja tudi, da se o primerih, kjer je v času 1 ugotovljeno nesprejemljivo tveganje, trenutno razpravlja na ravni Unije, da bi se določil usklajen pristop. Glede na navedeno Komisija meni, da do uradnega sprejetja takšnega pristopa ugotovitve ocene spornega proizvoda, ki jo je pripravila Danska, štejejo za veljavne do obnovitve dovoljenja za proizvod.

| (10) | Z vidika navedenih pripomb Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedle Danska in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvod, saj meni, da sporni proizvod izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za omejitev dovoljenja ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov. |
| --- | --- |

(10)

Z vidika navedenih pripomb Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedle Danska in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvod, saj meni, da sporni proizvod izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za omejitev dovoljenja ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov.

| (11) | Glede uporabe z avtomatizirano potopitvijo Komisija meni, da bi morale za sporni proizvod veljati določbe iz prejšnjega sklepa Komisije (6), v katerem je obravnavano varovanje zdravja poklicnih uporabnikov pri uporabi proizvodov, ki vsebujejo IPBC, s to metodo nanašanja. Zato bi bilo treba sporni proizvod odobriti, če se na etiketi objavijo navodila, ki uporabo omejujejo na postopek popolnoma avtomatizirane potopitve, dovoljenje za proizvod pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Glede uporabe z avtomatizirano potopitvijo Komisija meni, da bi morale za sporni proizvod veljati določbe iz prejšnjega sklepa Komisije (6), v katerem je obravnavano varovanje zdravja poklicnih uporabnikov pri uporabi proizvodov, ki vsebujejo IPBC, s to metodo nanašanja. Zato bi bilo treba sporni proizvod odobriti, če se na etiketi objavijo navodila, ki uporabo omejujejo na postopek popolnoma avtomatizirane potopitve, dovoljenje za proizvod pa bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v skladu z določbami člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v skladu z določbami člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep se uporablja za proizvode, ki imajo v referenčni državi članici naslednjo referenčno številko vloge, kakor je določena v registru biocidnih pripravkov:

2010/5411/6906/DK/AA/8325

Člen 2

Predlog Nemčije za omejitev dovoljenja, ki ga je Danska 19. decembra 2011 izdala za proizvode, navedene v Prilogi 1, se zavrne.

Člen 3

Kadar se uporabljajo za avtomatizirano potopitev, dovoljenja za biocidne pripravke, ki imajo referenčno številko vloge iz člena 1, vključujejo pogoj, da mora etiketa pripravka vsebovati naslednja navodila:

„Pripravek (vstaviti ime pripravka) se lahko uporablja samo v popolnoma avtomatiziranih postopkih potopitve, pri katerih so vse faze postopka obdelave in sušenja mehanizirane in ni ročnega ravnanja, tudi kadar se obdelani predmeti prek posode za potopitev prenesejo v prostor za odcejanje/sušenje in skladiščenje (če njihova površina ni suha že pred skladiščenjem). Po potrebi je treba lesene predmete, ki se obdelujejo, popolnoma zaščititi (npr. z elastičnimi pasovi ali pripravami za spajanje) pred obdelavo ali med postopkom potopitve in se z njimi ne sme ročno ravnati, dokler njihova površina ni suha.“

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Direktiva Komisije 2008/79/ES z dne 28. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev IPBC kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 200, 29.7.2008, str. 12).

3

(4)  Na voljo na spletišču http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_tnsg-product-evaluation_en.pdf.

4

(5)  Poročilo z delavnice o luženju (Arona, Italija, 13.–14. junij 2005), na voljo na spletišču http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/ESD/ESD_PT/PT_08/PT_8_Leaching_Workshop_2005.pdf/at_download/file.

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/402/EU z dne 25. junija 2014 o omejitvi dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo IPBC in ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 27.6.2014, str. 85).

6

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/75 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/75

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o zavrnitvi predloga za zavrnitev izdaje dovoljenja za biocidni pripravek, ki ga je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7915)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/758/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za vključitev v biocidne pripravke. Z direktivami Komisije 2008/78/ES (3), 2008/79/ES (4) oziroma 2008/86/ES (5) so bile dodane aktivne snovi propikonazol, IPBC oziroma tebukonazol za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 so te snovi torej odobrene aktivne snovi, vključene na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za vključitev v biocidne pripravke. Z direktivami Komisije 2008/78/ES (3), 2008/79/ES (4) oziroma 2008/86/ES (5) so bile dodane aktivne snovi propikonazol, IPBC oziroma tebukonazol za uporabo v pripravkih, ki spadajo v 8. vrsto izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kakor so opredeljeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 so te snovi torej odobrene aktivne snovi, vključene na seznam iz člena 9(2) navedene uredbe.

