# Europeiska unionens L 196/24 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 196 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången24 juli 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 196

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången24 juli 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo)

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 24.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 683/2008

av den 9 juli 2008

om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska politiken för satellitnavigering syftar till att ge gemenskapen två satellitnavigeringssystem (nedan kallade systemen). Dessa system upprättas genom Egnosprogrammet och Galileoprogrammet (nedan kallade programmen). Varje infrastruktur omfattar satelliter och ett nätverk av markstationer. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska politiken för satellitnavigering syftar till att ge gemenskapen två satellitnavigeringssystem (nedan kallade systemen). Dessa system upprättas genom Egnosprogrammet och Galileoprogrammet (nedan kallade programmen). Varje infrastruktur omfattar satelliter och ett nätverk av markstationer.

| (2) | Syftet med Galileoprogrammet är att upprätta den första globala infrastrukturen för satellitnavigering och satellitpositionering särskilt utformad för civila ändamål. Det system som upprättas genom Galileoprogrammet är helt oberoende av alla andra befintliga eller kommande system. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med Galileoprogrammet är att upprätta den första globala infrastrukturen för satellitnavigering och satellitpositionering särskilt utformad för civila ändamål. Det system som upprättas genom Galileoprogrammet är helt oberoende av alla andra befintliga eller kommande system.

| (3) | Syftet med Egnosprogrammet är att förbättra kvaliteten på signalerna från befintliga globala satellitnavigeringssystem (nedan kallade GNSS). |
| --- | --- |

(3)

Syftet med Egnosprogrammet är att förbättra kvaliteten på signalerna från befintliga globala satellitnavigeringssystem (nedan kallade GNSS).

| (4) | Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har hela tiden fullt ut ställt sig bakom programmen. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har hela tiden fullt ut ställt sig bakom programmen.

| (5) | Utvecklingen av satellitnavigering är helt i linje med Lissabonstrategin och annan gemenskapspolitik, såsom transportpolitiken enligt kommissionens vitbok av den 12 september 2001 med titeln ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”. Kommissionen bör i sitt arbetsprogram vid behov ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av GNSS-tillämpningar och GNSS-tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Utvecklingen av satellitnavigering är helt i linje med Lissabonstrategin och annan gemenskapspolitik, såsom transportpolitiken enligt kommissionens vitbok av den 12 september 2001 med titeln ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”. Kommissionen bör i sitt arbetsprogram vid behov ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av GNSS-tillämpningar och GNSS-tjänster.

| (6) | Programmen utgör ett av de prioriterade projekt i Lissabonhandlingsplanen för tillväxt och sysselsättning som föreslagits av kommissionen och som fått Europeiska rådets stöd. De anses också vara en av de viktigaste pelarna för det framtida europeiska rymdprogrammet, i enlighet med kommissionens meddelande av den 26 april 2007 om den europeiska rymdpolitiken. |
| --- | --- |

(6)

Programmen utgör ett av de prioriterade projekt i Lissabonhandlingsplanen för tillväxt och sysselsättning som föreslagits av kommissionen och som fått Europeiska rådets stöd. De anses också vara en av de viktigaste pelarna för det framtida europeiska rymdprogrammet, i enlighet med kommissionens meddelande av den 26 april 2007 om den europeiska rymdpolitiken.

| (7) | Galileoprogrammet omfattar en utformningsfas, en utvecklings- och valideringsfas, en installationsfas och en driftsfas. Installationsfasen avses inledas 2008 och avslutas 2013. Systemet bör vara operativt senast 2013. |
| --- | --- |

(7)

Galileoprogrammet omfattar en utformningsfas, en utvecklings- och valideringsfas, en installationsfas och en driftsfas. Installationsfasen avses inledas 2008 och avslutas 2013. Systemet bör vara operativt senast 2013.

| (8) | Galileoprogrammets utformningsfas och utvecklings- och valideringsfas, vilka utgör forskningsdelen av programmet, har i stor utsträckning finansierats via gemenskapens budget för de transeuropeiska näten och av Europeiska rymdorganisationen (nedan kallad ESA). Installationsfasen bör i princip finansieras helt av gemenskapen. I ett senare skede kan beslut fattas om att offentlig-privata partnerskap eller någon annan form av kontrakt med enheter inom den privata sektorn kan vara ändamålsenligt för driften, underhållet, förbättringen och uppgraderingen av systemet efter 2013. |
| --- | --- |

(8)

Galileoprogrammets utformningsfas och utvecklings- och valideringsfas, vilka utgör forskningsdelen av programmet, har i stor utsträckning finansierats via gemenskapens budget för de transeuropeiska näten och av Europeiska rymdorganisationen (nedan kallad ESA). Installationsfasen bör i princip finansieras helt av gemenskapen. I ett senare skede kan beslut fattas om att offentlig-privata partnerskap eller någon annan form av kontrakt med enheter inom den privata sektorn kan vara ändamålsenligt för driften, underhållet, förbättringen och uppgraderingen av systemet efter 2013.

| (9) | Centrumet för skydd av människoliv i Madrid får besluta att det ska utvecklas till ett fullt kvalificerat och likvärdigt Galileocentrum för kontroll av satelliter, vars tillgångar ska ägas av gemenskapen. Den investering som behövs för denna utveckling kommer inte att medföra några ytterligare kostnader utöver den överenskomna gemenskapsbudgeten för programmen under perioden 2007–2013. Även om detta inte kommer att påverka den operativa kapaciteten vid Galileocentrum för kontroll av satelliter i Oberpfaffenhofen och Fucino, kommer kommissionen, förutsatt att centrumet i Madrid klarar av att uppfylla alla de krav som ställs på alla centrum, att se till att det kommer att vara kvalificerat som ett fullständigt operativt Galileocentrum för kontroll av satelliter senast i slutet av 2013 och att det kommer att ingå i Galileonätverket med ovannämnda två centrum. |
| --- | --- |

(9)

Centrumet för skydd av människoliv i Madrid får besluta att det ska utvecklas till ett fullt kvalificerat och likvärdigt Galileocentrum för kontroll av satelliter, vars tillgångar ska ägas av gemenskapen. Den investering som behövs för denna utveckling kommer inte att medföra några ytterligare kostnader utöver den överenskomna gemenskapsbudgeten för programmen under perioden 2007–2013. Även om detta inte kommer att påverka den operativa kapaciteten vid Galileocentrum för kontroll av satelliter i Oberpfaffenhofen och Fucino, kommer kommissionen, förutsatt att centrumet i Madrid klarar av att uppfylla alla de krav som ställs på alla centrum, att se till att det kommer att vara kvalificerat som ett fullständigt operativt Galileocentrum för kontroll av satelliter senast i slutet av 2013 och att det kommer att ingå i Galileonätverket med ovannämnda två centrum.