| (2) | V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje Arch Timber Protection Ltd. 2. aprila 2010 pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za pripravek za zaščito lesa, biocidni pripravek, ki vsebuje propikonazol, IPBC in tebukonazol (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvod). Združeno kraljestvo je 7. junija 2012 izdalo dovoljenje za sporni proizvod samo za industrijsko uporabo in začasno zaščito sveže žaganega/posekanega in neposušenega lesa, pri čemer je tudi navedlo, da se lahko les, ki je obdelan s tem proizvodom, uporablja za razreda uporabe 2 in 3, kot sta opisana v tehničnih opombah s smernicami za oceno pripravkov (Technical Notes for Guidance on Product Evaluation) (6). Pripravek je sestavljen iz dveh pakiranj, katerih vsebina se zmeša in razredči v industrijskem objektu s postopkom potopitve ali zalitja, odvisno od pogojev uporabe, ki so specifični za določen objekt. Deset držav članic je posledično izdalo dovoljenja za sporni proizvod na podlagi medsebojnega priznavanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES je podjetje Arch Timber Protection Ltd. 2. aprila 2010 pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložilo vlogo za izdajo dovoljenja za pripravek za zaščito lesa, biocidni pripravek, ki vsebuje propikonazol, IPBC in tebukonazol (v nadaljnjem besedilu: sporni proizvod). Združeno kraljestvo je 7. junija 2012 izdalo dovoljenje za sporni proizvod samo za industrijsko uporabo in začasno zaščito sveže žaganega/posekanega in neposušenega lesa, pri čemer je tudi navedlo, da se lahko les, ki je obdelan s tem proizvodom, uporablja za razreda uporabe 2 in 3, kot sta opisana v tehničnih opombah s smernicami za oceno pripravkov (Technical Notes for Guidance on Product Evaluation) (6). Pripravek je sestavljen iz dveh pakiranj, katerih vsebina se zmeša in razredči v industrijskem objektu s postopkom potopitve ali zalitja, odvisno od pogojev uporabe, ki so specifični za določen objekt. Deset držav članic je posledično izdalo dovoljenja za sporni proizvod na podlagi medsebojnega priznavanja.

| (3) | Podjetje Arch Timber Protection Ltd. (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 16. julija 2012 pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolno vlogo za medsebojno priznanje dovoljenja za sporni proizvod, ki ga je izdalo Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje Arch Timber Protection Ltd. (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 16. julija 2012 pri pristojnih organih Nemčije vložilo popolno vlogo za medsebojno priznanje dovoljenja za sporni proizvod, ki ga je izdalo Združeno kraljestvo.

| (4) | Nemčija je 19. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za zavrnitev izdaje dovoljenja v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je menila, da sporni proizvod ne izpolnjuje zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 19. avgusta 2013 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za zavrnitev izdaje dovoljenja v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je menila, da sporni proizvod ne izpolnjuje zahtev iz člena 5(1) Direktive 98/8/ES v zvezi z okoljem.

| (5) | Po navedbah Nemčije iz dovoljenja ni bilo dobro razvidno, da je proizvod namenjen začasni zaščiti lesa, poleg tega Združeno kraljestvo proizvoda ni ustrezno ocenilo glede okoljskih tveganj. V oceni, ki jo je opravila Nemčija, je bilo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za okolje na 30. dan po uporabi proizvoda (v nadaljnjem besedilu: čas 1), kar je zbujalo pomisleke tudi glede morebitne uporabe lesa, obdelanega s spornim proizvodom, na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3. |
| --- | --- |

(5)

Po navedbah Nemčije iz dovoljenja ni bilo dobro razvidno, da je proizvod namenjen začasni zaščiti lesa, poleg tega Združeno kraljestvo proizvoda ni ustrezno ocenilo glede okoljskih tveganj. V oceni, ki jo je opravila Nemčija, je bilo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za okolje na 30. dan po uporabi proizvoda (v nadaljnjem besedilu: čas 1), kar je zbujalo pomisleke tudi glede morebitne uporabe lesa, obdelanega s spornim proizvodom, na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3.

| (6) | Poleg tega je Nemčija menila, da proizvod zaradi spremenljivega razmerja med aktivnimi in neaktivnimi snovmi v delovni raztopini ne ustreza opredelitvi biocidnih pripravkov iz člena 2(a) Direktive 98/8/ES in bi mu moralo biti izdano dovoljenje kot okvirni formulaciji, kakor je opredeljena s členom 2(j) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je Nemčija menila, da proizvod zaradi spremenljivega razmerja med aktivnimi in neaktivnimi snovmi v delovni raztopini ne ustreza opredelitvi biocidnih pripravkov iz člena 2(a) Direktive 98/8/ES in bi mu moralo biti izdano dovoljenje kot okvirni formulaciji, kakor je opredeljena s členom 2(j) Direktive 98/8/ES.

| (7) | Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, naj predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Združeno kraljestvo in vlagatelj so pripombe predložili v navedenem roku. O obvestilu so razpravljali tudi 24. septembra 2013 na sestanku koordinacijske skupine, ustanovljene s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, naj predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. Nemčija, Združeno kraljestvo in vlagatelj so pripombe predložili v navedenem roku. O obvestilu so razpravljali tudi 24. septembra 2013 na sestanku koordinacijske skupine, ustanovljene s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (8) | Glede tveganj za okolje je iz navedenih razprav in pripomb razvidno, da je ocena, ki jo je opravilo Združeno kraljestvo, brez dogovorjenega modela za začasno zaščito lesa upoštevala najboljše smernice, ki so bile v danem trenutku na voljo (7) in temeljijo na modelih za dajanje obdelanega lesa na trg na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3. Ocena je temeljila tudi na najslabšem scenariju popolne sprostitve aktivnih snovi v okolje v času 1. |
| --- | --- |

(8)

Glede tveganj za okolje je iz navedenih razprav in pripomb razvidno, da je ocena, ki jo je opravilo Združeno kraljestvo, brez dogovorjenega modela za začasno zaščito lesa upoštevala najboljše smernice, ki so bile v danem trenutku na voljo (7) in temeljijo na modelih za dajanje obdelanega lesa na trg na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3. Ocena je temeljila tudi na najslabšem scenariju popolne sprostitve aktivnih snovi v okolje v času 1.

| (9) | Poleg tega je razvidno, da je ocena, ki jo je opravilo Združeno kraljestvo na podlagi navedenih modelov, skladna s trenutnimi smernicami (8). Kjer je na podlagi najslabšega scenarija ugotovljeno tveganje v času 1, se lahko predvideva varna uporaba obdelanega lesa na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3, kadar velja tveganje za okolje na koncu življenjske dobe za sprejemljivo. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je razvidno, da je ocena, ki jo je opravilo Združeno kraljestvo na podlagi navedenih modelov, skladna s trenutnimi smernicami (8). Kjer je na podlagi najslabšega scenarija ugotovljeno tveganje v času 1, se lahko predvideva varna uporaba obdelanega lesa na podlagi pogojev razredov uporabe 2 in 3, kadar velja tveganje za okolje na koncu življenjske dobe za sprejemljivo.

| (10) | Komisija ugotavlja tudi, da se o primerih, kjer je v času 1 ugotovljeno nesprejemljivo tveganje, trenutno razpravlja na ravni Unije, da bi se določil usklajen pristop. Glede na navedeno Komisija meni, da se do uradnega sprejetja takšnega pristopa ugotovitve ocene spornega proizvoda, ki jo je pripravilo Združeno kraljestvo, štejejo za veljavne do obnovitve dovoljenja za proizvod. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ugotavlja tudi, da se o primerih, kjer je v času 1 ugotovljeno nesprejemljivo tveganje, trenutno razpravlja na ravni Unije, da bi se določil usklajen pristop. Glede na navedeno Komisija meni, da se do uradnega sprejetja takšnega pristopa ugotovitve ocene spornega proizvoda, ki jo je pripravilo Združeno kraljestvo, štejejo za veljavne do obnovitve dovoljenja za proizvod.

| (11) | Glede identitete proizvoda je iz navedenih razprav in pripomb razvidno, da ima sporni proizvod v obliki, v kakršni se dostavi industrijskim uporabnikom, posebne nespremenljive koncentracije aktivnih in neaktivnih snovi. Komisija meni, da dejstva, da lahko industrijski uporabniki na delovnem mestu pripravijo različne raztopine proizvoda, ki so odvisne od postopka, ni mogoče razlagati tako, da je imetnik dovoljenja dajal na trg skupino različnih biocidnih proizvodov, kot je navedeno v členu 2(j) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Glede identitete proizvoda je iz navedenih razprav in pripomb razvidno, da ima sporni proizvod v obliki, v kakršni se dostavi industrijskim uporabnikom, posebne nespremenljive koncentracije aktivnih in neaktivnih snovi. Komisija meni, da dejstva, da lahko industrijski uporabniki na delovnem mestu pripravijo različne raztopine proizvoda, ki so odvisne od postopka, ni mogoče razlagati tako, da je imetnik dovoljenja dajal na trg skupino različnih biocidnih proizvodov, kot je navedeno v členu 2(j) Direktive 98/8/ES.

| (12) | Z vidika navedenih utemeljitev Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedli Združeno kraljestvo in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvod, saj meni, da sporni proizvod ustreza opredelitvi iz člena 2(a) Direktive 98/8/ES in izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) navedene direktive v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za zavrnitev izdaje dovoljenja ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov. |
| --- | --- |

(12)

Z vidika navedenih utemeljitev Komisija podpira ugotovitve ocene, ki so jo izvedli Združeno kraljestvo in druge države članice, ki so medsebojno odobrile proizvod, saj meni, da sporni proizvod ustreza opredelitvi iz člena 2(a) Direktive 98/8/ES in izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) navedene direktive v zvezi z okoljem. Zato Komisija meni, da zahtevka Nemčije za zavrnitev izdaje dovoljenja ni mogoče utemeljiti na podlagi predloženih razlogov.

| (13) | Poleg tega se na podlagi dosedanjih razprav zdi potrebno, da se v dovoljenju za proizvod izrecno navede, da je proizvod namenjen začasni zaščiti lesa, in da se kot pogoj za izdajo dovoljenja zagotovi, da so industrijskim uporabnikom na voljo posebna navodila za uporabo proizvoda, pri čemer se upoštevajo značilnosti industrijskih objektov, v katerih se bo proizvod uporabljal. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega se na podlagi dosedanjih razprav zdi potrebno, da se v dovoljenju za proizvod izrecno navede, da je proizvod namenjen začasni zaščiti lesa, in da se kot pogoj za izdajo dovoljenja zagotovi, da so industrijskim uporabnikom na voljo posebna navodila za uporabo proizvoda, pri čemer se upoštevajo značilnosti industrijskih objektov, v katerih se bo proizvod uporabljal.