| (10) | Det är viktigt att finansieringen av Egnossystemet, inklusive dess drift, hållbarhet och marknadsföring, säkerställs av gemenskapen. Driften av Egnos skulle kunna bli föremål för ett eller flera kontrakt om offentlig upphandling av tjänster, särskilt med enheter inom den privata sektorn, till dess att systemet integreras med driften av Galileo. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt att finansieringen av Egnossystemet, inklusive dess drift, hållbarhet och marknadsföring, säkerställs av gemenskapen. Driften av Egnos skulle kunna bli föremål för ett eller flera kontrakt om offentlig upphandling av tjänster, särskilt med enheter inom den privata sektorn, till dess att systemet integreras med driften av Galileo.

| (11) | Eftersom programmen nu har nått en sådan mognadsgrad och har sprängt ramarna för vanliga forskningsprojekt, är det nödvändigt att ge dem en särskild rättslig grund som bättre motsvarar programmens behov och tillmötesgår kravet på sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom programmen nu har nått en sådan mognadsgrad och har sprängt ramarna för vanliga forskningsprojekt, är det nödvändigt att ge dem en särskild rättslig grund som bättre motsvarar programmens behov och tillmötesgår kravet på sund ekonomisk förvaltning.

| (12) | De system som inrättats inom ramen för programmen utgör infrastrukturer som inrättats som transeuropeiska nät vars användning går långt utöver medlemsstaternas nationella gränser. Dessutom bidrar de tjänster som erbjuds av dessa system särskilt till utvecklingen av transeuropeiska nät när det gäller infrastruktur för transport, telekommunikation och energi. |
| --- | --- |

(12)

De system som inrättats inom ramen för programmen utgör infrastrukturer som inrättats som transeuropeiska nät vars användning går långt utöver medlemsstaternas nationella gränser. Dessutom bidrar de tjänster som erbjuds av dessa system särskilt till utvecklingen av transeuropeiska nät när det gäller infrastruktur för transport, telekommunikation och energi.

| (13) | Sund offentlig styrning av Galileo- och Egnosprogrammen kräver för det första en strikt fördelning av befogenheter mellan kommissionen, den europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS (nedan kallad tillsynsmyndigheten) och ESA och för det andra, att gemenskapen, företrädd av kommissionen, ansvarar för förvaltningen av programmen. Kommissionen bör fastställa lämpliga instrument och se till att det finns erforderliga resurser, särskilt när det gäller den assistans som den behöver. |
| --- | --- |

(13)

Sund offentlig styrning av Galileo- och Egnosprogrammen kräver för det första en strikt fördelning av befogenheter mellan kommissionen, den europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS (nedan kallad tillsynsmyndigheten) och ESA och för det andra, att gemenskapen, företrädd av kommissionen, ansvarar för förvaltningen av programmen. Kommissionen bör fastställa lämpliga instrument och se till att det finns erforderliga resurser, särskilt när det gäller den assistans som den behöver.

| (14) | Med tanke på programmens betydelse, unika karaktär och komplexitet, att gemenskapen äger de system som dessa leder till och att programmen finansieras fullt ut från gemenskapens budget under perioden 2008-2013, inser Europaparlamentet, rådet och kommissionen att det är lämpligt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna. Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer därför att ha möten i den interinstitutionella panelen för Galileo i enlighet med det gemensamma uttalandet om den interinstitutionella panelen för Galileo av den 9 juli 2008. |
| --- | --- |

(14)

Med tanke på programmens betydelse, unika karaktär och komplexitet, att gemenskapen äger de system som dessa leder till och att programmen finansieras fullt ut från gemenskapens budget under perioden 2008-2013, inser Europaparlamentet, rådet och kommissionen att det är lämpligt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna. Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer därför att ha möten i den interinstitutionella panelen för Galileo i enlighet med det gemensamma uttalandet om den interinstitutionella panelen för Galileo av den 9 juli 2008.

| (15) | Genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättande av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering (3) inrättades tillsynsmyndigheten. Tillsynsmyndigheten är ett gemenskapsorgan, som i sin egenskap av organ enligt artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (nedan kallad budgetförordningen) är underkastad de skyldigheter som gäller för gemenskapsorgan. |
| --- | --- |

(15)

Genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättande av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering (3) inrättades tillsynsmyndigheten. Tillsynsmyndigheten är ett gemenskapsorgan, som i sin egenskap av organ enligt artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (nedan kallad budgetförordningen) är underkastad de skyldigheter som gäller för gemenskapsorgan.

| (16) | Med beaktande av kommissionens uppgift som programförvaltare och i enlighet med riktlinjer som utfärdats av kommissionen bör tillsynsmyndigheten svara för säkerhetsackrediteringen av systemen och driften av säkerhetscentrumet för Galileo samt bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen så att de kan fungera friktionsfritt, tillhandahålla tjänster med obruten kontinuitet och få stort genomslag på marknaden. Tillsynsmyndigheten bör också fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen i enlighet med budgetförordningen, särskilt att främja tillämpningar och tjänster samt att säkerställa certifiering av systemens komponenter. |
| --- | --- |

(16)

Med beaktande av kommissionens uppgift som programförvaltare och i enlighet med riktlinjer som utfärdats av kommissionen bör tillsynsmyndigheten svara för säkerhetsackrediteringen av systemen och driften av säkerhetscentrumet för Galileo samt bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen så att de kan fungera friktionsfritt, tillhandahålla tjänster med obruten kontinuitet och få stort genomslag på marknaden. Tillsynsmyndigheten bör också fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen i enlighet med budgetförordningen, särskilt att främja tillämpningar och tjänster samt att säkerställa certifiering av systemens komponenter.

| (17) | Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i syfte att formellt anpassa förvaltningsstrukturerna för programmen i enlighet med förordning (EG) nr 1321/2004 till kommissionens och tillsynsmyndighetens nya uppgifter. |
| --- | --- |

(17)

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i syfte att formellt anpassa förvaltningsstrukturerna för programmen i enlighet med förordning (EG) nr 1321/2004 till kommissionens och tillsynsmyndighetens nya uppgifter.

| (18) | Det är nödvändigt att det inrättas en ändamålsenlig ekonomisk och rättslig ram så att fortsättningen på programmen kan garanteras och att gemenskapen kan fortsätta att finansiera programmen. Det är också nödvändigt att fastställa vilka belopp som kommer att behövas under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 för att finansiera återstående delar av Galileosystemets utvecklings- och valideringsfas samt installationsfas, driften av Egnos och förberedelsen av programmens driftsfas. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att det inrättas en ändamålsenlig ekonomisk och rättslig ram så att fortsättningen på programmen kan garanteras och att gemenskapen kan fortsätta att finansiera programmen. Det är också nödvändigt att fastställa vilka belopp som kommer att behövas under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 för att finansiera återstående delar av Galileosystemets utvecklings- och valideringsfas samt installationsfas, driften av Egnos och förberedelsen av programmens driftsfas.