| (14) | Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v smislu določb člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 528/2012 se za sporni proizvod uporablja v smislu določb člena 92(2) navedene uredbe. Ker je pravna podlaga za ta sklep člen 36(3) navedene uredbe, bi moral biti ta sklep naslovljen na vse države članice v smislu člena 36(4) navedene uredbe.

| (15) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep se uporablja za proizvode, ki imajo v referenčni državi članici naslednjo referenčno številko vloge, kakor je določena v registru biocidnih pripravkov:

2010/2509/5687/UK/AA/6745

Člen 2

Predlog Nemčije za zavrnitev izdaje dovoljenja, ki ga je Združeno kraljestvo 7. junija 2012 izdalo za proizvode, navedene v členu 1, se zavrne.

Člen 3

Predvidena uporaba, opisana v dovoljenju za proizvod, se spremeni na naslednji način:

„Za začasno zaščito lesa pred glivami, ki spreminjajo barvo lesa, in površinskimi plesnimi samo na sveže žaganem/posekanem in neposušenem lesu. Les, obdelan s tem proizvodom, se lahko uporabi za razreda uporabe 2 in 3 (tj. les, ki ni v stiku s tlemi in je trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar pogosto izpostavljen vlagi).“

Člen 4

Za proizvode iz člena 1 se uvede naslednji pogoj za izdajo dovoljenja:

„Kot pogoj za izdajo dovoljenja mora imetnik dovoljenja zagotoviti, da so uporabnikom na kraju uporabe na voljo podrobna navodila za uporabo proizvoda, ki upoštevajo značilnosti industrijskega objekta, v katerem se bo proizvod uporabljal.“

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Direktiva Komisije 2008/78/ES z dne 25. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev propikonazola kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 198, 26.7.2008, str. 44).

3

(4)  Direktiva Komisije 2008/79/ES z dne 28. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev IPBC kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 200, 29.7.2008, str. 12).

4

(5)  Direktiva Komisije 2008/86/ES z dne 5. septembra 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev tebukonazola kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 239, 6.9.2008, str. 9).

5

(6)  Na voljo na spletišču http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_tnsg-product-evaluation_en.pdf.

6

(7)  Glej dokumente OECD o scenarijih emisij (Emission Scenario Documents – EDS) za pripravke za zaščito lesa: del 1–4 (2003), na voljo na spletišču http://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-biocides-legislation/emission-scenario-documents.

7

Emission Scenario Documents

(8)  Poročilo z delavnice o luženju (Arona, Italija, 13.–14. junij 2005), na voljo na spletišču http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/ESD/ESD_PT/PT_08/PT_8_Leaching_Workshop_2005.pdf/at_download/file.

8

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/78

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o spremembi Priloge III k Odločbi 2007/777/ES glede zahtev za zdravje živali v zvezi s trihinelo v vzorcu veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo nekaterih mesnih izdelkov, pridobljenih iz domačih prašičev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7921)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/759/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/777/ES (2) med drugim določa vzorce spričeval za uvoz v Unijo nekaterih mesnih izdelkov. Določa, da se lahko v Unijo uvozijo samo pošiljke mesnih izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve iz vzorca veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k navedeni odločbi. Navedeni vzorec vključuje jamstva za trihinelo. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/777/ES (2) med drugim določa vzorce spričeval za uvoz v Unijo nekaterih mesnih izdelkov. Določa, da se lahko v Unijo uvozijo samo pošiljke mesnih izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve iz vzorca veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k navedeni odločbi. Navedeni vzorec vključuje jamstva za trihinelo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 (3) določa pravila za vzorčenje trupov vrst, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, in za določanje statusa gospodarstev, na katerih se gojijo domači prašiči. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 (3) določa pravila za vzorčenje trupov vrst, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, in za določanje statusa gospodarstev, na katerih se gojijo domači prašiči.

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 (4) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 določa odstopanje od določb o testiranju pri zakolu na gospodarstvih, ki so uradno priznana kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Poleg tega Uredba (EU) št. 216/2014 določa, da se lahko gospodarstvo, na katerem se gojijo domači prašiči, prizna kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, le če nosilec živilske dejavnosti med drugim vnese na to gospodarstvo le nove domače prašiče, ki prihajajo iz drugih gospodarstev, prav tako uradno priznanih kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 (4) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 določa odstopanje od določb o testiranju pri zakolu na gospodarstvih, ki so uradno priznana kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Poleg tega Uredba (EU) št. 216/2014 določa, da se lahko gospodarstvo, na katerem se gojijo domači prašiči, prizna kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, le če nosilec živilske dejavnosti med drugim vnese na to gospodarstvo le nove domače prašiče, ki prihajajo iz drugih gospodarstev, prav tako uradno priznanih kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja.