| (19) | Europaparlamentet och rådet har beslutat att det totala beräknade beloppet för Galileo- och Egnossystemens driftskostnader under perioden 2007–2013 uppgår till 3 405 000 000 EUR. 1 005 000 000 EUR hade ursprungligen avsatts i den fleråriga budgetramen (2007–2013). Detta belopp har ökats med 2 000 000 000 EUR (5). Dessutom har 400 000 000 EUR gjorts tillgängliga från Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (6) (nedan kallat sjunde ramprogrammet), vilket innebär att den totala tillgängliga budgeten för programmen under perioden 2007–2013 uppgår till 3 405 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(19)

Europaparlamentet och rådet har beslutat att det totala beräknade beloppet för Galileo- och Egnossystemens driftskostnader under perioden 2007–2013 uppgår till 3 405 000 000 EUR. 1 005 000 000 EUR hade ursprungligen avsatts i den fleråriga budgetramen (2007–2013). Detta belopp har ökats med 2 000 000 000 EUR (5). Dessutom har 400 000 000 EUR gjorts tillgängliga från Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (6) (nedan kallat sjunde ramprogrammet), vilket innebär att den totala tillgängliga budgeten för programmen under perioden 2007–2013 uppgår till 3 405 000 000 EUR.

| (20) | Vid tilldelningen av dessa gemenskapsmedel är effektiva upphandlingsförfaranden och kontraktsförhandlingar som ger bästa valuta för pengarna av avgörande betydelse liksom tryggat genomförande, obruten kontinuitet i programmen, riskhantering och fasthållande vid den föreslagna tidsplanen. Kommissionen bör se till att dessa kriterier uppfylls. |
| --- | --- |

(20)

Vid tilldelningen av dessa gemenskapsmedel är effektiva upphandlingsförfaranden och kontraktsförhandlingar som ger bästa valuta för pengarna av avgörande betydelse liksom tryggat genomförande, obruten kontinuitet i programmen, riskhantering och fasthållande vid den föreslagna tidsplanen. Kommissionen bör se till att dessa kriterier uppfylls.

| (21) | Enligt budgetförordningen bör det stå medlemsstaterna, tredjeländer och internationella organisationer fritt att på grundval av lämpliga avtal bidra finansiellt eller in natura till programmen. |
| --- | --- |

(21)

Enligt budgetförordningen bör det stå medlemsstaterna, tredjeländer och internationella organisationer fritt att på grundval av lämpliga avtal bidra finansiellt eller in natura till programmen.

| (22) | Det bör påpekas att de investerings- och driftskostnader som i dagsläget beräknats för Galileo- och Egnossystemen under perioden 2007–2013 inte inkluderar eventuella oförutsedda finansiella åtaganden som kan komma att åligga gemenskapen, framför allt åtaganden kopplade till utomobligatoriskt ansvar till följd av det offentliga ägandet av systemen, särskilt när det gäller force majeure och katastrofala fel. |
| --- | --- |

(22)

Det bör påpekas att de investerings- och driftskostnader som i dagsläget beräknats för Galileo- och Egnossystemen under perioden 2007–2013 inte inkluderar eventuella oförutsedda finansiella åtaganden som kan komma att åligga gemenskapen, framför allt åtaganden kopplade till utomobligatoriskt ansvar till följd av det offentliga ägandet av systemen, särskilt när det gäller force majeure och katastrofala fel.

| (23) | De inkomster från driften av Galileo- och Egnossystemen, vilka framför allt erhålls från den kommersiella tjänst som tillhandahålls genom det system som upprättas enligt Galileoprogrammet, bör insamlas av gemenskapen för att säkerställa att dess tidigare investeringar täcks. Det bör dock vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

(23)

De inkomster från driften av Galileo- och Egnossystemen, vilka framför allt erhålls från den kommersiella tjänst som tillhandahålls genom det system som upprättas enligt Galileoprogrammet, bör insamlas av gemenskapen för att säkerställa att dess tidigare investeringar täcks. Det bör dock vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn.

| (24) | Gemenskapen bör ingå ett flerårigt delegeringsavtal med ESA som omfattar de tekniska och planeringsmässiga aspekterna av programmen. För att kommissionen, i egenskap av gemenskapens företrädare, fullt ut ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter bör delegeringsavtalet även omfatta de allmänna villkoren för förvaltning av de medel som anförtros ESA. |
| --- | --- |

(24)

Gemenskapen bör ingå ett flerårigt delegeringsavtal med ESA som omfattar de tekniska och planeringsmässiga aspekterna av programmen. För att kommissionen, i egenskap av gemenskapens företrädare, fullt ut ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter bör delegeringsavtalet även omfatta de allmänna villkoren för förvaltning av de medel som anförtros ESA.

| (25) | Eftersom programmen kommer att finansieras av gemenskapen bör offentlig upphandling inom ramen för dessa program vara förenlig med gemenskapsreglerna för offentlig upphandling och i första hand syfta till att få valuta för pengarna, ha kontroll över kostnaderna, begränsa riskerna, öka effektivitet och minska beroende av enskilda leverantörer. Fritt tillträde och sund konkurrens i hela den industriella leveranskedjan och opartisk möjlighet för näringslivet att delta på samtliga nivåer, inklusive i synnerhet små och medelstora företag, bör eftersträvas i alla medlemsstater. Eventuellt missbruk av en dominerande roll eller långsiktigt beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att minska riskerna med programmen, undvika beroende av enskilda leverantörer och säkerställa bättre övergripande kontroll över program, kostnader och tidsplan, bör upphandlingen omfatta två alternativa leverantörer närhelst så är lämpligt. Europeiska industriföretag bör ha möjlighet att förlita sig på icke-europiska leveranskällor för vissa komponenter och tjänster då de uppvisar avsevärda fördelar när det gäller kvalitet och kostnader, dock med beaktande av den strategiska karaktären hos programmen och Europeiska unionens krav på säkerhet och exportkontroll. Man bör utnyttja erfarenheter från offentliga investeringar och industriell verksamhet, inklusive den kompetens som uppnåtts under utformningsfasen och utvecklings- och valideringsfasen i programmen, samtidigt som man ser till att detta inte påverkar det konkurrensutsatta anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom programmen kommer att finansieras av gemenskapen bör offentlig upphandling inom ramen för dessa program vara förenlig med gemenskapsreglerna för offentlig upphandling och i första hand syfta till att få valuta för pengarna, ha kontroll över kostnaderna, begränsa riskerna, öka effektivitet och minska beroende av enskilda leverantörer. Fritt tillträde och sund konkurrens i hela den industriella leveranskedjan och opartisk möjlighet för näringslivet att delta på samtliga nivåer, inklusive i synnerhet små och medelstora företag, bör eftersträvas i alla medlemsstater. Eventuellt missbruk av en dominerande roll eller långsiktigt beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att minska riskerna med programmen, undvika beroende av enskilda leverantörer och säkerställa bättre övergripande kontroll över program, kostnader och tidsplan, bör upphandlingen omfatta två alternativa leverantörer närhelst så är lämpligt. Europeiska industriföretag bör ha möjlighet att förlita sig på icke-europiska leveranskällor för vissa komponenter och tjänster då de uppvisar avsevärda fördelar när det gäller kvalitet och kostnader, dock med beaktande av den strategiska karaktären hos programmen och Europeiska unionens krav på säkerhet och exportkontroll. Man bör utnyttja erfarenheter från offentliga investeringar och industriell verksamhet, inklusive den kompetens som uppnåtts under utformningsfasen och utvecklings- och valideringsfasen i programmen, samtidigt som man ser till att detta inte påverkar det konkurrensutsatta anbudsförfarandet.