| (4) | Vzorec veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k Odločbi 2007/777/ES bi bilo treba spremeniti, da bo odražal zahteve glede uvoza mesnih izdelkov iz Uredbe (ES) št. 2075/2005, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 216/2014. |
| --- | --- |

(4)

Vzorec veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k Odločbi 2007/777/ES bi bilo treba spremeniti, da bo odražal zahteve glede uvoza mesnih izdelkov iz Uredbe (ES) št. 2075/2005, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 216/2014.

| (5) | Odločbo 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2007/777/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Za preprečitev motenj pri uvozu v Unijo pošiljk mesnih izdelkov iz domačih prašičev bi bilo treba v prehodnem obdobju pod nekaterimi pogoji odobriti uporabo spričeval, izdanih v skladu z Odločbo 2007/777/ES v različici pred spremembami, ki jih uvaja ta sklep. |
| --- | --- |

(6)

Za preprečitev motenj pri uvozu v Unijo pošiljk mesnih izdelkov iz domačih prašičev bi bilo treba v prehodnem obdobju pod nekaterimi pogoji odobriti uporabo spričeval, izdanih v skladu z Odločbo 2007/777/ES v različici pred spremembami, ki jih uvaja ta sklep.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzorec veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k Odločbi 2007/777/ES se spremeni:

| 1. | točka II.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:







  „bodisi | (2)[II.2.3.1. | so bili mesni izdelki pridobljeni iz mesa domačih prašičev, ki je bilo pregledano na trihinozo, rezultati pa so bili negativni, ali je bilo obdelano s postopkom hlajenja v skladu z Uredbo (ES) št. 2075/2005; |
| --- | --- | --- | --- |
| ali | (2)(6)[II.2.3.1. | so bili mesni izdelki pridobljeni iz mesa domačih prašičev, ki bodisi prihajajo z gospodarstva, uradno priznanega kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2075/2005 bodisi niso odstavljeni in so mlajši od 5 tednov;]“ |

1.

točka II.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„bodisi

(2)[II.2.3.1.

so bili mesni izdelki pridobljeni iz mesa domačih prašičev, ki je bilo pregledano na trihinozo, rezultati pa so bili negativni, ali je bilo obdelano s postopkom hlajenja v skladu z Uredbo (ES) št. 2075/2005;

ali

(2)(6)[II.2.3.1.

so bili mesni izdelki pridobljeni iz mesa domačih prašičev, ki bodisi prihajajo z gospodarstva, uradno priznanega kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2075/2005 bodisi niso odstavljeni in so mlajši od 5 tednov;]“

| 2. | v Opombah za del II se za opombo 5 doda naslednja opomba:






  „(6) | Uporablja se le za tretje države z navedbo ‚K‘ v stolpcu ‚PJ‘ dela 1 Priloge II k Uredbi (ES) št. 206/2010.“ |
| --- | --- | --- |

2.

v Opombah za del II se za opombo 5 doda naslednja opomba:

„(6)

Uporablja se le za tretje države z navedbo ‚K‘ v stolpcu ‚PJ‘ dela 1 Priloge II k Uredbi (ES) št. 206/2010.“

Člen 2

V prehodnem obdobju do 31. marca 2015 se lahko še naprej v Unijo vnašajo pošiljke mesnih izdelkov, ki jih spremlja ustrezno spričevalo, izdano najpozneje 1. marca 2015 v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala in spričevala o zdravstveni ustreznosti iz Priloge III k Odločbi 2007/777/ES v različici, ki je veljala pred začetkom veljavnosti tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES (UL L 312, 30.11.2007, str. 49).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinel v mesu (UL L 338, 22.12.2005, str. 60).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (UL L 69, 8.3.2014, str. 85).

4

---

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/80 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/80

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o ukrepu, ki ga je sprejela Nemčija v skladu s členom 7 Direktive Sveta 89/686/EGS za umik s trga in prepoved dajanja na trg zaščitne obleke „Hitzeschutzanzung FW Typ 3“

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7977)

(2014/760/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (1) in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Januarja 2014 so nemški organi obvestili Komisijo o sprejetju ukrepa o umiku s trga in prepovedi dajanja na trg zaščitne obleke pred vročino modela „Hitzeschutzanzug FW Typ 3“, ki ga izdeluje družba KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH, Olgastrasse 46–48, 73614 Schorndorf (Nemčija). Izdelek je imel oznako CE v skladu z Direktivo 89/686/EGS o osebni zaščitni opremi, bil je preverjen, narejen je imel ES-tipski preskus v skladu s harmoniziranim standardom EN 1486:2007 Zaščitna obleka za gasilce – Preskusne metode in zahteve za odsevno obleko za posebne načine gašenja požarov. |
| --- | --- |

(1)