| (26) | Alla arbetspaket inom verksamheter i installationsfasen av Galileo bör stå öppna för största möjliga konkurrens i enlighet med Europeiska unionens principer för upphandling. För att säkerställa tillfredsställande upphandling bör arbetspaketen vara allmänt öppna för nya marknadsaktörer och små och medelstora företag, samtidigt som teknisk kvalitet och kostnadseffektivitet säkerställs. |
| --- | --- |

(26)

Alla arbetspaket inom verksamheter i installationsfasen av Galileo bör stå öppna för största möjliga konkurrens i enlighet med Europeiska unionens principer för upphandling. För att säkerställa tillfredsställande upphandling bör arbetspaketen vara allmänt öppna för nya marknadsaktörer och små och medelstora företag, samtidigt som teknisk kvalitet och kostnadseffektivitet säkerställs.

| (27) | Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av programmen, snabbare beslutsfattande och jämlik tillgång till information, får företrädare för tillsynsmyndigheten och ESA delta i arbetet i kommittén för de europeiska GNSS-programmen (nedan kallad kommittén, som inrättats för att biträda kommissionen. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av programmen, snabbare beslutsfattande och jämlik tillgång till information, får företrädare för tillsynsmyndigheten och ESA delta i arbetet i kommittén för de europeiska GNSS-programmen (nedan kallad kommittén, som inrättats för att biträda kommissionen.

| (28) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(28)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (29) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anta nödvändiga åtgärder för att säkerställa systemens samverkansförmåga och driftskompatibilitet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anta nödvändiga åtgärder för att säkerställa systemens samverkansförmåga och driftskompatibilitet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (30) | Gemenskapen bör bli ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för programmen. För att alla grundläggande rättigheter när det gäller ägande till fullo ska kunna respekteras bör det ingås lämpliga avtal med de befintliga ägarna. |
| --- | --- |

(30)

Gemenskapen bör bli ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för programmen. För att alla grundläggande rättigheter när det gäller ägande till fullo ska kunna respekteras bör det ingås lämpliga avtal med de befintliga ägarna.

| (31) | Man bör noga uppmärksamma certifieringen av Egnos för samtliga transportslag, särskilt för flyg, så att systemet kan förklaras vara driftvärdigt och tas i bruk så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(31)

Man bör noga uppmärksamma certifieringen av Egnos för samtliga transportslag, särskilt för flyg, så att systemet kan förklaras vara driftvärdigt och tas i bruk så snart som möjligt.

| (32) | I denna förordning fastställs det en finansieringsram för det fortsatta genomförandet av programmen vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(32)

I denna förordning fastställs det en finansieringsram för det fortsatta genomförandet av programmen vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| (33) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen upprättandet av system för satellitnavigering, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det krävs finansiella och tekniska resurser som överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och det därför bättre kan genomföras på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen upprättandet av system för satellitnavigering, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det krävs finansiella och tekniska resurser som överstiger de enskilda medlemsstaternas förmåga, och det därför bättre kan genomföras på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (34) | Det är nödvändigt att säkerställa att Europaparlamentet och rådet regelbundet informeras om genomförandet av programmen. |
| --- | --- |

(34)

Det är nödvändigt att säkerställa att Europaparlamentet och rådet regelbundet informeras om genomförandet av programmen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 1

De europeiska systemen och programmen för satellitnavigering

1.   Egnos- och Galileoprogrammen ska omfatta alla åtgärder som krävs för utformning, utveckling, validering, uppbyggnad, drift, förnyelse och förbättring av de två europeiska satellitnavigeringssystemen, nämligen Egnossystemet och det system som upprättas enligt Galileoprogrammet.

2.   Egnossystemet är en infrastruktur för övervakning och korrigering av signaler som sänds ut av befintliga globala satellitnavigeringssystem. Systemet består av markstationer och flera transpondrar installerade i geostationära satelliter.

3.   Det system som upprättas enligt Galileoprogrammet är en autonom infrastruktur för globala satellitnavigeringssystem (GNSS) vilken omfattar en konstellation av satelliter och ett globalt nätverk av markstationer.

4.   Programmens särskilda mål återges i bilagan.

Artikel 2

Syfte

I denna förordning fastställs bestämmelserna för det fortsatta genomförandet av programmen, inklusive när det gäller styrning och gemenskapens finansiella bidrag.

Artikel 3

Galileoprogrammets olika faser

Galileoprogrammet ska omfatta följande faser:

| a) | En utformningsfas under vilken systemarkitekturen utarbetades och dess ingående komponenter fastställdes, vilken avslutades 2001. |
| --- | --- |

a)

En utformningsfas under vilken systemarkitekturen utarbetades och dess ingående komponenter fastställdes, vilken avslutades 2001.

| b) | En utvecklings- och valideringsfas, som omfattar byggande och uppsändning av de första satelliterna, installation av de första markbundna delarna av infrastrukturerna och allt arbete och alla åtgärder som krävs för systemets validering i omloppsbana. Målet är att denna fas ska avslutas 2010. |
| --- | --- |

b)

En utvecklings- och valideringsfas, som omfattar byggande och uppsändning av de första satelliterna, installation av de första markbundna delarna av infrastrukturerna och allt arbete och alla åtgärder som krävs för systemets validering i omloppsbana. Målet är att denna fas ska avslutas 2010.

| c) | En installationsfas, som omfattar installationen av all rymd- och markinfrastruktur samt därmed förbunden verksamhet. Målet är att denna fas ska löpa från 2008 till 2013. Den ska inbegripa förberedelserna av driftsfasen. |
| --- | --- |

c)

En installationsfas, som omfattar installationen av all rymd- och markinfrastruktur samt därmed förbunden verksamhet. Målet är att denna fas ska löpa från 2008 till 2013. Den ska inbegripa förberedelserna av driftsfasen.

| d) | En driftsfas, som omfattar förvaltningen av infrastrukturen samt underhåll, löpande förbättring och förnyelse av systemet, liksom certifiering och standardiseringsverksamhet med anknytning till programmet, marknadsföring av systemet och all annan verksamhet som krävs för utvecklingen av systemet och säkerställande av ett framgångsrikt genomförande av programmet. Driftsfasen ska inledas senast när installationsfasen har avslutats. |
| --- | --- |

d)

En driftsfas, som omfattar förvaltningen av infrastrukturen samt underhåll, löpande förbättring och förnyelse av systemet, liksom certifiering och standardiseringsverksamhet med anknytning till programmet, marknadsföring av systemet och all annan verksamhet som krävs för utvecklingen av systemet och säkerställande av ett framgångsrikt genomförande av programmet. Driftsfasen ska inledas senast när installationsfasen har avslutats.