Januarja 2014 so nemški organi obvestili Komisijo o sprejetju ukrepa o umiku s trga in prepovedi dajanja na trg zaščitne obleke pred vročino modela „Hitzeschutzanzug FW Typ 3“, ki ga izdeluje družba KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH, Olgastrasse 46–48, 73614 Schorndorf (Nemčija). Izdelek je imel oznako CE v skladu z Direktivo 89/686/EGS o osebni zaščitni opremi, bil je preverjen, narejen je imel ES-tipski preskus v skladu s harmoniziranim standardom EN 1486:2007 Zaščitna obleka za gasilce – Preskusne metode in zahteve za odsevno obleko za posebne načine gašenja požarov.

| (2) | Zaščitna obleka za gasilce je osebna zaščitna oprema (OZO), razvrščena v III. kategorijo certificiranja. OZO te vrste, ki je zasnovana za zaščito pred smrtno nevarnostjo ali resnim tveganjem za zdravje z nepopravljivimi posledicami, ki jih po mnenju proizvajalca uporabniki ne morejo pravočasno prepoznati, so predmet ES-pregleda tipa in preverjanja za zagotavljanje kakovosti ES s strani priglašenega organa po naročilu proizvajalca. |
| --- | --- |

(2)

Zaščitna obleka za gasilce je osebna zaščitna oprema (OZO), razvrščena v III. kategorijo certificiranja. OZO te vrste, ki je zasnovana za zaščito pred smrtno nevarnostjo ali resnim tveganjem za zdravje z nepopravljivimi posledicami, ki jih po mnenju proizvajalca uporabniki ne morejo pravočasno prepoznati, so predmet ES-pregleda tipa in preverjanja za zagotavljanje kakovosti ES s strani priglašenega organa po naročilu proizvajalca.

| (3) | Revizija, ki jo je opravil Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA – Inštitut za zdravje in varnost pri delu nemške zavarovalnice za obvezno nezgodno zavarovanje) v St. Augustinu (preskus št. 2013 22805, 7. avgusta 2013), je pokazala, da vrednosti za prenos toplote (sevajoča vročina) iz oddelka 6.2 in prenos toplote (konvekcijska vročina) iz oddelka 6.3 zgoraj navedenega harmoniziranega standarda niso dosežene. Zato niso bile izpolnjene naslednje osnovne zdravstvene in varnostne zahteve iz Priloge II k Direktivi 89/686/EGS:






  — | 3.6.1 Sestavni materiali in drugi sestavni deli OZO, |
| --- | --- | --- |

(3)

Revizija, ki jo je opravil Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA – Inštitut za zdravje in varnost pri delu nemške zavarovalnice za obvezno nezgodno zavarovanje) v St. Augustinu (preskus št. 2013 22805, 7. avgusta 2013), je pokazala, da vrednosti za prenos toplote (sevajoča vročina) iz oddelka 6.2 in prenos toplote (konvekcijska vročina) iz oddelka 6.3 zgoraj navedenega harmoniziranega standarda niso dosežene. Zato niso bile izpolnjene naslednje osnovne zdravstvene in varnostne zahteve iz Priloge II k Direktivi 89/686/EGS:

—

3.6.1 Sestavni materiali in drugi sestavni deli OZO,

| — | 3.6.2 Popolna OZO, pripravljena za uporabo. |
| --- | --- |

—

3.6.2 Popolna OZO, pripravljena za uporabo.

| (4) | Posledično zaščitna obleka pred vročino predstavlja tveganje za prenos toplote med gašenjem požara, tako da so gasilci izpostavljeni življenjsko nevarnim opeklinam ali tveganju, da zgorijo. |
| --- | --- |

(4)

Posledično zaščitna obleka pred vročino predstavlja tveganje za prenos toplote med gašenjem požara, tako da so gasilci izpostavljeni življenjsko nevarnim opeklinam ali tveganju, da zgorijo.

| (5) | Ker ustrezne osnovne zahteve za varovanje zdravja in varnosti niso izpolnjene in noben veljaven certifikat o ES-pregledu tipa ni bil predložen, se zaščitna obleka pred vročino po mnenju nemških organov ne sme dajati na trg. Dejansko zaščitna obleka pred vročino ne izpolnjuje zahtev nemške uredbe o dajanju osebne varovalne opreme na trg (8. ProdSV) in njena uporaba ogroža varnost, zdravje in življenja gasilcev ter drugih. |
| --- | --- |

(5)

Ker ustrezne osnovne zahteve za varovanje zdravja in varnosti niso izpolnjene in noben veljaven certifikat o ES-pregledu tipa ni bil predložen, se zaščitna obleka pred vročino po mnenju nemških organov ne sme dajati na trg. Dejansko zaščitna obleka pred vročino ne izpolnjuje zahtev nemške uredbe o dajanju osebne varovalne opreme na trg (8. ProdSV) in njena uporaba ogroža varnost, zdravje in življenja gasilcev ter drugih.

| (6) | Komisija je proizvajalca pisno pozvala, naj sporoči svoje pripombe glede ukrepa, ki so ga sprejeli nemški organi. Doslej ni prejela nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je proizvajalca pisno pozvala, naj sporoči svoje pripombe glede ukrepa, ki so ga sprejeli nemški organi. Doslej ni prejela nobenega odgovora.