Artikel 4

Finansiering av Galileoprogrammet

1.   Utvecklings- och valideringsfasen ska finansieras av gemenskapen och ESA.

2.   Installationsfasen ska finansieras av gemenskapen utan att detta påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5.

3.   Kommissionen ska år 2010, tillsammans med sin halvtidsöversyn, om så är lämpligt förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om offentliga medel och åtaganden som krävs för den budgetplaneringsperiod som börjar 2014, vilket även inbegriper finansiella skyldigheter som kan behövas för driftsfasen, och som följer av dess ansvar gällande offentligt ägande av systemet, mekanismen för inkomstdelning under driftsfasen samt mål för en prispolitik genom vilken man ser till att kunder får tjänster av hög kvalitet till rimliga priser. Förslaget ska särskilt innehålla en motiverad genomförbarhetsstudie av fördelarna respektive nackdelarna med att utnyttja tjänstekoncessionskontrakt eller offentliga tjänstekontrakt med enheter inom den privata sektorn.

I tillämpliga fall ska kommissionen tillsammans med halvtidsöversynen även föreslå lämpliga åtgärder för att underlätta framtagningen av tillämpningar och tjänster inom satellitnavigering.

4.   Medlemsstaterna får i vissa fall tillhandahålla ytterligare finansiering av Galileoprogrammet för att täcka de investeringar som är nödvändiga för utvecklingen mot den överenskomna systemarkitekturen. De inkomster som härrör från dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 18.2 i budgetförordningen. I enlighet med principen om öppen förvaltning ska kommissionen underrätta kommittén om alla konsekvenser som tillämpningen av denna punkt får för Galileoprogrammet.

5.   Även tredjeländer och internationella organisationer får tillhandahålla ytterligare finansiering av Galileoprogrammet. Avtal som ingås av gemenskapen med sådana tredjeländer eller internationella organisationer i enlighet med artikel 300 i fördraget ska innehålla villkor och detaljerade bestämmelser för deras deltagande.

Artikel 5

Driften av Egnossystemet

Egnossystemets drift ska huvudsakligen bestå av förvaltning av dess infrastruktur samt underhåll, löpande förbättring och förnyelse av systemet, certifiering och standardiseringsverksamhet med anknytning till programmet samt marknadsföring.

Artikel 6

Finansiering av driften av Egnossystemet

1.   Gemenskapen ska finansiera driften av Egnos, utan att det påverkar eventuella bidrag från andra källor, inklusive dem som avses i punkterna 3 och 4.

2.   Driften av Egnos ska till en början vara föremål för ett eller flera offentliga tjänstekontrakt.

3.   Medlemsstaterna får tillhandahålla ytterligare finansiering av Egnosprogrammet. De inkomster som härrör från dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 18.2 i budgetförordningen.

4.   Även tredjeländer och internationella organisationer får tillhandahålla ytterligare finansiering av Egnosprogrammet. Avtal som ingås av gemenskapen med sådana tredjeländer eller internationella organisationer i enlighet med artikel 300 i fördraget ska innehålla villkor och detaljerade bestämmelser för deras deltagande.

Artikel 7

Samverkansförmåga och driftskompatibilitet mellan systemen

1.   Kommissionen ska göra sitt yttersta för att säkerställa samverkansförmåga och driftskompatibilitet mellan systemen, näten och tjänsterna inom Egnos och Galileo och ska försöka uppnå fördelarna i fråga om samverkansförmåga och driftskompatibilitet hos Egnos och Galileo med andra navigationssystem och där så är möjligt med konventionella navigationshjälpmedel.

2.   För detta syfte nödvändiga åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 19.5.

Artikel 8

Äganderätt

Gemenskapen ska vara ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för programmen, och för detta ändamål ska avtal med tredje part i förekommande fall ingås när det gäller befintliga äganderätter.

KAPITEL II

BUDGETBIDRAG OCH BUDGETMEKANISMER

Artikel 9

Berörd verksamhet

1.   De anslag från gemenskapens budget som genom denna förordning ska anslås för programmen syftar till finansieringen av

| a) | verksamhet kopplad till slutförandet av Galileoprogrammets utvecklings- och valideringsfas, |
| --- | --- |

a)

verksamhet kopplad till slutförandet av Galileoprogrammets utvecklings- och valideringsfas,

| b) | verksamhet kopplad till Galileoprogrammets installationsfas, inklusive förvaltning och övervakning av denna fas, och |
| --- | --- |

b)

verksamhet kopplad till Galileoprogrammets installationsfas, inklusive förvaltning och övervakning av denna fas, och

| c) | verksamhet kopplad till driften av Egnos samt åtgärder som föregår eller förbereder programmens driftsfas. |
| --- | --- |

c)

verksamhet kopplad till driften av Egnos samt åtgärder som föregår eller förbereder programmens driftsfas.

2.   För att göra det möjligt att tydligt kartlägga kostnaderna för programmen och deras olika faser ska kommissionen i enlighet med principen om öppen förvaltning årligen informera kommittén om fördelningen av gemenskapsmedel till alla de verksamheter som anges i punkt 1.

Artikel 10

Budgetmedel

1.   Det belopp som anslås för genomförandet av de verksamheter som närmare anges i artikel 9 för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 uppgår till 3 405 000 000 EUR. Detta inbegriper 400 000 000 EUR som görs tillgängliga från sjunde ramprogrammet.

2.   Anslagen ska beviljas årligen av budgetmyndigheten inom de gränser som fastställs i den fleråriga budgetplanen. De ska genomföras i enlighet med budgetförordningen.

3.   Budgetåtaganden för programmen ska verkställas genom årliga delbetalningar.

Artikel 11

Inkomster från driften

1.   Inkomsterna från driften av systemen ska samlas in av gemenskapen och betalas till gemenskapens budget och fördelas på programmen. Om inkomsterna visar sig vara större än vad som krävs för programmen ska eventuell anpassning av fördelningsprincipen vara föremål för budgetmyndighetens godkännande på grundval av ett förslag från kommissionen.

2.   En mekanism för inkomstdelning kan komma att ingå i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn.

KAPITEL III

OFFENTLIG STYRNING AV PROGRAMMEN

Artikel 12

Allmän ram för styrning av programmen

1.   Den offentliga styrningen av programmen ska bygga på principen om en strikt fördelning av ansvar mellan gemenskapen företrädd av kommissionen, tillsynsmyndigheten och ESA.

2.   Kommissionen ska, biträdd av kommittén, ansvara för förvaltningen av programmen, som den ska genomföra på ett öppet sätt. Den ska undvika överlappning av strukturer och funktioner genom en tydlig arbetsfördelning med tillsynsmyndigheten och ESA. Den kan biträdas av experter från medlemsstaterna och ska genomföra finansiella och tekniska revisioner.

3.   Kommissionen ska inrätta lämpliga instrument, inbegripet genomförandet av integrerad riskhantering på alla nivåer av programmen, och strukturella åtgärder för att kartlägga, kontrollera, minska och övervaka risker samt se till att den har de resurser som krävs för att utföra denna uppgift. Kommissionen ska i detta syfte, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 19.2, fastställa viktiga beslutstillfällen för översyn av genomförandet av programmen.

Artikel 13

Styrning av säkerhetsskyddsfrågor

1.   Kommissionen ska handlägga alla frågor som har att göra med systemens säkerhetsskydd, med vederbörligt beaktande av behovet av övervakning och integrering av säkerhetsskyddskraven i de övergripande programmen.

2.   Kommissionen ska, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 19.4, anta genomförandebestämmelser som fastställer de viktigaste tekniska kraven för kontroll av tillgången till och hanteringen av teknik som tillhandahåller säkerhetsskydd för systemen.

3.   Kommissionen ska säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas för att följa de bestämmelser som avses i punkt 2 och att alla ytterligare krav som har samband med systemens säkerhetsskydd är uppfyllda, med fullt beaktande av råd av experter.

4.   När driften av systemen kan inverka på Europeiska unionens eller dess medlemsstaters säkerhetsskydd ska förfarandena i rådets gemensamma åtgärd 2004/552/Gusp av den 12 juli 2004 om de aspekter av driften av det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation som kan påverka säkerheten i Europeiska unionen (8) tillämpas.

5.   Frågor som enbart faller under avdelning V och/eller avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen ska inte ingå i mandatet för kommittén.

Artikel 14

Tillämpning av säkerhetsbestämmelser

1.   Medlemsstaterna ska på varje fysisk person som är bosatt eller juridisk person som är etablerad på deras territorium, och som hanterar sekretessbelagda EU-uppgifter om programmen, tillämpa säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som åtminstone motsvarar den som garanteras av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/884/EG, EKSG, Euratom (9) och av rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till rådets beslut 2001/264/EG (10).

2.   Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen om antagandet av de nationella säkerhetsbestämmelser som avses i punkt 1.

3.   Fysiska personer som är bosatta i tredjeländer och juridiska personer som är etablerade i tredjeländer får hantera sekretessbelagda EU-uppgifter om programmen endast om de i dessa länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som åtminstone motsvarar den som garanteras av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till beslut 2001/884/EG, EKSG, Euratom och av rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till beslut 2001/264/EG. ESA:s säkerhetsbestämmelser ska anses som likvärdiga med dessa bestämmelser. Likvärdigheten av säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland får erkännas i en överenskommelse med det landet.

Artikel 15

Programplanering

1.   Kommissionen ska förvalta de medel som anslås till programmen genom denna förordning.

2.   Kommissionen ska anta åtgärder för att fastställa en strategisk ram för fastställande av ett arbetsprogram i enlighet med kraven i denna förordning. Denna strategiska ram ska inkludera de viktigaste aktiviteter, den beräknade budget och den därtill hörande tidtabell som behövs för att uppnå målen i bilagan.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 19.5.

3.   Kommissionen ska anta arbetsprogrammet vilket inbegriper programgenomförandeplanen med dithörande finansiering, vilka ska ses över årligen, samt eventuella ändringar av dessa i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 19.3.

4.   Åtgärder som finansieras genom denna förordning ska genomföras i enlighet med budgetförordningen.

Artikel 16

Uppgifter för Europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS

Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 12, och med iakttagande av kommissionens uppgift som programförvaltare, ska tillsynsmyndigheten fullgöra följande uppgifter inom programmen i enlighet med riktlinjer som utfärdats av kommissionen:

| a) | När det gäller programmens säkerhet, och utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13 och 14, ska den säkerställa






  i) | säkerhetsackrediteringen; för detta ändamål ska den inleda och övervaka genomförandet av säkerhetsförfaranden samt utföra inspektioner av systemens säkerhet, |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller programmens säkerhet, och utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13 och 14, ska den säkerställa

i)

säkerhetsackrediteringen; för detta ändamål ska den inleda och övervaka genomförandet av säkerhetsförfaranden samt utföra inspektioner av systemens säkerhet,

| ii) | driften av säkerhetscentrumet för Galileo, som inrättats i överensstämmelse med de beslut som fattas i enlighet med artikel 13 och de anvisningar som fastställs enligt gemensam åtgärd 2004/552/GUSP. |
| --- | --- |

ii)

driften av säkerhetscentrumet för Galileo, som inrättats i överensstämmelse med de beslut som fattas i enlighet med artikel 13 och de anvisningar som fastställs enligt gemensam åtgärd 2004/552/GUSP.

| b) | Den ska bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs. |
| --- | --- |

b)

Den ska bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs.

| c) | Den ska också fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen i enlighet med artikel 54.2 b i budgetförordningen när det gäller specifika frågor i samband med programmen, till exempel att






  i) | främja tillämpningar och tjänster på marknaden för satellitnavigering, |
| --- | --- | --- |

c)

Den ska också fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen i enlighet med artikel 54.2 b i budgetförordningen när det gäller specifika frågor i samband med programmen, till exempel att

i)

främja tillämpningar och tjänster på marknaden för satellitnavigering,

| ii) | säkerställa att systemens komponenter certifieras av de berörda, vederbörligen bemyndigade, certifieringsorganen. |
| --- | --- |

ii)

säkerställa att systemens komponenter certifieras av de berörda, vederbörligen bemyndigade, certifieringsorganen.

Artikel 17

Upphandlingsprinciper för Galileoprogrammets installationsfas

1.   Gemenskapens regler för offentlig upphandling, särskilt fritt tillträde och sund konkurrens i hela den industriella leveranskedjan, kontraktstilldelning på grundval av öppen information i rätt tid, tydliga meddelanden om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och all annan relevant information som möjliggör lika villkor för alla potentiella anbudsgivare, ska gälla för Galileoprogrammets installationsfas, utan att det påverkar åtgärder som krävs för att skydda Europeiska unionens väsentliga säkerhetsintressen eller den allmänna säkerheten eller för att uppfylla Europeiska unionens krav i fråga om exportkontroll.