| (7) | Glede na razpoložljivo dokumentacijo Komisija meni, da zaščitna obleka pred vročino z nazivom Hitzeschutzanzug FW Typ 3 ne izpolnjuje določil oddelkov 6.2 in 6.3 harmoniziranega standarda EN 1486:2007, ki se nanašajo na osnovne zdravstvene in varnostne zahteve iz poglavij 3.6.1 Sestavni materiali in drugi sestavni deli OZO in 3.6.2 Popolna OZO, pripravljena za uporabo, določene v Prilogi II k Direktivi 89/686/EGS– |
| --- | --- |

(7)

Glede na razpoložljivo dokumentacijo Komisija meni, da zaščitna obleka pred vročino z nazivom Hitzeschutzanzug FW Typ 3 ne izpolnjuje določil oddelkov 6.2 in 6.3 harmoniziranega standarda EN 1486:2007, ki se nanašajo na osnovne zdravstvene in varnostne zahteve iz poglavij 3.6.1 Sestavni materiali in drugi sestavni deli OZO in 3.6.2 Popolna OZO, pripravljena za uporabo, določene v Prilogi II k Direktivi 89/686/EGS–

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep, ki so ga sprejeli nemški organi ter zadeva umik s trga in prepoved dajanja na trg zaščitne obleke pred vročino z nazivom Hitzeschutzanzug FW Typ 3, ki ga izdeluje družba KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH, je upravičen.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Ferdinando NELLI FEROCI

Član Komisije

---

(1)  UL L 399, 30.12.1989, str. 18.

1

---

PRIPOROČILA

| 31.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/82 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/82

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o uporabi pravil notranjega trga z energijo med državami članicami EU in pogodbenicami Energetske skupnosti

(2014/761/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je pogodbenica Energetske skupnosti, katere cilj je vzpostavitev enotnega regulatornega prostora za trge z energijo v Evropi. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je pogodbenica Energetske skupnosti, katere cilj je vzpostavitev enotnega regulatornega prostora za trge z energijo v Evropi.

| (2) | Pogodbenice (1) Energetske skupnosti nameravajo s prilagoditvijo zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo ter njeno vključitvijo v nacionalno zakonodajo integrirati svoje trge z energijo z notranjim trgom EU z energijo. |
| --- | --- |

(2)

Pogodbenice (1) Energetske skupnosti nameravajo s prilagoditvijo zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo ter njeno vključitvijo v nacionalno zakonodajo integrirati svoje trge z energijo z notranjim trgom EU z energijo.

| (3) | Ključna načela zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo so določena v Direktivi 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (2), Direktivi 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (3), Uredbi (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (4) in Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5), ki se v državah članicah uporabljajo od 3. marca 2011. Poleg tega so pomembna pravila zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo določena v pravno zavezujočih kodeksih omrežij in smernicah, ki so bili sprejeti na podlagi navedene zakonodaje in so delno še v pripravi. |
| --- | --- |

(3)

Ključna načela zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo so določena v Direktivi 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (2), Direktivi 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (3), Uredbi (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (4) in Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5), ki se v državah članicah uporabljajo od 3. marca 2011. Poleg tega so pomembna pravila zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo določena v pravno zavezujočih kodeksih omrežij in smernicah, ki so bili sprejeti na podlagi navedene zakonodaje in so delno še v pripravi.

| (4) | Pogodbenice Energetske skupnosti morajo zgoraj navedeni direktivi in uredbi prenesti do 1. januarja 2015 (6) ter z istim datumom začeti uporabljati izvedbene ukrepe, razen nekaterih izjem. Poleg tega se kodeksi omrežij in smernice postopoma vključujejo v pravni red Energetske skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenice Energetske skupnosti morajo zgoraj navedeni direktivi in uredbi prenesti do 1. januarja 2015 (6) ter z istim datumom začeti uporabljati izvedbene ukrepe, razen nekaterih izjem. Poleg tega se kodeksi omrežij in smernice postopoma vključujejo v pravni red Energetske skupnosti.

| (5) | Predvideno je, da pogodbenice prenesejo dodatno zakonodajo EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zlasti Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/89/ES z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (7), Uredbo (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (8) ter Uredbo (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (9). |
| --- | --- |

(5)

Predvideno je, da pogodbenice prenesejo dodatno zakonodajo EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zlasti Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/89/ES z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (7), Uredbo (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (8) ter Uredbo (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (9).

| (6) | Geografsko ozemlje, na katerem se uporablja zakonodaja EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zajema celotno ozemlje EU. |
| --- | --- |

(6)

Geografsko ozemlje, na katerem se uporablja zakonodaja EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zajema celotno ozemlje EU.