2.   Under upphandlingen ska följande mål eftersträvas:

| a) | Främjande av ett brett deltagande från branschens sida på alla nivåer, inklusive framför allt från små och medelstora företag, bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Främjande av ett brett deltagande från branschens sida på alla nivåer, inklusive framför allt från små och medelstora företag, bland medlemsstaterna.

| b) | Undvikande av eventuellt missbruk av en dominerande roll och långsiktigt beroende av en enda leverantör. |
| --- | --- |

b)

Undvikande av eventuellt missbruk av en dominerande roll och långsiktigt beroende av en enda leverantör.

| c) | Utnyttjande av tidigare offentliga investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, inklusive den kompetens som uppnåtts under utformningsfasen och utvecklings- och valideringsfasen i programmet, samtidigt som man ser till att detta inte påverkar bestämmelserna om konkurrensutsatta anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

c)

Utnyttjande av tidigare offentliga investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, inklusive den kompetens som uppnåtts under utformningsfasen och utvecklings- och valideringsfasen i programmet, samtidigt som man ser till att detta inte påverkar bestämmelserna om konkurrensutsatta anbudsförfaranden.

3.   I detta syfte ska följande principer gälla för upphandlingen för verksamheter under Galileoprogrammets installationsfas:

| a) | Upphandlingen av infrastrukturen ska delas upp i sex stora arbetspaket (stöd för systemteknik, fullbordad infrastruktur för marktjänster, fullbordad infrastruktur för markkontroll, satelliter, bärraketer och drift) och ett antal ytterligare arbetspaket genom en heltäckande, övergripande uppdelning av upphandlingen. Detta utesluter inte möjligheten till flera samtidiga delområden för upphandling för enskilda arbetspaket, inklusive för satelliter. |
| --- | --- |

a)

Upphandlingen av infrastrukturen ska delas upp i sex stora arbetspaket (stöd för systemteknik, fullbordad infrastruktur för marktjänster, fullbordad infrastruktur för markkontroll, satelliter, bärraketer och drift) och ett antal ytterligare arbetspaket genom en heltäckande, övergripande uppdelning av upphandlingen. Detta utesluter inte möjligheten till flera samtidiga delområden för upphandling för enskilda arbetspaket, inklusive för satelliter.

| b) | Konkurrensutsatta anbudsförfaranden ska säkerställas för alla paket, och för de sex stora arbetspaketen ska ett gemensamt förfarande användas, där varje enskild oberoende rättslig enhet, eller rättsliga enheter som i detta syfte ingår i en grupp, kan lämna anbud för rollen som huvudentreprenör för högst två av de sex stora arbetspaketen. |
| --- | --- |

b)

Konkurrensutsatta anbudsförfaranden ska säkerställas för alla paket, och för de sex stora arbetspaketen ska ett gemensamt förfarande användas, där varje enskild oberoende rättslig enhet, eller rättsliga enheter som i detta syfte ingår i en grupp, kan lämna anbud för rollen som huvudentreprenör för högst två av de sex stora arbetspaketen.

| c) | Minst 40 % av det totala värdet av verksamheterna ska läggas ut på underleverantörer genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden på olika nivåer till andra företag än de som hör till de grupper vars enheter kommer att vara huvudleverantörer av något av de stora arbetspaketen. Kommissionen ska till kommittén regelbundet rapportera om hur denna princip följs. Om det fastställs i prognoser att 40 % eventuellt inte kan uppnås, ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 19.3. |
| --- | --- |

c)

Minst 40 % av det totala värdet av verksamheterna ska läggas ut på underleverantörer genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden på olika nivåer till andra företag än de som hör till de grupper vars enheter kommer att vara huvudleverantörer av något av de stora arbetspaketen. Kommissionen ska till kommittén regelbundet rapportera om hur denna princip följs. Om det fastställs i prognoser att 40 % eventuellt inte kan uppnås, ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 19.3.

| d) | Upphandling ska göras från två alternativa leverantörer närhelst det lämpar sig för att säkerställa bättre övergripande kontroll av program, dess kostnader och tidsplan. |
| --- | --- |

d)

Upphandling ska göras från två alternativa leverantörer närhelst det lämpar sig för att säkerställa bättre övergripande kontroll av program, dess kostnader och tidsplan.

Artikel 18

Europeiska rymdorganisationens uppgifter

1.   Gemenskapen, företrädd av kommissionen, ska utifrån de principer som anges i artikel 17 ingå ett flerårigt delegeringsavtal med ESA på grundval av ett beslut om delegering som antas av kommissionen i enlighet med artikel 54.2 i budgetförordningen, vilket ska omfatta delegerade uppgifter och budgetgenomförande i samband med genomförandet av Galileoprogrammet, särskilt installationsfasen.

2.   I den mån det är nödvändigt för de uppgifter och det budgetgenomförande som delegeras enligt punkt 1 ska de allmänna villkoren för förvaltningen av de medel som anförtros ESA fastställas i delegeringsavtalet, särskilt de åtgärder som ska genomföras, den lämpliga finansieringen, förvaltningsförfaranden och övervaknings- och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om kontrakt inte fullgörs på tillfredsställande sätt samt bestämmelser om äganderätt till alla materiella och immateriella tillgångar.

3.   Kommittén ska höras om det delegeringsbeslut som avses i punkt 1 i denna artikel i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 19.2. Kommittén ska informeras om det fleråriga delegeringsavtal som ska ingås mellan gemenskapen, företrädd av kommissionen, och ESA.

4.   Kommissionen ska informera kommittén om del- och slutresultaten av utvärderingen av upphandlingsförfarandena och de kontrakt med enheter inom den privata sektorn som ESA ska ingå.

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté kallad Kommittén för de europeiska GNSS-programmen (”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara en månad.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara en månad.

5.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

6.   Företrädare för tillsynsmyndigheten och ESA får delta som observatörer i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.

7.   De avtal som ingås av gemenskapen i enlighet med artiklarna 4.5 och 6.4 får omfatta tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.

Artikel 20

Skydd av personuppgifter och privatliv

Kommissionen ska se till att skyddet för personuppgifter och privatliv garanteras och att lämpliga säkerhetsåtgärder integreras i systemens tekniska strukturer.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   I samband med genomförandet av de åtgärder som finansieras genom denna förordning ska kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet genom att göra effektiva kontroller, genom att återkräva felaktigt utbetalda belopp och genom att tillämpa effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder för det fall att det fastställs oegentligheter, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (11), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (13).

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt denna förordning ska begreppet oegentligheter i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avse varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett till eller skulle ha lett till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3.   Avtal som ingås inom ramen för denna förordning, inklusive avtal som ingås med deltagande tredjeländer och internationella organisationer, ska omfatta övervakning och finansiell kontroll som ska verkställas av kommissionen eller varje företrädare som utses av denna, samt revision av revisionsrätten, i förekommande fall på platsen.

Artikel 22

Information till Europaparlamentet och rådet

Kommissionen ska ansvara för genomförandet av denna förordning. Kommissionen ska varje år, i samband med presentationen av det preliminära budgetförslaget, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av programmen. För att informera Europaparlamentet och rådet om hur programmen fortlöper ska en halvtidsöversyn genomföras 2010, vilken ska omfatta en översyn av kostnader, risker och troliga inkomster från de tjänster som Galileo erbjuder, bland annat mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen.

Artikel 23

Upphävande

Artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (14) ska upphöra att gälla med verkan från och med den 25 juli 2009.

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 9 juli 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 28.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 23 april 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 3 juli 2008.

2

(3)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1942/2006 (EUT L 367, 22.12.2006, s. 18).

3

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

4

(5)  Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1). Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

5

(6)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

7

(8)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 30.

8

(9)  Kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (EGT L 317, 3.12.2001, s. 1). Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/548/EG (EUT L 215, 5.8.2006, s. 38).

9

(10)  Rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (EGT L 101, 11.4.2001, s. 1). Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/438/EG (EUT L 164, 26.6.2007, s. 24).

10

(11)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1233/2007 (EUT L 279, 23.10.2007, s. 10).

11

(12)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

12

(13)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

13

(14)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1943/2006 (EUT L 367, 22.12.2006, s. 21).

14

---

BILAGA

DE EUROPEISKA SATELLITNAVIGERINGSPROGRAMMENS SPECIFIKA SYFTEN

Galileoprogrammets specifika syften är att göra det möjligt att utnyttja de signaler som sänds ut av systemet för följande fem funktioner:

| — | En öppen tjänst (”Open Service”) som är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor volym. |
| --- | --- |

—

En öppen tjänst (”Open Service”) som är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor volym.

| — | En tjänst för skydd av människoliv (”Safety of Life Service”), som riktar sig till användare för vilka säkerhet är avgörande. Denna tjänst uppfyller också kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid systemfel. |
| --- | --- |

—

En tjänst för skydd av människoliv (”Safety of Life Service”), som riktar sig till användare för vilka säkerhet är avgörande. Denna tjänst uppfyller också kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid systemfel.

| — | En kommersiell tjänst (”Commercial Service”) som gör det möjligt att utveckla professionella eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ett större mervärde än de som ingår i öppna tjänsten. |
| --- | --- |

—

En kommersiell tjänst (”Commercial Service”) som gör det möjligt att utveckla professionella eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ett större mervärde än de som ingår i öppna tjänsten.

| — | En offentlig reglerad tjänst (”Public Regulated Service”) som helt reserveras för användare med myndighetstillstånd, för känsliga tillämpningar med stort behov av tjänstekontinuitet. Denna tjänst använder starka krypterade signaler. |
| --- | --- |

—

En offentlig reglerad tjänst (”Public Regulated Service”) som helt reserveras för användare med myndighetstillstånd, för känsliga tillämpningar med stort behov av tjänstekontinuitet. Denna tjänst använder starka krypterade signaler.

| — | Deltagande i Cospas-Sarsat-systemets sök- och räddningstjänst (”Search and Rescue Support Service”) som innebär att nödsignaler från radiosändare kan fångas upp och meddelanden sändas till dessa sändare. |
| --- | --- |

—

Deltagande i Cospas-Sarsat-systemets sök- och räddningstjänst (”Search and Rescue Support Service”) som innebär att nödsignaler från radiosändare kan fångas upp och meddelanden sändas till dessa sändare.

Egnosprogrammets specifika syfte är att göra det möjligt att utnyttja Egnossystemet för följande tre funktioner:

| — | En öppen tjänst som är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor volym inom det område som täcks av systemet. |
| --- | --- |

—

En öppen tjänst som är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor volym inom det område som täcks av systemet.

| — | En tjänst för spridning av kommersiella data som gör det möjligt att utveckla professionella eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ökat mervärde jämfört med data som ingår i den öppna tjänsten. |
| --- | --- |

—

En tjänst för spridning av kommersiella data som gör det möjligt att utveckla professionella eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ökat mervärde jämfört med data som ingår i den öppna tjänsten.

| — | En tjänst för skydd av människoliv, som riktar sig till användare för vilka säkerheten är avgörande. Denna tjänst uppfyller också kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar i systemet inom täckningsområdet. |
| --- | --- |

—

En tjänst för skydd av människoliv, som riktar sig till användare för vilka säkerheten är avgörande. Denna tjänst uppfyller också kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar i systemet inom täckningsområdet.

---

GEMENSAMT UTTALANDE

från Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen

om

DEN INTERINSTITUTIONELLA PANELEN FÖR GALILEO (GIP)

| 1. | Med tanke på att de europeiska GNSS-programmen är betydelsefulla, unika och komplexa, att gemenskapen äger de system som programmen lett fram till och att programmen finansieras fullt ut från gemenskapens budget under perioden 2008-2013, inser Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att det är nödvändigt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna. |
| --- | --- |

1.

Med tanke på att de europeiska GNSS-programmen är betydelsefulla, unika och komplexa, att gemenskapen äger de system som programmen lett fram till och att programmen finansieras fullt ut från gemenskapens budget under perioden 2008-2013, inser Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att det är nödvändigt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna.

| 2. | En interinstitutionell panel för Galileo (GIP) kommer att uppfylla målet att underlätta för var och en av gemenskapsinstitutionerna att utöva sina respektive befogenheter. GIP kommer därför att inrättas för att noggrant följa






  a) | hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA, |
| --- | --- | --- |

2.

En interinstitutionell panel för Galileo (GIP) kommer att uppfylla målet att underlätta för var och en av gemenskapsinstitutionerna att utöva sina respektive befogenheter. GIP kommer därför att inrättas för att noggrant följa

a)

hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA,

| b) | förhandlingen om och tillämpningen av internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 300 i fördraget, |
| --- | --- |

b)

förhandlingen om och tillämpningen av internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 300 i fördraget,

| c) | bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering, |
| --- | --- |

c)

bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering,

| d) | styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och |
| --- | --- |

d)

styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och

| e) | den årliga översynen av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

den årliga översynen av arbetsprogrammet.

| 3. | I enlighet med gällande bestämmelser kommer GIP att respektera behovet av diskretion, särskilt med tanke på att vissa uppgifter är affärshemligheter och av känslig art. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med gällande bestämmelser kommer GIP att respektera behovet av diskretion, särskilt med tanke på att vissa uppgifter är affärshemligheter och av känslig art.

| 4. | Kommissionen kommer att ta hänsyn till synpunkterna från GIP. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen kommer att ta hänsyn till synpunkterna från GIP.

| 5. | GIP kommer att bestå av sju företrädare, varav






  — | tre från rådet, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP kommer att bestå av sju företrädare, varav

—

tre från rådet,

| — | tre från Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

tre från Europaparlamentet,

| — | en från kommissionen, |
| --- | --- |

—

en från kommissionen,

och kommer att ha regelbundna möten (i princip fyra gånger om året).

| 6. | GIP påverkar inte de fastställda befogenheterna eller de interinstitutionella förbindelserna. |
| --- | --- |

6.

GIP påverkar inte de fastställda befogenheterna eller de interinstitutionella förbindelserna.

---