| (7) | Energetska skupnost je 23. septembra 2014 sprejela razlago Ministrskega sveta v skladu s členom 94 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, da bi se v pravnih aktih Energetske skupnosti, ki vključujejo zakonodajo Evropske unije, pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transakcije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj, zmogljivosti omrežja ter povezovalni vodi med pogodbenicami in državami članicami EU obravnavali na enak način, kot se obravnavajo zadevni pretok, uvoz, izvoz, transakcije, zmogljivosti in infrastruktura med pogodbenicami na podlagi zakonodaje Energetske skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Energetska skupnost je 23. septembra 2014 sprejela razlago Ministrskega sveta v skladu s členom 94 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, da bi se v pravnih aktih Energetske skupnosti, ki vključujejo zakonodajo Evropske unije, pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transakcije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj, zmogljivosti omrežja ter povezovalni vodi med pogodbenicami in državami članicami EU obravnavali na enak način, kot se obravnavajo zadevni pretok, uvoz, izvoz, transakcije, zmogljivosti in infrastruktura med pogodbenicami na podlagi zakonodaje Energetske skupnosti.

| (8) | Enotna obravnava čezmejnih pretokov, čezmejnih transakcij in čezmejne infrastrukture (povezovalnih vodov) med vsemi podpisnicami Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti je pomemben element enotnega regulatornega prostora za trgovanje z zemeljskim plinom in električno energijo ter je nepogrešljiv element pri doseganju ciljev Energetske skupnosti. Poleg tega je potrebno sodelovanje med Regulativnim odborom Energetske skupnosti in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev v zvezi z njenimi odločitvami, da se olajša integracija pogodbenic na notranji trg EU z energijo – |
| --- | --- |

(8)

Enotna obravnava čezmejnih pretokov, čezmejnih transakcij in čezmejne infrastrukture (povezovalnih vodov) med vsemi podpisnicami Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti je pomemben element enotnega regulatornega prostora za trgovanje z zemeljskim plinom in električno energijo ter je nepogrešljiv element pri doseganju ciljev Energetske skupnosti. Poleg tega je potrebno sodelovanje med Regulativnim odborom Energetske skupnosti in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev v zvezi z njenimi odločitvami, da se olajša integracija pogodbenic na notranji trg EU z energijo –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo k sodelovanju z nacionalnimi organi in gospodarskimi subjekti pogodbenic Energetske skupnosti pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo med pogodbenicami in državami članicami EU. |
| --- | --- |

1.

Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo k sodelovanju z nacionalnimi organi in gospodarskimi subjekti pogodbenic Energetske skupnosti pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo med pogodbenicami in državami članicami EU.

| 2. | Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo, da pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo pri kakršnem koli sklicevanju na






  (a) | pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transkacije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj; |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo, da pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo pri kakršnem koli sklicevanju na

(a)

pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transkacije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj;

| (b) | zmogljivost omrežja; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost omrežja;

| (c) | obstoječo ali novo infrastrukturo za zemeljski plin in električno energijo, |
| --- | --- |

(c)

obstoječo ali novo infrastrukturo za zemeljski plin in električno energijo,

ki prečkajo meje, cone, območja vstopa in izstopa ter nadzora med državami članicami, upoštevajo tudi pretok, uvoz, izvoz, transakcije, zmogljivosti in infrastrukturo, ki prečkajo meje med pogodbenicami in državami članicami EU.

| 3. | Sklicevanja v zakonodaji EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo na sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti bi se morala razumeti, kot da vključujejo sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti držav članic in pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Sklicevanja v zakonodaji EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo na sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti bi se morala razumeti, kot da vključujejo sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti držav članic in pogodbenic.

| 4. | Kadar se pravni akti zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo sklicujejo na „vpliv“ na eno ali več držav članic, bi se tako sklicevanje moralo razumeti tudi kot vpliv na pogodbenice ali na pogodbenico in državo članico. |
| --- | --- |

4.

Kadar se pravni akti zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo sklicujejo na „vpliv“ na eno ali več držav članic, bi se tako sklicevanje moralo razumeti tudi kot vpliv na pogodbenice ali na pogodbenico in državo članico.

| 5. | Kadar je pristojna za sprejemanje odločitev na podlagi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, se Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev poziva k sodelovanju z Regulativnim odborom Energetske skupnosti, pri čemer je Odbor pristojen na podlagi pravnega reda Energetske skupnosti, da se omogoči sprejetje skladnih aktov obeh organov. |
| --- | --- |

5.

Kadar je pristojna za sprejemanje odločitev na podlagi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, se Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev poziva k sodelovanju z Regulativnim odborom Energetske skupnosti, pri čemer je Odbor pristojen na podlagi pravnega reda Energetske skupnosti, da se omogoči sprejetje skladnih aktov obeh organov.

| 6. | To priporočilo je naslovljeno na države članice, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, gospodarske subjekte in Regulativni odbor Energetske skupnosti. |
| --- | --- |

6.

To priporočilo je naslovljeno na države članice, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, gospodarske subjekte in Regulativni odbor Energetske skupnosti.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Podpredsednik

---

(1)  Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Republika Moldavija, Republika Črna gora, Republika Srbija, Ukrajina in Misija Združenih narodov za začasno upravo na Kosovu v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244.

1

(2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

2

(3)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

3

(4)  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

4

(5)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

5

(6)  Z nekaj izjemami, ki so določene v pravnem redu Energetske skupnosti. Podrobnosti so na voljo na http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS.

6

(7)  UL L 33, 4.2.2006, str. 22.

7

(8)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

8

(9)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

9

---